prot · GV0972 · 2008-03-04 00:00:00 — Jag har ett förslag till , som brinner för de här frågorna. När ni satt i regeringsställning stödde Socialdemokraterna som under galgen föreslog . Det är väl ändå positivt att alliansregeringen nu föreslår en skärpning på så mycket som , det vill säga till 30 dagars tillgänglighet, och kanske till och med sanktionsmöjligheter. Med tanke på att tycks fjärma sig alltmer från vänsterkartellen bestående av Socialdemokraterna och kanske ni vill samarbeta med alliansen i den här frågan. Med det brinnande intresse har kanske hon kan påverka sitt parti att göra gemensam sak i detta viktiga ärende. Det gäller också det preventiva arbetet. Det handlar lite grann om det medicinska innehållet i begreppet sjukdom. Hjärt-lungfonden har sagt att man har ambitionen att minska sjukligheten i hjärtinfarkt till framåt. Det är lite lurigt att säga att man inom det sjukdomspanorama som beskrivs för barn- och ungdomspsykiatrin ska ha en nollvision. Visst skulle det vara trevligt om all sjukdom kunde utrotas från jordens yta, men så är det inte. En del av dessa saker kan man påverka med de faktorer som har diskuterats preventivt. Men vi måste också acceptera att sjukdom kan uppstå. Därför blir nollvisionen lite utopisk. Det anknyter egentligen till den tredje frågan, nämligen kompetensen. Jag arbetar själv civilt som läkare inom psykiatrin. En anledning till att vi har en brist på specialitet inom området är att det har varit rätt mycket vildvuxet flum. Man har inte bejakat att kombinationen av samhällsproblem och medicinska problem förorsakat panoramat av psykiatriska sjukdomar. Här måste man ha en bred palett som engagerar människor att ge sig in i kanske ett av de mest intressanta områdena för forskning och sjukvård. Det handlar om att ta hand om psykiskt sjuka människors sjuklighet, inte minst när det drabbar barn och därmed familjer. Då måste man också bejaka, som sägs i svaret, att man har ett som lyfter fram inte bara frågor som handlar om att den här typen av problem uppstår från samhällets icke-funktionella verksamhet utan att det faktiskt är en sjukdom vi ska behandla. Det är absolut det sätt på vilket vi kan uppnå ett intresse för att skapa den kompetens som behövs hos läkare och sjuksköterskor. 102 Socialminister (): Det arbete som pågår är viktigt. Jag vill understryka mycket av det som Finn säger men kanske också skära på ett lite annat sätt när det gäller vad jag ser framför mig som betydelsefullt. En fråga handlar om psykiatrer. Där har vi en stor brist som pekar på. Regeringen har gjort ett ryck när det gäller läkarutbildningen allmänt sett. Det gör att vi utbildar fler läkare jämfört med , och det är bra. Men vi ser framför oss att behoven kommer att öka framöver. Vi har stora pensionsavgångar. Det kommer att behövas fler läkare. Ledtiderna för att utbilda läkare och inte minst specialister är oerhört långa. Regeringen har förstärkt när det gäller så kallade SK-kurser som förstärker kompetensen just på psykiatriområdet för läkarna. En annan sak handlar om primärvårdens förmåga att möta människor. Det visar sig att kanske en tredjedel av de personer som kommer till primärvården är personer som kommer dit just därför att de har psykiska problem. Det är viktigt att personalen är kunnig nog för att möta de personerna och slussa dem vidare i den mån den inte själv kan ta hand om patienten fullt ut. Där är det väldigt viktigt med bemötande och att vi har kunskap hos personalen. Finn underströk också det som handlar om evidensbaserad vård. Det är något som är oerhört betydelsefullt. Det handlar om att vi tar till oss den bästa och modernaste kunskap som finns och att den används i praktiken runt om i . finns det alltför mycket av hemmagjorda teorier som är föråldrade eller felaktiga. De tillämpas på ett sätt som inte hade varit möjligt inom annan vård. Man använder andra metoder än dem som är evidensbaserade. Ytterligare en sak som jag vill stryka under handlar om ett bättre samarbete mellan