prot · GW0927 · 2008-11-13 00:00:00 — Men det som frågeställaren pekar på är också lagstiftningsfrågor och regelverk för hur domstolarna ska agera när det gäller barn och vårdnadstvister. När det handlar om frågan om var barnen ska bo och hur det hela ska delas upp blir det tyvärr ofta, som också sägs här, diskussion föräldrarna emellan och barnet blir ett slags tredjehandsalternativ. har tydliggjort att man ska ta större hänsyn till barnperspektivet. Vi har också en utredning där vi arbetar med remissvaren och annat. Den handlar om ifall det ska vara möjligt att bestämma att en förälder bestämmer i viktiga frågor om barnet medan man sliter tvisten. finns det barn som kanske inte får besked om i vilken skola de ska gå, eller så kan man inte komma överens om att de ska få söka sjukvård därför att föräldrarna tvistar. Det är naturligtvis helt otillständigt. Vi jobbar med en del av frågorna, men det finns mer kvar att göra. Stöd till i finanskrisen 58 (): Min fråga går till utrikesminister . Rapporter om varsel och kris står som spön i backen. Människor som oroar sig över sin framtid finns både här hemma och i våra grannländer. Som bekant är den isländska ekonomin i mycket djup kris. När samlades till session för någon vecka sedan i uttryckte mina parlamentariska kolleger från sin oro över den ekonomiska krisen och därmed effekterna för det isländska folket. Med den öppna arbetsmarknad som finns i drabbar varsel och uppsägningar på inte bara islänningarna. På ön finns det också gott om arbetskraft från de övriga nordiska länderna. På så sätt blir också sak vår sak. Från sessions talarstol vädjade islänningarna om nordisk samling och nordiskt stöd. verkar det vara endast som har hörsammat deras vädjan. Jag vill därför fråga utrikesminister , som också närvarade vid sessionen, hur han och den övriga regeringen ser på situation och eventuella roll i den. 59 Utrikesminister (): Tack för frågan! Den är viktig. sak är vår av flera olika skäl. Några av de skälen gav vi uttryck för vid session. Ett annat är det faktum att vi är finansiellt och i andra hänseenden beroende av andra. har ledningen i de samtal som sker från de nordiska ländernas sida med de isländska myndigheterna för att försöka få en lösning på krisen. Det råder ingen oenighet. Även om norrmännen har lyckats göra några uttalanden som får dem att framstå som något annorlunda är det en enig linje mellan de olika länderna som gäller i detta sammanhang. Vad vi hoppas är att så snabbt som möjligt ska fullfölja de samtal man har om en överenskommelse med IMF. Överenskommelser med IMF öppnar dörren till de stödpaket som vi har förberedda från de olika nordiska länderna och från andra länders sida har till exempel ställt upp i sammanhanget för mycket betydande summor. Det handlar om att göra detta paket. Vi kan inte undvika alla problem i den isländska ekonomin; det går inte. Fel har varit begångna där också. Men paketet gör det möjligt att undvika några av de synnerligen allvarliga konsekvenser som annars kommer att inträffa. Ju snabbare vi får den önskade överenskommelsen mellan , desto snabbare kommer de samlade nordiska stödpaketen att kunna bli verksamma för att hjälpa . 60 (): Tack så mycket för svaret! Men jag undrar om mina isländska kolleger håller med utrikesministern när han hänvisar till att har tagit ledningen i samtalen. Av de rapporteringar som kommer från att döma verkar det vara så att man i det här sammanhanget ser det närmaste med . Eftersom vi i ett nordiskt sammanhang brukar betona vårt långa och framgångsrika samarbete och eftersom den nordiska samhörigheten är så stark blir frågan igen: Hur ser den på det nordiska samarbetet? När det är kris brukar man ju säga att det är då vännerna verkligen prövas. 