prot · GV0992 · 2008-04-09 00:00:00 — Vilka är egentligen problemen, och vilka lösningar tillgodoser så många samhällsintressen som möjligt? Betraktelsen utmynnade sedan i frågan om trafikförsäkringen . Jag tycker att jag redogjorde väl för ett antal skäl för varför det här skulle vara ett bra förslag. Jag kan upprepa några detaljer. Jag tycker att det är rimligt att man tar betalt av de fordonsägare som är mer riskbenägna än andra. Jag tycker att en skötsam fordonsförare ska premieras framför en förare som är beredd att ta många risker och som förorsakar skador inte bara på sin egen egendom utan också allvarliga skador på andra personer. Det är ett viktigt skäl för en annan ordning. Sedan får man försöka lösa ett antal problem. Jag tror nog, herr talman, att ändå tycker att det vi såg i inte pekade på något negativt. 64 () replik: Jag hoppas ändå att ger mig samma rätt att analysera verkligheten som han ger sig själv, så att inte tar sig rätten att se sin analys som den enda sanna. Okej, vi kan diskutera hur många verkligheter det finns. Naturligtvis finns olika sätt att analysera de olika verkligheterna. Vi gör olika analyser utifrån ideologiska ståndpunkter och vilka väljare vi företräder. Jag hörde en brandman uttala skillnaden mellan brandmannens intresse, syfte och inställning att göra en insats och en polismans insats. Brandmännen var fria att agera utifrån att de alltid, oavsett hur olyckan har uppkommit, vill göra en räddningsinsats. Jag tycker att det är viktigt att samhället ska ha den utgångspunkten i de generella insatserna, nämligen att vi ska göra en samhällsinsats genom att hjälpa människor oavsett hur olyckan har uppkommit. Det är den omfördelande effekten som är en viktig princip i ett generellt socialförsäkringssystem. Om det sker överflyttningar från det generella till sakförsäkringar, till exempel trafikförsäkringen, med hänvisning till att folk ska betala mer om de är mer riskbenägna, eller i det här fallet att det behövs juridiskt ombud för att få ut samma ersättning som man annars skulle ha fått, blir det ett tudelat samhälle som utifrån min analys skapar ännu mer problem än de som finns som det redan finns skäl nog att diskutera. 65 () replik: Jag skulle önska att gjorde fler analyser. Jag betar inte någon rätten att göra analyser. Jag skulle önska att lyckades bättre i sina analyser än vad han faktiskt har gjort. Se bara på frågan om överfallsskyddet i bostad i hemförsäkringen. I vilka fall är det okänt vem som är skadevållare jag bara ställer frågan? Det är av karaktären en hypotetisk fråga som inte ens behöver besvaras. Vem är det som ska betala i en sådan situation? Naturligtvis är det skadevållaren och inte försäkringskollektivet i övrigt särskilt om man i en sådan situation också har möjlighet att framkalla försäkringsfallet. En annan sådan sak är där man från sida tycker att det inte spelar någon roll om man framkallar försäkringsfallet eller är grovt vårdslös man ska få full ersättning i alla fall. Det här ska inte leda till nedsättning av försäkringsersättningen. Om analysen hade varit bättre hade vi kunnat föra en mer konstruktiv diskussion om dessa frågor. Sedan var det jämförelsen mellan brandmän och poliser. Jag har faktiskt varit polis också. I övrigt gäller rätten om nöd och nödvärn att agera alla personer, även och alla andra, om man är i en sådan situation att man kan hjälpa någon annan. Det gäller alldeles oavsett hur situationen har uppkommit. Det gäller inte bara för brandmän. Dessutom finns det en möjlighet att bli ianspråktagen enligt räddningstjänstlagens regler, som heter lagen om skydd mot olyckor. Det kan vem som helst bli. Man blir då skyldig att hjälpa räddningstjänsten. Den jämförelsen var inte riktigt bra, men den kan bli bättre. 