kommuner och landsting. Det är viktigt för alla men inte minst för barn och ungdomar. Det handlar om att kommuner och landsting förmår att samarbeta på ett sådant sätt att det blir överlappande för framför allt unga personer så att man inte ser sömmarna mellan kommuner och landsting. Detta är ett område där vi funderar på hur vi på bästa möjliga sätt ska använda de resurser som vi skjuter till extra . Hur får vi ut så mycket effekt som möjligt för de som vi skjuter till extra? Där räknar vi med att kunna fatta beslut . Det andra är det större grepp som ska komma från då utredning ska omsättas i praktiken. Då kommer det att behövas mer resurser som kommer att prövas i budgetsammanhang. Men man måste också konstatera att det inte bara handlar om pengar. Pengar är betydelsefullt. Men att hälla pengar i illa fungerande system kommer att göra ont värre. Därför måste ytterligare resurser gå hand i hand med en organisation som fungerar på ett bättre sätt för att möta enskilda människors behov. Jag tror att vi kommer att behöva diskutera detta ytterligare med varandra. Hur ska vi strama upp det här så att det fungerar och kan möta de behov som de enskilda patienterna har? 103 (): Nej, Finn , har aldrig varit speciellt förtjust i vårdgarantier. De tenderar lätt att bli tomma ord på papperet. Under förra mandatperioden, när vi till och med motsatte oss vårdgarantier, handlade det om att vi tycker att det måste finnas pengar och personal. Inom vården måste man också följa prioriteringsordningar. Det behövs garantier för att garantierna ska fungera. Socialministern kommenterade inte SKL:s uppfattning att vårdgarantin inte kan bli verklighet . Jag hoppas att socialministern kommer med synpunkter på det i sitt sista inlägg. Jag ser att skolministern är närvarande i kammaren. Därför kan jag inte låta bli att ta upp den otroligt viktiga roll skolan har när vi talar om unga tjejer. Skolhälsovården brister på många håll i landet. Där behövs det insatser. Kvaliteten inom vården har brister. Jag tror att vi alla har hört berättelser om unga tjejer och killar och äldre personer som har sökt vård inom psykiatrin och inte fått hjälp. läste jag om en tjej som säger att om hon inte hade blivit inlagd för psykiatrisk vård hade det inte gått så illa för henne som det gjorde. Där var det vården som var kontraindicerad och försämrade hennes tillstånd. Tyvärr är det så på många håll. Men den tjejen är frisk , som tur är. 104 FINN (): Detta att vi skulle göra gemensam sak med socialister när det gäller en så god sak som att hjälpa till att lösa barn- och ungdomspsykiatrins problem var kanske en alltför from förhoppning för att bli sann. Jag tror att det ligger mycket i det resonemang som vi nu för, inte minst i det som inskärptes av socialministern; det handlar om att titta på hur vi ska få till kompetensen. Regeringen har med all tydlighet satt av rejäla resurser. Det var en prioritering av halva den miljard som avsattes till barn- och ungdomspsykiatrin under innevarande år. Det ska effektueras . Dessutom har vi lika mycket pengar avsatta i budgeten för året som kommer. Därtill har man varslat om möjligen ännu fler satsningar än dem vi talade om när vi tillträdde i budgetplanen . Pengar finns alltså, tror jag. Problemet är synen på system som inte fungerar. Varken socialdemokrater eller socialister har lösningarna på de problemen. Det har historien visat, och det är därför vi har den situation vi har. Jag vill inskärpa att det handlar om en palett av olika åtgärder, psykologiska åtgärder och även medicinska åtgärder. Det här är såväl ett samhällsproblem som ett medicinskt problem. Därför måste man vara öppen för de olika lösningarna och att de samverkar. Att polarisera det här till att vi bara ska lösa samhällsproblemen eller för den delen bara vara biologiskt fixerade kommer aldrig att lösa problemet. Problemet är att de som är engagerade i och intresserade av barn- och ungdomspsykiatri och vill utbilda sig för att bestå samhället med den kompetensen vill ha bådeoch. De vill inte höra politiker polarisera detta till att antingen vara ett samhällsproblem eller, vilket i och för sig knappt någon säger, bara ett biologiskt problem. Det är just mångfalden av attackeringssätt som finns tillgängliga tack vare modern forskning som vi måste ta till oss även i det här landet. Här har tyvärr inte parti alltid varit förespråkare för den allra nyktraste synen på den mångfald av åtgärder som behövs för att svensk psykiatri ska avancera vetenskapligt. 