61 Utrikesminister (): Så är det. På den tekniska nivån är det så att det är det svenska som för den nordiska förhandlingen också å vägnar med . Den förhandlingen sker på det sätt som jag angav. är inte unikt. Det har varit många sådana här fall genom historien. Vi har några fall aktuella i andra delar av just nu också. En förutsättning i alla sådana här situationer är en överenskommelse med . En överenskommelse med ger alltid den ram som öppnar för andra länder och för den internationella kapitalmarknaden att hjälpa. Det handlar också om att hjälpa till i de andra rätt segslitna tvister som finns i det här sammanhanget, nota bene med . Det isländska finansväsendet expanderade till en storlek som var nio gånger den samlade isländska bruttonationalprodukten. Det var en förfärlig massa pengar, en förfärlig massa tillgångar och en förfärlig massa skulder spridda över världen. Att sortera ut det är inte alldeles enkelt. I viss utsträckning kommer det att kräva också våra pengar för att sortera ut isländska misstag. Vi är beredda att göra detta, och det är viktigt. Det gäller också de andra nordiska länderna och även andra länder, men det förutsätter att det sker inom ramen för en politik som har förutsättningar att vara framgångsrik. Det är inte alldeles enkelt jag förstår det isländska politiska systemet att acceptera allt som måste göras. Krissituationer är svåra och kräver svåra beslut. Det kan ta sin tid att nå fram till dem. Men jag vill vädja till att så snabbt som möjligt fullfölja samtalen med IMF för att därmed också öppna möjligheten för det mycket omfattande nordiska stöd som vi har förberett för . Stimulanspaket med anledning av lågkonjunkturen 62 (): Min fråga går till arbetsmarknadsministern. fick vi besked om att i ska varsla ca 500 personer om uppsägning. Man behöver spara 260 miljoner. kom också med nya siffror inför det kommande G 20-mötet i . De siffrorna var ganska dystra. efterfrågade ytterligare stimulanspaket runt om i världen. I går hade vi en debatt här i kammaren med anledning av de ökade varslen, och då sade Littorin att det inte skulle komma någonting mer. Han hade inga nya besked alls att ge om den svenska situationen. Efter debatten däremot, när arbetsmarknadsministern pratade med journalister, gav han beskedet att det kan bli aktuellt med ytterligare insatser och att det absolut inte ska uteslutas. Min fråga är: När kommer de här stimulanserna i och i vilken form? 63 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig först be om ursäkt för att jag hamnade i interpellationsdebattläge vid den förra frågan lite för snabbt. Det är lätt hänt. Jag ber om ursäkt för det. fråga är viktig och intressant. Jag tror att det är varje regerings uppgift att vara beredd att göra de saker som krävs när man får ett bättre underlag efter hand. Det måste vara en grundläggande inställning. I det här läget är det vår bedömning att den offensiva budget som vi lade på bord för och som är den näst mest expansiva i hela innehåller just mycket av det som vi behöver och som efterlyses för att kunna skapa förutsättningar för nya jobb. Det handlar om investeringar i infrastruktur, investeringar i forskning och utveckling, utbildning och annat. Det är väldigt svårt i det här läget att göra goda prognoser eftersom siffrorna förändras dag från dag. Men ingen regering kan säga att om kartan och verkligheten inte stämmer överens är det kartan som gäller, utan då är det nog verkligheten man får anpassa sig till. Vi behöver jobba vidare med att analysera och gå djupare in för att vara beredda att göra det som krävs. 64 (): Arbetsmarknadsministern menar alltså att det inte finns någon lågkonjunktur. Det finns inte tillräckligt många institut som har sagt motsatsen. sade ju att det skulle bli nolltillväxt och att vi skulle kunna räkna med en mycket högre arbetslöshet än den regeringen har som underlag för sin budgetproposition. Eftersom arbetsmarknadsministern i går, till journalisterna i alla fall, sade att det skulle komma ett stimulanspaket framöver vore det ganska bra om vi redan nu fick besked om när i tiden detta skulle ske och även om inriktningen. I debatten i går gav vi besked om att vi gärna ser investeringar , bland annat när det gäller klimatsatsningar för att se till att vi blir av med de fossila bränslena, och satsar på vindkraftverk och utbyggnad av hela den sektorn. Det behovet finns ju nu när vi ska möta både klimathotet och den finansiella krisen. Jag hoppas att arbetsmarknadsministern kan ta till sig detta. 