66 (): Jag tänker först hålla mig till en översiktlig bild av dagens rubrik Försäkringsrättsliga frågor och därefter kommentera några av motionerna. Alla försäkringsrättsliga frågor har ett gemensamt, nämligen att de berör personer som på något sätt har råkat illa ut. Då kommer också frågan om vem som är ersättningsskyldig för skadan. Det kan vara den enskilde själv, den som har åsamkat skadan eller försäkringsbolaget, men det kan också vara det offentliga och sedan självklart olika kombinationer. Många av motionerna går ut på att den drabbade i högre utsträckning än ska ha förmånligare villkor och även en högre ersättningsnivå. Det är ju vällovligt. Analyserar man problemställningen lite närmare är det inte självklart att det ska vara så. Några exempel som kan beaktas är följande: 1.Är det en egenhändigt vållad skada eller är det någon annan som är skyldig? 2.Skulle skadan kunna förebyggas eller undvikas? 3.Är det en skada där ingen enskild kan anses vållande? 4.Ska ett medvetet risktagande påverka ersättningen? 5.Hur ska kontroller mot bedrägligt förfarande ske? 6.Hur påverkar funktionshinder försäkringsmöjligheten? Som lagstiftare ska vi se till olika parters situation, och vi ska självklart se till konsumenternas intressen. Men konsekvensen får inte bli som många inte har råd att betala. Det finns några motioner om nivåerna för rättshjälpen och rättskyddsförsäkringar. Alliansregeringen har gett i uppdrag att utvärdera desamma. Uppdraget ska redovisas , och det finns inget skäl att föregå utvärderingen med uppdrag till regeringen. Ser man till utvecklingen av beloppen över tiden kan det dock vara befogat att se över nivåerna. Det bör vara möjligt att kunna driva en process när man känner sig felaktigt behandlad, och förhoppningsvis kommer utvärderingen att ge vägledning om hur det kan se ut framöver. När det gäller motionen om informationsplikt för försäkringsbolagen till dödsbodelägare är det, som det står i betänkandet, inte tillfredsställande att dödsbon inte får tillgång till rättmätigt försäkringsbelopp. kan det skilja sig från bolag till bolag. Det finns de som informerar med automatik, och de finns de som gör motsatsen. visar problematiken att det finns skäl att ha ordning på sina papper mest för sin egen skull så länge man lever men även för de närstående. Bara genom att sätta in sina räkningar i en pärm löser sig det mesta av motionärens önskemål. Är man sedan så ambitiös att man kompletterar med ett register och på en av flikarna skriver försäkringar är i princip allt löst. Vi skulle kanske också allmänt våga och vilja prata mer med barn eller andra arvingar om just dessa frågor, men det finns väl något inbyggt obehag att prata om det som oundvikligen komma skall. , herr talman, ska jag säga några ord om trafikförsäkringen. Om en alldeles överväldigande del av kostnaderna som uppkommer på grund av trafikskador betalas via skatter finns det skäl att se över försäkringen. Om jag är rätt underrättad är det så stor skattefinansiering att det kan vara tveksamt om vi kan tala om en försäkring värd namnet. Ute bland allmänheten pratas det om hur dyrt det är för yngre trafikanter att försäkra sig. Premierna är riskanpassade, och här finns det verkligen skäl att slå ett slag för att se på sitt eget beteende. Om man som ung har svårt för att hålla igen på hastigheten med därpå följande högre olycksrisk får man försöka tänka lite mer på hur man beter sig i trafiken. På frågan om nedsättning av ersättningen när man har kört med alkohol eller andra droger i kroppen är det väl ingen styrka att i en departementspromemoria ange att det är svårt på grund av det skulle innebära ett alltför stort avsteg från vedertagna ersättningsrättsliga principer. För mig är det ännu mer mot alla vedertagna principer att köra med alkohol i kroppen, och håller det beteendet på att ändras till det sämre ska vi inte rädas att också ändra både principer och lagstiftning. vet jag inte om ersättningsnivåerna avskräcker förare som har alkohol- eller drogproblem, men kan det få några att låta bli att sätta sig bakom ratten kan det ändå spara mycket lidande. ska vi ställa oss frågan: I vilka andra situationer ska vi ha motsvarande begränsningar i ersättningsnivåerna? Det räcker att ta rökning och lungcancer som exempel. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga motioner. 67 () replik: ingår i den borgerliga alliansen, och ni har varit med och tillsatt utredningen om trafikförsäkringen. Jag hade tyvärr ingen mer replik på , så jag kunde inte säga till honom att jag tycker att när det är den borgerliga alliansen som har tillsatt utredningen är det också alliansens skyldighet att komma hit till kammaren och tala om detta för oss. Det ska inte vi behöva ringa till om. Jag har ändå försökt ringa till , trots att jag inte tillhör den borgerliga alliansen, för att få ett svar på frågan eftersom jag inte får det från er. Där får man inte tag på någon utredare och inte heller någon utredningssekreterare. När jag ringde fick jag svaret i växeln att man inte vet riktigt hur de arbetar. Jag har gjort vad jag kan. har jag min fråga till : Har du lyft luren och ringt för att ta reda på när utredningen ska lägga fram sitt förslag? Som jag sade tidigare ingår inte bara detta med trafikförsäkringen i utredningen, utan den har blivit någon form av påse där man har lagt ned de flesta frågor som vi har med i det här betänkandet och hänvisar till. Därför är det viktigt för oss att få ett svar. kanske kan ge mig det . 68 () replik: Nej, jag kan inte ge något svar . Däremot förvånar det mig lite grann, med tanke på den uppsjö av interpellationer som ställdes från oppositionen, om det inte är lämpligt att ställa de frågorna där och att svar ska komma från ministrarna. Om det är så att ministern i det sammanhanget inte ger något svar tycker jag att det känns orimligt att begära att vi ska kunna ge ett svar. Det kommer nämligen från samma person. Däremot ska jag bidra till att underlätta detta genom att ta kontakt med ansvarig minister, eftersom vi känner varandra även i andra sammanhang, och återkomma till med ett svar. Det må vara att jag inte kan få fram någonting, men jag lovar att i alla fall göra det för att underlätta. 69 () replik: Det ser jag verkligen fram emot. Vi har ju haft interpellationer och ställt frågor om det här, men tyvärr får vi inget svar av ministern heller. Jag vet inte vad det är som ligger och lurar i vassen. Men jag väntar med tillförsikt på att få ett besked av i denna fråga. Jag har ytterligare en fråga till . När finansminister införde skatten på på trafikförsäkringen sades det att i och med att man införde den skatten skulle man uppnå en styreffekt till förmån för ökad trafiksäkerhet. är det så, precis som sade i sitt anförande, att försäkringsbolagen kollar vilken risk jag som försäkringstagare har och därefter sätter den premie jag ska betala. Styreffekten till förmån för ökad trafiksäkerhet har vi inte sett mycket av, då det tyvärr var så att trafikolyckorna ökade trots denna höjda skatt på trafikförsäkringen. Då är frågan: Tror att människor kör mer ovarsamt och utsätter sig för skador i trafiken bara för att det är som det är , att socialförsäkringarna står för kostnaderna när det uppstår trafikskador? 70 () replik: Jag påminner mig ett seminarium om energi som vi hade i andrakammarsalen där det tydligt klarlades att ekonomiska incitament är det bästa sättet att förändra folks beteende. Jag tror att detsamma gäller även inom andra ämnesområden, nämligen att om det blir dyrare för mig som privatperson påverkar det ett antal av oss i rätt riktning, även om alla inte är beredda att göra det. Därför tror jag också att detta kommer att påverka positivt. Jag tror att det åtminstone är fel att använda antalet dödsolyckor som ett incitament för motsatsen. Det krävs en mer djupgående analys av vad som ligger bakom dessa olyckor. En nollvision innebär trots allt att ett antal omkommer på vägarna, eller dör på vägarna kanske vi ska säga. Det kan bero på sjukdomar. Tyvärr finns det personer som begår självmord på vägarna, och det är också andra omständigheter som gör att ett antal människor omkommer. Jag har inte den statistiken, och därför