105 Socialminister (): Vi har en stor uppgift framför oss. Jag tror att situationen nu är bättre än någonsin när det gäller att få till stånd någonting som kommer att kunna fungera. Det finns en stor medvetenhet runt om i samhället i stort om att nuvarande ordning inte fungerar särskilt väl. Vi har på ett smärtsamt sätt sett några förfärliga våldsdåd som har lyft upp frågorna på dagordningen på ett sådant sätt att ingen kan ha undgått att se att det finns brister inom den svenska psykiatrin. Man ska minnas att de enstaka händelser som har inträffat förfärliga som de är ändå inte är signifikativa eller karakteristiska för människor som är psykiskt sjuka. I regel handlar det om människor som lider i tysthet och ensamhet och som påverkar sina närmaste kanske arbetskamrater. För många är det mycket ensamhet. Men de här händelserna har gjort att frågan har kommit upp på dagordningen. Jag tror att det arbetssätt som psykiatrisamordningen praktiserade, där man reste runt mycket i landet, träffade människor från brukarorganisationer och professionens olika yrkesgrupper och förde samtal har lett fram till att vi har en ganska bred enighet om vad som behöver göras. Jag tror också att politiska partier är mogna att ta sig an frågorna på ett sådant sätt att vi kan se möjligheter. säger människor till mig: Varför ska vi tro att det blir bättre den här gången när politiker så har talat om nya tag? Men jag tror att förutsättningarna nu är bättre . Jag vågar inte ge ett svar på den fråga som ställde och som handlade om när vårdgarantin kan uppfyllas. Men vi kommer naturligtvis att föra en dialog med Kommuner och Landsting för att ingen ska behöva vänta än vad nöden kräver på den vård som de behöver inom psykiatrin. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:397 om offentlig insyn i friskolor och skolor drivna i aktiebolagsform 106 Utbildningsminister (): har frågat mig om jag avser att vid sidan av gällande lagstiftning ta några initiativ till ökad öppenhet kring fristående skolors och aktiebolagsdrivna skolors verksamhet. Jag har tidigare svarat på en likadan skriftlig fråga från interpellanten om insyn i friskolor och skolor som drivs i aktiebolagsform. Som jag skrev i mitt frågesvar finns stora möjligheter till insyn i dessa skolor. Mot den bakgrunden är det inte aktuellt med några ytterligare åtgärder från regeringens sida. 107 (): Jag får tacka för svaret, även om jag tycker att det är något torftigt utformat. Det är tydligen okej att offentlighetsprincipen och allmänhetens rätt till insyn gäller i kommunala skolor men inte i friskolor och skolor drivna som aktiebolag. Det är inte att jämföra med offentlighetsprincipen att ett bolags revisor går igenom dess verksamhet och konstaterar att allt går rätt till och att detta senare hanteras på en bolagsstämma. Det är inte heller att jämföra med offentlighetsprincipen att hänvisa till att kommunala tjänstemän kan få insyn i en friskolas verksamhet och räkenskaper. Offentlighetsprincipen handlar om någonting helt annat. Den handlar om att vem som helst kan läsa myndigheternas handlingar. Det finns en meddelar- och yttrandefrihet för dem som arbetar i verksamheten. Allmänheten har rätt att läsa sådana handlingar som betecknas som allmänna handlingar. Som medborgare kan du kräva att få handlingarna . Du kan efterfråga handlingar och tillåtas vara anonym. Om du nekas en handling kan du överklaga. Det finns också en personuppgiftslag som värnar människors integritet i samband med behandling av