65 Arbetsmarknadsminister (): Jag tackar för det inlägget. Läget på arbetsmarknaden är väldigt allvarligt. Om det var en enda sak vi möjligen var överens om i går så var det just det. Däremot är det min utgångspunkt att det vi har sett av varsel är sådant som vi har möjlighet att hantera med den budget vi presenterade för . Vi gör det med våra samordningsmän, som är utsedda, tillsammans med alla de aktörer som finns och som har olika skyddsnät runt omkring sig. Det handlar om företagens ansvar, de omställnings- och trygghetsavtal som finns och Arbetsförmedlingens insatser. Det handlar om kommuner, regioner, andra myndigheter och andra som är berörda. Men har vi inte sett slutet på den internationella finanskrisen, och vi har inte sett slutet på dess härjningar i den reala ekonomin. Man kan naturligtvis aldrig utesluta att det behöver göras mer. Hur det kommer att se ut eller när någon sådan sak eventuellt skulle komma kan jag dock inte berätta . Det är någonting man får jobba med i takt med att prognoserna kommer in. EU:s förhandlingar med om ett partnerskapsavtal 66 (): Efter kriget mellan och avbröt EU sina förhandlingar om ett nytt partnerskapsavtal med . och utrikesminister var väldigt aktiva i denna markering mot . Det var nog inte bara jag som blev förvånad när vi fick veta att EU nu har beslutat att återuppta förhandlingar med trots att inte har infriat sin del av överenskommelsen när det gäller fredsavtalet, det vill säga att dra tillbaka alla trupper från georgiskt territorium. Min fråga är: Vad är det som har gjort att och utrikesminister har ändrat sin inställning och gått med på att EU ska återuppta förhandlingarna med ? 67 Utrikesminister (): Vi inställde det möte i de då inledda förhandlingarna om ett partnerskapsavtal med som var planerat för att lägga en ökad politisk press på . Den politiska pressen lägger vi på i en lång rad andra hänseenden som måhända är mer effektiva än så. Vi har en mer omfattande politisk dialog med än med något annat land i världen, skulle jag vilja säga. Denna politiska dialog är huvudsakligen koncentrerad kring just kravet att de fullt ut ska respektera avtalet från . Det har de ännu icke gjort, och det upprepar vi. Däremot innebär detta inte att vi avbryter alla förhandlingskontakter med i olika frågor. De fortsätter när det gäller WTO-förhandlingarna, PCA-förhandlingarna och åtskilliga andra förhandlingar. Men de politiska samtalen, som är det viktiga i det här sammanhanget, domineras, och kommer att fortsätta att domineras, av den georgiska krisen. Det gäller också det toppmöte mellan Europeiska unionen och som kommer att äga rum i i södra . Jag kan försäkra att denna fråga kommer att dominera diskussionen där. 68 (): Jag tror i och för sig att kommer att uppfatta att det är business as usual när EU nu börjar prata med igen. De kommer förmodligen inte att känna samma press att dra bort alla trupper från georgiskt territorium. är ordförandeland i och är ordförande i , och så är det till. ska vi lämna över till . Vilket medskick får när det gäller konflikten mellan och i ett Europarådsperspektiv? 69 Utrikesminister (): Det är ett rätt omfattande medskick. Låt mig först bara säga att det inte är så att vi börjar tala med . Vi har talat med . Vi har haft mer samtal med sedan Georgienkrisen än med eller andra länder över huvud taget. Jag har själv haft samtal med dem, och det gäller nästan alla andra utrikesministrar vi har. Vi har haft trojkaöverläggningar. Sedan kan man gärna erkänna att den politiska dialogen har haft lite karaktären av skyttegravskrig. Det har inte förändrats så mycket. Den ryska positionen är rätt hård och rätt oförändrad. Det finns inga tecken som tyder på att de kommer att göra det de har lovat att göra. Det är inget skäl för EU att ändra sin ståndpunkt. Vi kommer att fortsätta i de dialoger som följer. PCA-förhandlingarna är förhandlingar på tjänstemannanivå som är långsiktiga precis som många andra förhandlingar förut. Jag tror inte att man ska blanda ihop de två. I ger vi ett betydande medskick. Den spanske utrikesministern var här , och vi gick igenom den agenda som vi överlämnar till när det gäller både och det omfattande arbete som gör i övrigt för både demokrati och mänskliga rättigheter, och inte minst den viktiga roll som för mänskliga rättigheter spelar. 