vågar jag inte ta det till intäkt för att det skulle göra någon skillnad mellan åren. 71 (): Vi har ett betänkande som debatteras det är väl ingen tvekan om det. Det har kommit fram mer fakta och information än som kanske ryms på sidorna i betänkandet. Jag vill här i början yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Det som jag tycker är väldigt väsentligt i betänkandet och som jag gärna skulle vilja ta upp i den här debatten ligger på tre områden. Jag tycker någonstans att debatten ger en lite skev bild av skeendet. Alla de områden som vi debatterar här är föremål för utredning eller beredning på . Varför bereds de där? Varför utreds saker? tillsattes av den borgerliga regeringen. I de motioner som har kommit när det gäller trafikförsäkringen riktas kritiken mot de omständigheter som finns just . Det är ju precis det vi är överens om, att det inte är bra som det är och att en utredning därför har tillsatts, för att låta ordningen, strukturen och tingen bli bättre. Sedan hamnar vi här i en debatt som handlar om hur det har varit eller hur det möjligtvis kan tänkas bli, när vi egentligen har att invänta den utredning som kommer. Vad gällde då direktiven till utredningen? Jo, utredaren ska utforma ett förslag till lagstiftning som innebär att trafikförsäkringens ansvar utvidgas på så sätt att ersättningar för skador som omfattas av den försäkringen ska undantas från den allmänna försäkringen. Det allmännas ansvar för sjukvårdskostnader ska inte förändras. En utgångspunkt i arbetet ska vara att trafikskadelagens tillämpningsområde inte ändras. Trafikförsäkringen ska alltså, liksom tidigare, ersätta de skador som uppkommer till följd av trafik. Vidare ska som utgångspunkt gälla att ersättningen från trafikförsäkringen även fortsättningsvis ska utges enligt principen om full ersättning. I utredningens arbete ska det läggas särskild vikt vid att skyddet för dem som drabbas av trafikskador inte försämras. Mycket av det här är vi helt överens om. Därmed blir det rådande systemet och den kritik som vi har ägnat rätt mycket tid åt inte särskilt relevant, eftersom vi sitter och väntar på att denna utredning ska komma. Till skillnad från är jag lite glad om utredningen inte kommer alltför snabbt. Jag vill att utredaren tar sig den tid som krävs så att samtliga frågor utreds. Det här är nämligen en viktig försäkring, och den kommer att vara det . Det är jag övertygad om. Sedan handlar det om rättsskyddet i hemförsäkringen. Här tycker jag att vi ska komma ihåg att rättshjälpslagen som egentligen är den som delvis ska kompensera rättsskyddet, togs bort under Socialdemokraternas regeringstid. Man väntade då på att det ändå skulle fungera för den enskilde. är också jag orolig. Med ett rättsskydd som finns i en hemförsäkring och där hemförsäkring inte är ett obligatorium riskerar nämligen vissa att falla mellan stolarna. Det här ska nu utreda. Finns det människor som inte har möjlighet att väcka en tvistefråga i allmän domstol måste vi kunna hitta en väg så att detta säkras. Annars blir det ett orättvist rättsskydd i det här samhället. Det är ingen av oss som vill ha det. Det garanterar jag. Jag ser fram emot att få . Utifrån den måste vi agera vidare, så att vi alla har möjlighet att väcka en tvistefråga i allmän domstol. Ett område, herr talman, som jag själv har varit involverad i ett antal gånger och som kvarstår handlar om att alla ska äga rätten att teckna försäkring. Den här rätten debatterades mycket under föregående mandatperiod i samband med försäkringsavtalslagen som kom 2005. Då var de allra flesta av oss överens om att vi skulle ha ett skydd så att alla skulle ges den rätten, och den skulle prövas. Vad är det som händer med den nu? Ja, vi har konstaterat att det fortfarande finns försäkringsbolag som, på grunder som man inte är riktigt säker på, faktiskt nekar människor med någon typ av handikapp eller annat att teckna försäkring. har regeringen gett i uppdrag att följa försäkringsbolagens avslagspraxis