personuppgifter. Man kan ställa sig frågan varför inte denna lagstiftning också skulle kunna omfatta friskolor och skolor drivna i bolagsform. Varför ska insynen bara gälla de kommunala skolorna? Jag har mött många folkpartister i olika debatter om offentlighetsprincipen i kommunala bolag. Jag har mött krav på det i lokala och regionala församlingar. När det gäller skolsidan är det tyst; där är tydligen allt bra. Varför, kan man fråga sig. skriver man om vinstrika friskolor och att skolorna har blivit storföretag. Tidningen har gjort ett mycket intressant kopplingsschema som jag tror att ministern har tagit del av tidigare. Anew Learning har 41 förskolor, grundskolor och gymnasier, fem gymnasieskolor och förskolor, 27 gymnasieskolor och så vidare. det var ett intressant namn har 21 grundskolor och nio gymnasieskolor. Sådant här pågår. Allmänna medel används som finansieringskälla, skattepengar blir vinster. Många av dessa investerar sedan i . I håller någon av dessa på att köpa upp verksamhet. Är det rimligt att skydda denna typ av koncerner från insyn när de flyttar pengar från ett land till ett annat och bollar med pengar mellan bolag och när det i grunden är skattefinansiering? slår fast i ett pressmeddelande från att friskolorna varken lyder under förvaltningslagen, sekretesslagen, arkivlagen eller offentlighetsprincipen. Om en friskola slår igen kan elever bli utan betyg eftersom friskolor inte lyder under samma lagar om arkivering och offentlighet av till exempel betyg. Denna problematik gör det viktigt att kräva en helt annan insyn än . Jag kan inte uppfatta ministern på annat sätt dels mot bakgrund av min enkla fråga, dels mot bakgrund av det torftiga interpellationssvaret än att han inte vill. En friskola lyder inte under samma krav på arkivering och offentlighet som en skola. Det kan alltså leda till att betyg och andra viktiga handlingar inte finns tillgängliga när de begärs ut. Är detta verkligen en rimlig ordning? 108 FINN (): Interpellanten framförde att utbildningsministerns svar var torftigt. Jag tycker för min del att det var ett mycket tydligt svar. Jag tycker kanske i stället att interpellantens långrandighet vittnar om en viss torftighet eftersom det faktiskt är på det viset att mycket offentlig verksamhet har kunnat få en mångfald av utförare även under socialdemokratiska regeringar. Det gäller inte bara skolor utan även hälso- och sjukvården. Jag kan förvånas över att man under sina långa perioder av regeringsinnehav inte har haft förmågan att åstadkomma denna lagreglering med vilken man från sida tydligen vill få sätta fingrarna i syltburken på all verksamhet oavsett hur och i vilken form den bedrivs och oavsett vad den har för förutsättningar att bedrivas på annat sätt än när offentligheten själv bedriver den. Jag tror, herr talman, att detta speglar en allmän syn av tvehågsenhet hos Socialdemokraterna. Man inser någonstans betydelsen av olika formers olika villkor och att de kan tjäna ett gott syfte när de får konkurrera och visa vem som levererar mest för skattemedlen. Naturligtvis är alla dessa underställda krav och kontroller på olika sätt. Vi har myndigheter som granskar verksamheten och som representerar offentligheten. Ytterst handlar det om att socialdemokratin till skillnad från allianspartierna vill ha större makt för politikerna att gå och peta i detaljer. Jag är rädd för att det i fallet med skolan, precis som i hälso- och sjukvården, skulle förstöra de goda möjligheterna att visa hur en alternativ drift kan ske. ska politiker hålla sig borta från verksamheten. Det hindrar dem inte från att ta det övergripande ansvaret för både finansiering och verksamhetens mål. 109 Utbildningsminister (): De regler som kritiserar som vore de inte vatten värda inrättades av den socialdemokratiska regeringen . De förändrades inte av de socialdemokratiska regeringar som satt . Och tänk, , det finns inte en enda motion till detta från eget parti om förändringar i den riktning som här i talarstolen kräver av mig