prot · GW0950 · 2008-12-16 00:00:00 — Där har vi sett att man utvecklat former för långivning som marknadsförs mycket aggressivt. En konsument kan, i stället för att gå till domstol, vända sig till om man anser att lånet är orimligt. Prövningen hos är opartisk. Den är enkel, snabb och utan avgifter, vilket ofta är en fördel om man är ung. De flesta företag har åtminstone visat stor respekt för det som kommer fram till. Det är inte så att vi lagt ärendet åt sidan, men det vi alltså inte har är kreditprövning och möjligen tuffare regler beträffande informationsgivningen. Jag tror att vi måste arbeta för att försäkra oss om att låntagare vet vad lånet innebär, vad det kommer att kosta och , alltså hur det hela fungerar. I har man fattat en del beslut som gäller detta. Bland annat måste man i marknadsföringen av kortfristiga, mindre krediter ange effektiv ränta. Det finns också krav på att kreditgivaren kontrollerar att den som söker lån verkligen kan betala det. De har också en bestämmelse som jag tycker är smått intressant, nämligen att man inte får betala ut en beviljad kredit . Jag har förstått att det finns en hel del som sätter sig i skuld . Enligt den finska regeln ska man åtminstone ha vaknat till ordentligt och insett vad man gjort innan pengarna får betalas ut. Därmed finns det möjligheter till lite bondånger och till att kanske reda ut det i efterhand. Jag tror att man i stundens ingivelse kan gå på detta, och sedan sitter man där, vilket naturligtvis är olyckligt. Och det gäller inte enbart ungdomar. Det finns en och annan vuxen som också ramlar dit, vilket är lika illa. Vi kommer, som sagt, att försöka åtgärda problemet, och vi får fortsätta att gemensamt sprida så mycket information som möjligt om reglerna, vad man kan göra och hur man kanske måste resonera. 22 (): Det är bra att förstått att man kan sätta sig i skuld . Det har jag talat om i båda mina tidigare inlägg. Det är bra att hon nu förstått det. Och ja, det kan ske i stundens ingivelse, och det kan ske på många andra sätt. Det kan röra sig om någon av de arbetslösa ungdomar som finns; nu ökar ju arbetslösheten dramatiskt. Vem ska angripa dessa företag? säger att det finns i lagstiftningen, att man kan angripa detta genom lagstiftningen om ocker. Vem ska göra det? Är det den självmordsbenägna ensamstående mamman som är satt i skuld och inte kommer ur sin skuldfälla? Eller är det någon av de 18-åriga ungdomar som satt sig i skuld som ska göra det? Vem kan göra det, och vem kommer att göra det om den möjligheten redan finns? Varför jobbar mycket snabbare med att få fram lagförslag än ? Varför har de lyckats ta fram ett sätt att komma åt sms-långivningen som just nu är ett mycket stort problem för våra ungdomar och även för andra? Dessutom ökar lånen i takt med att skillnaderna i samhället blir större. Jag vet att gick till val på att det är bra med större skillnader i ett samhälle. Det måste vara större skillnader för då får man incitament. Ni sade i era valtal att det var så väldigt bra med stora skillnader. Jag tror inte på den människosynen. Jag tror på att vi ska hålla ihop grupperna. Jag tror på att alla ska försöka hjälpas åt och stötta varandra i stället för att öka skillnaderna. Jag har sett länder med ungdomskravaller och annat som kommer i kölvattnet på ökade klyftor. Men ni tror på ökade klyftor. Det är er politik, och det får ni stå för. Det drabbar dock många utsatta ungdomar och andra som fastnar i en lånefälla, och jag vill att ni gör någonting åt det . 23 (m): Låt mig först göra en rättelse. Jag går lite snabbt fram . Det finska exemplet som jag tog upp är inte beslutat . Det är ett förslag. Likväl är det intressant och relevant att berätta om. Sedan vill jag säga att är väldigt snabb med att fara i väg och diskutera sin egen upplevelse av vad moderat politik ska stå för. Jag tror att jag vet bättre än vad vi står för. De stora klassklyftorna åstadkoms under det långa socialdemokratiska maktinnehavet. Det är en utveckling som skett och det är ett elände. Vårt arbete mot utanförskap handlar om att rätta till en del grundläggande brister i det svenska samhället. När det gäller skuldsättning, som interpellationen handlar om, är människor med låga inkomster, eller de som befinner sig i en svår situation, extra utsatta för aggressiv marknadsföring och kanske också för tendenser att ta lån när man borde avstå. Därför är det viktigt att försöka se till att vi har bra regler för kreditprövning och att man är tydlig med vad ett beslut om att ta lån innebär. Därför finns det behov av förbättringar, vilket vi nu arbetar med för att få på plats. Det tror jag är bra. Därutöver arbetar vi med information, som jag sade tidigare. Vi har redan regelverk i lagstiftningen om ocker och annat. Bland annat har använt den typen av lagstiftning. polisanmälde de till exempel ett mobillåneföretag för ocker eller försök eller förberedelse till ocker och drev således ett sådant mål. Det händer att man gör det. Det kan vara