för att se detta. Vi har i betänkandet just skrivit in att en kompletterande möjlighet som ska övervägas är att införa föreskrifter om skyldighet för bolagen att rapportera om sina avslagsbeslut. Via den vägen kan vi se om det finns människor som på oprecisa och egendomliga grunder inte äger rätt att teckna försäkring. Eller de kanske inte ens får veta grunderna. Så vill vi heller inte ha det. Det här följer vi . Då kan man fråga sig: Vad är det ytterligare som det särskilda yttrande som Socialdemokraterna och har skrivit ger? Ja, det är möjligtvis en förstärkning, att det här är väldigt viktigt. Den uppfattningen delar jag fullständigt med oppositionen. Det är väldigt viktigt att veta om människor får avslagsyrkanden på egendomliga grunder som de inte kan genomskåda, om de ens ska få något avslagsyrkande. Vi ser fram emot det fortsatta beredningsarbetet och de fortsatta utredningarna. Med det tackar jag för ordet. 72 () replik: Jag tänkte faktiskt hålla mig lite grann till just frågan om försäkringsavtalslagen. När vi jobbade fram det förslaget var väldigt aktiv, och det var bra. Hon kom med många bra synpunkter. Bland annat kände vi väldigt starkt för just det här med att alla skulle ha möjlighet att teckna försäkring. hade man ju kollektivt kunnat avslå en ansökan om försäkring för att någon tillhörde en grupp som hade en viss sjukdom. Vi ansåg att det inte var mänskligt att det skulle vara så. Vi var också väldigt överens om att vi skulle ha en bred uppföljning. Med ett sådant stort ärende som försäkringsavtalslagen är är det ju lätt att man missar något eller att saker och ting inte blir som man har tänkt sig. påbörjade en översyn just när det gällde de här frågorna. Är det så att alla människor nu får teckna en försäkring, eller är det fortfarande den kollektiva synen som gäller? Tyvärr hann vi inte slutföra detta före valet. undrar jag om den borgerliga regeringen har fortsatt med den översynen? tog i sitt anförande upp kontraheringsplikten för personförsäkringar, men det fanns många andra saker som också skulle bli föremål för en bred översyn. 73 () replik: När det gäller just hela försäkringsavtalslagen har jag inte gått in och kollat om den översynen finns. Men vad jag vill följa och det är en fråga som är väldigt viktig är just det här med allas rätt att teckna försäkring oavsett om man har någon typ av handikapp eller så och hur det bedöms. Där vet jag att man gör ett arbete. Sedan kan jag gärna göra mitt för att skjuta på när det gäller det här. Arbetet med försäkringsavtalslagen är ett tungt och stort arbete. Jag tror att det är viktigt när det gäller den lagen, precis som med alla våra övriga lagar, att det sker ett uppföljnings- och utvärderingsarbete, så att vi hamnar bäst. Jag vill passa på, herr talman, att säga till att jag tycker att arbetet som handlar om att man faktiskt ska ha ett skydd för alla är viktigt när det gäller rättsskyddet. Jag utgår från att också det finns med i hela beredningen. Det finns åtminstone i beredning. Då kanske vi kan ta ett helhetsgrepp där. 74 () replik: tog i sitt anförande just upp det här med försäkringsbolagen och rättshjälpen. När rättshjälpen förändrades åtog sig försäkringsbolagen att fortsätta att stödja människor i utsatta situationer, precis som det hade varit tidigare. Det var ett frivilligt åtagande. Det har visat sig att det inte efterlevs av alla försäkringsbolag. Vissa har fortsatt med det, men vissa har slutat med det. Vi tycker att det borde finnas en lagstiftning som säger att alla människor som drabbas av en trafikskada och som vill pröva det här i domstol ska ha rätt till ersättning i första instans. Det finns andra borgerliga partier som har tyckt precis som vi, som sitter i civilutskottet. Tyvärr är de inte närvarande i kammaren . Men jag kan ju höra med om hon tycker att det vore en lämplig väg, eftersom alldeles sade att det är viktigt att alla har rätt att få hjälp. 