70 (): I ett län som , där en av utmaningarna är de stora avstånden, är det särskilt viktigt med en väl utbyggd IT-infrastruktur. Det ger möjlighet att erbjuda en likvärdig service inom skola, vård och omsorg. Det kan handla om allt från rätten till hemspråksundervisning till en effektiv medicinbedömning. saknar närmare en tredjedel av hushållen i landet tillgång till en god IT-infrastruktur, och det här duger inte. Därför vill jag ställa min fråga till infrastrukturministern: Vad avser regeringen att göra för att snabba på utbyggnaden av bredband? 71 Statsrådet (): Tack för frågan! Infrastruktursatsningar är väldigt avgörande för att skapa livskraftiga miljöer i hela landet, vägar likaväl som järnvägar och modern . har regeringen två utredningar på sitt bord som berör just IT-infrastruktur. Det är dels Bredband 2013 och utredningen om hur vi ska använda frekvensutrymmet. De två utredningarna arbetar nu regeringen med, just i syfte att hitta rätt åtgärder för att vi ska ha en bra infrastruktur i alla delar av landet. Inte desto mindre tror jag att det också är avgörande att de åtgärder vi nu vidtar också skapar incitament för att marknaden också ska sköta utbyggnaden av IT-infrastruktur i alla delar av landet. Vi har därmed stora förhoppningar om att marknaden också sköter sitt ansvar här. 72 (): Jag lade märke till i propositionen att regeringen har lagt ned lite nya pengar på det här där man har fryst sina satsningar. Men jag tycker att det i någon mån liknar regeringens övriga politik. Man tar lite grann, och sedan kastar man in en 50-lapp och kallar det för storsatsningar. Av budgetpropositionen kan man också utläsa, precis som ministern säger, att det är marknaden som ska se till att bredbandet byggs ut i hela landet. Det jag frågar mig är då om regeringen anser att det är marknadens uppgift att se till att grunden för likvärdig samhällsservice finns för dem som bor i . 73 Statsrådet (): Regeringen är mycket angelägen om de infrastruktursatsningar som vi gör vad gäller alla former av kommunikation och att de just kommer alla delar av landet till del, inte minst . Det framgår mycket tydligt av budgetpropositionen. Inte desto mindre finns det naturligtvis ett ansvar hos marknaden att i infrastruktursatsningar det är också mycket viktigt möta sin marknad på ett mycket offensivt sätt. Därtill har vi två utredningar som analyserar vikten av detta och hur och när staten ska vara en part i detta för att skapa fullständig infrastruktur så att alla företag och de flesta hushåll runt om i landet ska kunna ha en bra och tillgänglig infrastruktur. Jag tror att det är en förutsättning för att fullfölja det som regeringen är så noga med, att skapa livskraftiga miljöer för företagande och för människor i alla delar av landet. 74 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till näringsministern och vice statsministern om regeringen avser att göra något för att bemöta den snabbt försämrade arbetsmarknaden i . Den här regionen har normalt stark tillväxt och en bra arbetsmarknad, men vänder det snabbt nedåt. Företagskonkurserna ökade med . Bara i ökade konkurserna jämfört med samma månad föregående år. Varslen ökar rekordsnabbt i och närmar sig nu 3 000. Inom byggverksamhet, finanssektorn, data, postorderföretag och små företag överallt ökar varsel och konkurser. Jag möter stor oro på de företag som jag är ute och besöker. Byggsektorn är särskilt hårt drabbad, och här upprörs många över regeringens handlingsförlamning. Den budget regeringen lade är anpassad för en helt annan arbetsmarknadssituation och är nu helt överspelad av verkligheten. Jag förstår inte att regeringen kan sitta med armarna i kors i det här läget. Vad tänker näringsministern göra för att bemöta den hårda situationen i ? 