både enskilda och andra som värnar de intressen som låntagare kan stå för. Lagstiftning är till för att användas, och olika aktörer kan ta initiativen. Jag tycker att det var bra att vi kunde ha den här debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2008/09:193 om budgetresurser för polisen i 24 (m): har frågat mig om polisen i kommer att få tilläggsanslag eller om de nya poliserna ska göra civilanställdas uppgifter. En avgörande förutsättning för att polisen ska kunna bedriva en bra verksamhet är att den har tillräckliga resurser. har polisen tillförts en sammanlagd varaktig anslagsökning på ca . Den resursförstärkningen möjliggör en kraftig ökning av antalet poliser med målet att det 2010 ska finnas 20 000 poliser. Regeringen ställer tydliga krav på att det ökade antalet poliser ska leda till en bättre verksamhet. För att rättsväsendets myndigheter ska kunna svara upp mot regeringens högre krav kommer regeringen att återkomma till i budgetpropositionen och närmare redovisa vilka ytterligare resurstillskott och åtgärder som krävs. Regeringen kommer i det sammanhanget också ta ställning till polisens resursbehov. Den utbyggnad av polisens kapacitet och den verksamhetsutveckling som pågår ska fortsätta som planerat. Regeringens krav på budgetdisciplin inom polisorganisationen är höga. Jag har därför tagit initiativ till en effektivitetsöversyn av polisen. Arbetet bedrivs i samarbete mellan och . Vi vill försäkra oss om att de pengar regeringen har tillfört rättsväsendets myndigheter används effektivt. När det gäller fördelningen av såväl personella som ekonomiska resurser har regeringen delegerat det ansvaret till och ytterst till polismyndigheterna. Det är också som utvecklar och preciserar de mål för polisverksamheten som regering och riksdag har lagt fast. Polismyndigheterna beslutar i frågor om den lokala verksamheten. 25 (): Traditionen bjuder att man tackar för svaret, och det gör jag också. Jag måste berätta att när jag fick svaret i går satt jag på sammanträde och läste det i min mobiltelefon. Då tänkte jag att det måste vara det nya mobilabonnemanget jag har i som har klippt svaret mitt av. Men när jag väl kom till min dator och kunde läsa att det var hela svaret förstod jag att statsrådet inte har svarat på de frågor som jag för fram som polisstyrelsen i har rest. En enig polisstyrelse med en moderat ordförande i spetsen har skrivit till justitieministern och talat om att med de förutsättningar som finns kommer man inte att klara situationer. För att det inte ska bli någon tveksamhet om att en socialdemokrat övertolkar ska jag läsa vad moderaten i skriver: Det är uteslutet att i inom givet anslag ska kunna ta emot ett nettotillskott på ca 200 poliser det närmsta året. Det är uttalat i budgetpropositionen att medel kommer att tillföras polisorganisationen 2010. Det är oförståeligt varför en delleverans inte kan ske för att kunna undvika onödiga osäkerheter och risk för ifrågasättande av ambitionerna att öka antalet synliga poliser. Vad polisstyrelsen syftar på är att regeringen har lagt fram en budget som inte täcker in de ambitionerna. I stället hänvisar man precis som ministern gjorde till att pengar ska komma 2010. Man behöver inte läsa mellan raderna för att förstå att budskapet från är: Kör på underskott 2009, och så får ni pengarna 2010. Det är inte ett seriöst sätt att hantera ekonomi och verksamhet. Ska polismyndigheten använda anslagskredit för att inte klarar matchen med ? Vad händer 2010? Blir budgeten då så stor att det både täcker det underskott som man uppmanas att ha 2009 för att ta hand om de tillkommande poliserna och kostnaden ? Jag lyssnade med intresse på den förra interpellationsdebatten. Där citerade ministern vad sade om att den som är satt i skuld inte är fri. Det gäller också polismyndigheterna och polisen som helhet. Därför känns det väldigt olustigt att signalerna är att man ska gå in och planera för stora underskott med något slags underhandslöfte om att det ska komma nya pengar 2010. Det enda raka ministern kan göra är att gå fram med en tilläggsbudget och ta fram pengarna som behövs så att polisen kan planera sin verksamhet. I den socialdemokratiska budgeten finns 100 miljoner mer till polisen. Vi ser att justitieministern har skapat ett svart hål i ekonomin för de myndigheter hon ansvarar för. Det blir inte bättre av att det har delegerats till . Men hon kan inte gå från sitt ansvar i den här frågan. Man har bara fördelat pengar för halva 2009. Hur ska man kunna begära att polismyndigheterna ska kunna planera? Man har fördelat mer än hälften av anslaget för . Vad är det för signaler? Är det efter oss ? 