75 () replik: Om detta ska ligga på rättshjälp eller rättsskydd kan jag i stunden inte säga. För mig är det väldigt viktigt att det ska finnas en möjlighet för var och en i ett rättssamhälle att få sin sak prövad. Hur det då ska utformas kan jag inte säga. Jag tycker att det är ett svagt system . Det är ett system som vi har ärvt. Egentligen borde man ha gjort en uppföljning . Det tycker jag eftersom jag har gått tillbaka och lyssnat på hur försäkringsbolagen har reagerat på rättsskyddet. Det är bara att beklaga att man inte har lyckats hantera den frågan från försäkringsbolagen. Jag tycker att vi måste titta på rättsskyddet och se vilken som är den lämpligaste lösningen, rättshjälpslag, ett stärkt rättsskydd eller hur man nu ska lösa detta. Det viktiga är väl att varje människa i det här landet har möjligheten, den reella möjligheten, att få sin sak prövad i allmän domstol. Jag vill gärna tillsammans med och hela civilutskottet jobba för att vi ska hitta de lösningarna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2007/08:FöU9 Strålningsskydd. 76 (): har behandlat motioner som bland annat handlar om elektromagnetisk strålning, elkänslighet och strålskyddslagen. Det är det vi nu ska debattera. Frågan om relationen mellan elektromagnetiska fält och ohälsa är mer aktuell . Människor exponeras för olika typer av strålning från till exempel mobiltelefoner, mobilmaster, bildskärmar och diverse elektrisk utrustning. Allt fler serviceinrättningar i samhället bygger sitt tjänsteutbud på att kommunikation ska ske via mobiltelefon eller Internet. Det är ett snabbt och effektivt redskap för de flesta men för en del förenat med ohälsa. Fler och fler ställer sig därför frågan vilken påverkan den ökande förekomsten av elektromagnetisk strålning har på hälsan, både . Enskilda människor beskriver besvär och ohälsa vid användandet av datorer, mobiltelefoner, i samband med el i alla dess former. Eftersom användning och förekomst av teknik som är beroende av el eller som avger strålning inte kommer att minska , snarare tvärtom, kommer vi människor att utsättas för och komma i kontakt med det. Det är omöjligt att undvika om man ska kunna leva ett fungerande dagligt liv. Redan under graviditeten utsätts den blivande mamman och barnet för strålning, i mycket små doser men ändock. Ultraljud och annan medicinsk utrustning avger strålning. Därför är det viktigt att det finns kontroll och gränsvärden och att man följer utvecklingen noga. Försiktighetsprincipen bör gälla tills man är säker på vilka effekter strålningen kan få. har numera antagit en mer ödmjuk inställning och medger att man inte kan förutse långsiktiga effekter. Även granskning och sammanställning av svensk forskning öppnar för att mer forskning krävs innan man med säkerhet kan säga att elektromagnetisk strålning är helt ofarlig för människan. Man kan alltså inte bortse från att det finns hälsorisker i samband med exponering av elektromagnetiska fält. Det är oroande att forskningen om sambandet mellan elektromagnetisk strålning och hälsa präglas av låsta positioner och infekterade konflikter. genomförde en sammanställning och värdering av svensk forskning kring hälsoeffekter av elektromagnetiska fält. Där konstateras det att den svenska forskningen generellt håller en tillfredsställande vetenskaplig kvalitet. anser att det finns ett flertal metodologiska problem och att viss forskning får mycket splittrade omdömen av andra forskare. genomgång och analys av forskningen visar enligt vår mening att det krävs mer resurser för forskning om hälsoeffekter och elektromagnetisk strålning. Precis som med flera efterlyser också vi en patientnära forskning av dem som drabbas av överkänslighet på grund av strålning. Det finns flera skäl att, liksom flera länder i vår omgivning, upprätta ett nationellt forskningsprogram avseende elektromagnetisk strålning och hälsa. Allt fler människor upplever elöverkänslighet i varierande grad. Orsaken till dessa besvär diskuteras flitigt, och inte sällan har den enskilda människan hamnat i kläm.