75 Näringsminister (): Tack för frågan! Regeringen vidtar mycket kraftfulla åtgärder för att möta den nedgång i konjunktur som drabbat och många andra delar av landet. Låt mig påminna om att vi i en närtidssatsning satsar på infrastruktur. En stor del av de här infrastruktursatsningarna kommer att komma till del. Det är väldigt bra att satsa på infrastruktur just i tider när lågkonjunkturer kommer, därför att då kan vi få efterfrågan på arbetskraft, och många av företagen kan också köpa maskiner och anställa människor. Vi sänker arbetsgivaravgifterna och särskilt för ungdomar så att det blir billigare att anställa. Vi sänker bolagsskatten och expansionsfondsskatten. Vi ser till att satsa på yrkesutbildning så att vi kan möta de önskemål som finns från en hel del företag om yrkesutbildad arbetskraft. Vi satsar på forskning och innovation, och vi har vässat våra organisationer så att vi kan möta alla dem som blir arbetslösa med att få nya jobb, med att få utbildning, med att starta eget. Vi ska finnas där för dem som blir arbetslösa, och våra organisationer ska funka när det är skarpt läge. 76 (): Det är glädjande att höra att regeringen i alla fall tänker. Sedan får vi se när något händer. Det sker mycket snabbt, och snabba åtgärder behövs . Jag kan bara konstatera att näringsministern och regeringen tyvärr inte tycks ta företagarnas och löntagarnas oro på allvar. Det är faktiskt inte bara vi i oppositionen som är oroade av regeringens passivitet. Även rekommenderar snabba insatser i form av rejäla satsningar bland annat på infrastruktur för att få i gång hjulen igen. Men även här står regeringen tomhänt. Vi har hört ord, men vi får se om resurserna kommer till de instanser som behöver dem. Ni har dragit ned på arbetsmarknadsutbildningar, utbildningsmöjligheterna och komvux. De som kommer att drabbas har inte möjligheter. Inte heller Arbetsförmedlingen har möjlighet att hjälpa dessa människor. 77 Näringsminister (): Jag vet inte om man kan kalla det tomhänt att vi satsar 10 miljarder på infrastruktur utöver den planperiod som finns. 10 miljarder är väldigt mycket pengar. Det är den mest kraftfulla infrastruktursatsning som någonsin gjorts vid sidan av den ordinarie planperioden. Detsamma gäller forskning och innovation. Vi satsar med en nivåhöjning på 5 miljarder . Vi har, precis som har sagt här tidigare, 1 ½ miljard kronor över inom arbetsmarknadspolitiken därför att vi har minskat arbetslösheten. De pengarna kan vi nu använda för att möta dem som behöver utbildning och dem som behöver insatser. Vi har precis fattat beslut om extra resurser till , , och 5,2 miljarder till exportkrediter för att hjälpa företag som inte får låna pengar på den ordinarie marknaden när de ska exportera eller expandera. Vi satsar på sänkta arbetsgivaravgifter och sänkta kostnader, inte minst för unga. Det blir billigare från att anställa unga. Om 32 miljarder, som det ligger i den här budgeten, är att vara tomhänt föreligger en missuppfattning om vad vi har för betydelse i ord. Men 32 miljarder är för mig väldigt mycket pengar. Och inte en enda krona är ännu använd av dessa. Fallande oljepriser och ekonomi 78 (): Den finansiella turbulensen går över hela världen. Jag har en fråga som berör . Oljepriset har fallit från som högst per fat till per fat. Jag skulle vilja fråga utrikesministern vilken bedömning han gör av detta. Det gäller dels hur det påverkar den svenska exporten, för vi måste ha några som kan köpa våra varor, dels och framför allt hur detta påverkar ekonomi och därmed även . 