att göra! Det finns tre institut i vår lagstiftning som konstituerar den öppenhet som efterfrågar. Det första är bokföringslagen som reglerar bokföringsskyldigheten för alla som bedriver näringsverksamhet. Alla kan gå in och se. Man måste lämna in om olika vinstdispositioner och annat till myndigheterna, och det är offentligt. Det var det som hade gjort i den sammanställning som viftade med. Han frågade om jag hade sett den. Det är väl tredje gången viftar med den från talarstolen i en debatt med mig. Den där bilagan börjar snart gulna av allt viftande i kammaren. Det andra är att det av skollagen framgår att lägeskommunen, det vill säga den kommun där friskolan ligger, har rätt att få insyn i verksamheten och begära in i stort sett vilka uppgifter som helst om en friskolas ekonomi. Den redovisningen blir då fullständigt offentlig. Det tredje är att kräver in redovisning av rader av saker, till exempel hur många lärare man har, vilken utbildningsnivå man har och hur många speciallärare man har. Det är fullständigt offentligt. Däremot är det så att offentlighetsprincipen, som åberopar, gäller offentlig verksamhet i . Det är en av de grundlagar som stiftades som vi har varit fullständigt eniga om. Det finns ingen regering och inget parti som någonsin har ansett att offentlighetsprincipen ska gälla fullt ut för privata företag och verksamheter. Den gäller för offentliga verksamheter. Men lagstiftaren har avsett, och här var enig, att friskolor ska redovisa ett antal ytterligare saker än vanliga företag. Det är dels för hemkommunen som kan begära att få se precis vad man vill när det gäller olika uppgifter, även ekonomin. Syftet är att kommunen ska se att de offentliga skolmedel som tilldelas används för det ändamål de är avsedda för. Delvis är det för att ska kunna följa upp hur skolorna satsar på lärare, böcker och annat. Det gäller friskolor såväl som kommunala skolor. Jag menar, och det har tidigare regeringar också menat, att den insyn som vi har i friskolors ekonomi och verksamhet är tillfyllest. Det är därför som varken den förra eller denna regering har haft för avsikt att ändra på detta. Om det utifrån ett socialdemokratiskt perspektiv är så förgripligt, , med de regler som gäller, varför har då Socialdemokraterna instiftat dem? Varför ändrade ni dem inte? Varför har ni inga motioner om att ändra dem? 110 (): blev allt lugnare och bättre när kunde peka och fråga varför Socialdemokraterna inte gjorde något. Löste det som du, , sade en enda sakfråga? Nej, det löste inget. Jag kan lova dig att det kommer motioner på denna punkt. Jag kommer till och med att vara med och underteckna dem. Du kan vara helt lugn. Ni kommer att få ta ställning inget problem. Varför kan man införa offentlighetsprincipen i kommunala bolag? Jag har varit med och gjort det efter krav från dina partivänner. Vi har så långt som möjligt försökt öppna upp ett bolag med diarier och full insyn. Det du talar om, , är att det är kommunala tjänstemän som ska ha insyn. Det är andra som ska ha insyn. Det ska ske genom ombud. Det jag pratar om är att jag som enskild medborgare ska kunna begära ut handlingar. Det är en stor skillnad, men det pratar inte du om. Vi har olika perspektiv på detta. Du har bolagets perspektiv, jag har medborgarens perspektiv. Finn berör över huvud taget inte kärnfrågorna i det jag pratar om. Tycker Finn eller ministern att det är rimligt att man inte ska kunna begära ut sina betyg och att friskolorna inte har krav på sig att arkivera dem? Här har jag ett brev som är skrivet av en person som var elev på en friskola , alltså för tämligen länge sedan. Han skriver: Jag har efter samtal med mina föräldrar som vuxen kommit fram till att missförhållandena som jag utsattes för på denna skola var grövre än jag hade anat mig till utifrån min egen upplevelse. Detta har lett till ett stort behov hos mig att få ta del av alla de handlingar om mig som kan finnas kvar från . Detta gäller så väl det utbildnings- som hälsovårdsrelaterade. D v s allt