79 Utrikesminister (): Just oljepriser är en av mina bästa grenar, så jag tar mig gärna an frågeställningen. Det är alldeles uppenbart att det för är bättre om oljepriset är per fat än per fat. Det är to state the obvious. Vilken inverkan detta får överlåter jag till dem som kanske är något mer sakkunniga än jag att bedöma. Det är inne på gäller lönsamheten för olika pipelineprojekt, som ju mer är beroende av gaspriset. Gaspriset är dock med viss tidsfördröjning relaterat till oljepriset. Jag kan inte säga så mycket mer om detta än vad som är rätt uppenbart, nämligen att vi befinner oss i en situation där man på ett eller annat sätt åter kommer att behöva titta på åtskilliga investeringsprojekt, också inom energisektorn, som är mycket kapitalkrävande. I de olika energiföretagen sker löpande en sådan prövning, och jag noterar att Internationella Energiagenturen i sin världsprognos, som offentliggjordes i går, uttalar en mycket stark oro för den neddragning av investeringsaktiviteten som just nu sker inom energisektorn i världen. Den är orsakad av den finansiella krisen, och det riskerar att förvärra energisituationen längre fram. Mer än så ankommer det icke på en fattig utrikesminister att uttala sig om. 80 (): Det kan jag förstå, men min fråga var ställd mot bakgrund av att vi måste öka efterfrågan i hela världen på bland annat svenska produkter. Då är det skiftande oljepriset, specialitet, en mycket viktig faktor för att vi runt om i världen ska få i gång efterfrågan på Volvos hjullastare och vad det nu kan vara. Vi har hört om många ställen, och andra platser, där man, med all rätt, är mycket bekymrad över den vikande efterfrågan på våra produkter. Ytterst handlar det nämligen om hur vi ska få mer fart på ekonomin runt om i världen. 81 Utrikesminister (): Man måste se på detta från olika utgångspunkter. Det är som säger att om vi har fallande energipriser är det inte negativt för ekonomierna. Tvärtom skulle det vara positivt för ekonomierna. Det gäller i synnerhet efterfrågan från fordonsindustrin där det även finns andra problem. Det har också att göra med världshandeln som ju är beroende av att transportkostnaderna inte blir alldeles orimliga. Mot detta ska ställas andra målsättningar som vi har, till exempel när det gäller klimat- och miljöpolitiken, där vi i någon utsträckning är beroende av att vi får en sådan prissättning på framför allt fossila bränslen att det gynnar övergången till andra bränslen. hoppas vi att vi ska ha en svensk fordonsindustri som gör en relativt snabb omställning till fordon och bränslen som är mer förenliga med våra långsiktiga klimatkrav. Kortsiktigt är det ingen tvekan om att fallande energipriser är bra för en nation som är mer energiimporterande än energiexporterande, såsom . Långsiktigt handlar det om en omställning av vårt transportsystem som gör att vi kan förena både våra ekonomiska och våra miljömässiga krav. Det ökande antalet varsel 82 (): Jag vill rikta min fråga till arbetsmarknadsminister . Inte har vi haft så många varsel under en månad som . Senast det hände var väl när vi hade en borgerlig regering. I mitt hemlän tror jag att det var ungefär 700 personer som varslades . Det kan jämföras med de 27 som varslades året innan . Det innebär att det i lilla nu varslats ungefär 1 600 personer. Därtill ska vi komma ihåg att vi har många som går direkt ut i arbetslöshet även om regeringen i stor utsträckning talar om att det bara är fråga om varsel och att vi ännu inte sett effekterna av varslen. Det gäller bemanningsanställda, visstidsanställda och också direkta konkurser, såsom Trivselhus och båtindustrin i . Arbetslösheten ökar, och den kommer att öka så mycket att den blir större än när regeringen tillträdde. Dessutom går dessa människor ut till den lägsta a-kasseersättningen i mannaminne. av lönen är vad de får räkna med. Vi har en budget som är överspelad och där regeringens största satsning är sänkt skatt för dem som redan har ett arbete. Allvarligt talat, är det verkligen statsrådets uppfattning att den budgetprognos som alla andra dömt ut är den som regeringen ska anpassa sin politik efter? 83 Arbetsmarknadsminister ():