material som den här skolan har producerat om min person. Han skriver vidare: Jag har sökt igenom skollagen, friskoleförordningen, offentlighetslagstiftning, skollagstiftning, arkivlagstiftning, kollat på datainspektionens information, hälso- och sjukvårdslagstiftning och sekretess men jag kan inte komma fram till vad jag kan förvänta mig att min f d skola har kvar och vad jag kan begära av dem i detta hänseende. Sedan skriver till svar: Hej! Fristående skolor lyder inte under offentlighetsprincipen och har därför inte samma skyldighet som kommunala skolor att lämna ut handlingar om elever. Fristående skolor omfattas ej heller av arkivlag. Om skolan har köpt in skolhälsovård av kommunen eller någon annan aktör är det möjligt att handlingar kan finnas bevarade. Möjligtvis kan skolan ha bevarat dessa handlingar men det måste du nog kontakta skolan för att få vetskap om. Det här är absolut inte tillfredsställande förhållanden. Det är ju grundläggande brister. Både ministern och möjligen Finn borde kunna tänka sig in i att det här är verklighet som är reell och existerande och som inte är något som man liksom kan lösa på någon bolagsstämma någonstans. Här är det ju fråga om rättssäkerheten för enskilda personer. Så vad är det här att stå och försvara och hänvisa till någon socialdemokratisk regering och tro att man vinner några enkla poäng i den här debatten. Jag tycker att ni ska gå hem och titta allvarligt på det här problemet. Sedan kan ni möjligen ta en diskussion i regeringskretsen och återkomma med ett förslag. Jag tänker i alla fall skriva en motion om det här. Då får väl dina borgerliga kamrater pröva den goda viljan i det sammanhanget och ta ställning till om ni är beredda att leva upp till rättssäkerhet, öppenhet och bättre kvalitet. 111 FINN (): Debatten har så här långt visat att och är väldigt beredda att protestera mot kärnfrågan vid de fåtal tillfällen då de inte har haft regeringsmakten, till exempel . Det har inte visat sig vara någon aktivitet när man har haft gott om tid på sig för att åstadkomma det här. Då kan jag bara dra slutsatsen att det finns tre alternativ. Det första är att man från socialdemokratin äntligen släpper denna gnagande misstänksamhet mot att verksamhet där man inte har full politisk styrning ibland kan leverera något som man i slutändan kan visa är väldigt gott och att det kan utmana offentligdriven verksamhet till att bli både bättre och mer effektiv. Det är det som är den stora ideologiska skiljelinjen. Eller så har vi alternativ två, att man ser till att reformera aktiebolagslagen och andra instrument som gör att det här är så omöjligt och att göra det företrädesvis när man har makten. Det är bra att man lämnar in en motion , i opposition, men vet ju precis som vi att det svårt att få gehör för den. Man hade goda möjligheter att göra detta, om man verkligen ville något, då man satt vid makten. Det tredje alternativet är väl egentligen det som är mest rimligt. Det är att det finns den här inneboende problematiken i socialismen, som också socialdemokraterna dras åt, framför allt de som ligger ganska nära , nämligen att det inte är angenämt att någon annan än offentligheten får driva verksamhet. När man har detta monopolsträvande av en verksamhet även inom sociala tjänster, skolan och välfärden över huvud taget, har det visats med all önskvärd tydlighet att effektiviteten minskar. Skattekronorna som läggs på detta blir flera. Det handlar i grunden om att man i de fina sammanhangen talar om behovet av mångfald och av att många ska få använda sina egna huvuden. Men man vill egentligen inte. Innerst inne är man socialist, och då vill man inte låta andra göra något där man själv inte styr och ställer på toppen. 112 Utbildningsminister (): Det var väl så att alliansen redan i valmanifestet skrev att just betyg i friskolor ska lyda under arkivlagen. De ska ju skickas in till kommunen och arkiveras. Det underlät den gamla regeringen att göra, men det kommer vi att göra nu i den nya skollagen.