26 (m): Först och främst vet jag naturligtvis att jag har fått brev från i . Det är bra att man har en dialog med polisstyrelserna. De prognoser som polismyndigheterna och även den i har lämnat in prognostiserar större underskott och behov av mer pengar än den samlade bedömning som gjort. Ordningen är den att regeringen har att lita till centrala myndigheter, och de brukar oftast ha rätt. Det har jag försökt göra när det gäller att bedöma budgetbehoven för . De signaler som kommer från myndigheterna är sådana att vi också följer det extra noga. Vi har också bett om extra prognostillfällen för att följa med i detta. Om vi nu ska tala om , även om jag tycker att det är ett delegerat ansvar, har man i varit väldigt framgångsrik . Man har gjort en hel del effektiviseringar som inte andra har gjort. Det är någonting som vi ska vara klara över. Det har också gjort att har fått extra medel . , eller om det var det här året, har man också fått . Det har haft att göra med att det har varit rimligt. Det här med fördelning av resurser till de olika myndigheterna är inte helt enkelt. Vad ska man göra framöver? Man kommer förmodligen att behöva använda ett ökat anslagssparande och utnyttja möjligheten till anslagskredit som finns hos myndigheterna. Det är ingen ovanlig metod att statsmakterna arbetar på det sättet. Det har socialdemokratiska regeringar gjort tidigare. Vi har tillfört väldigt mycket mer pengar . lägger vi också in en kontrollverksamhet för att se till att medlen använts effektivt. Vi håller väldigt stramt i det. Det är väldigt lätt när man tillför så mycket resurser som alliansregeringen har gjort att det lägger sig lite grann som skummet på latten längst upp. Vi behöver gå igenom för att se att vi inte har sump i koppen, för det är aldrig trevligt. Det gör vi. Det sker med det uttryckliga beskedet att när vi har gjort detta är vi också beredda att se till att vi fullföljer reformerna som är utlovade med 20 000 poliser och högre verksamhetsmål i olika avseenden. ska inte komma och säga till mig att Socialdemokraterna har massor av mer pengar. De 100 miljoner som ni har mer täcker knappt det ni drog ned åren innan, så ni ligger på plus minus noll. Jag håller med om att 100 miljoner är mycket pengar. Men i detta budgetsammanhang är det inte mycket att komma till skott med. Vad ska man då göra ute i myndigheterna för att få en effektivare verksamhet? Det plockas fram i debatten både det ena och det andra exemplet. I det enskilda läget kan man fråga sig: Ska verkligen polisen göra det där, eller ska man dra ned här? Man kan titta på vad som händer ute i myndigheterna. En del av den modernisering som sker innebär förändringar. I stället för att återbesätta vissa tjänster har man en möjlighet att låta bli att göra det. Det kan handla om att man samlar service mer än vad man har gjort tidigare eller något annat; det är lite olika. Men det är som jag säger i har man gjort en hel del , och där är utrymmet kanske något mindre än för vissa andra. Min grundinställning är att det måste vara som i dialog med de olika myndigheterna tar de konkreta budgetdiskussionerna. Myndigheterna ska tillsammans solidariskt ta ansvar för verksamheten. Kriminaliteten ser inte gränser, och det kan inte polisverksamheten göra heller. 27 (): Det är situationen här och vi diskuterar. Det är alldeles riktigt att polisen i har genomfört en hel del framgångsrika besparingar tidigare. Därför blir det ännu mer belastande att höra vad det är polisstyrelsen med en moderat ordförande skriver till ministern. Ovanstående innebär sammantaget att man inte får pengar till de poliser som skickas ut. Det är själva grundidén, och det är där konflikten ligger. Ministern säger att det ska vara 20 000 poliser men skickar inte med pengar och ser inte till att det finns anslag för det. Polisstyrelsen skriver: Ovanstående sammantaget innebär en stor risk att äventyra den tydliga viljeinriktningen att de poliser som tillförs verksamheten ska vara synliga poliser. Med en otillräcklig medelstilldelning är risken att poliser i stället kommer att ersätta civilanställd personal, det vill säga att de civilanställda blir något av en budgetregulator. Anledningen till att vi och den socialdemokratiska regeringen utökade polisutbildningen var att vi skulle få fler poliser i synlig tjänst i kampen mot organiserad brottslighet och många andra prioriterade brott. Vi som bor i och för en vardaglig diskussion om hur pass mycket polisen finns på plats. Det handlar om den oro som människor känner i vardagen för den organiserade brottsligheten och gängbrottsligheten. Det är vardagliga frågor, och det handlar om att de poliser som kommer till måste innebära att fler poliser finns på stan. De måste finnas med i polisarbetet. säger polisstyrelsen att risken är stor att de nya poliserna visserligen kommer att anställas, men för att betala lönerna för dem måste civilanställda bort. Poliser måste i stället göra de civilanställdas arbete. Det var inte för att köra internposten som vi utökade polisutbildningen i det här landet. Det var för att vi skulle få ut fler poliser i polisarbete. Det är alldeles självklart att det alltid måste finnas ett effektivitetstryck på alla myndigheter även polisen. Där har vi naturligtvis inga olika synpunkter eller ståndpunkter. Men det mest ineffektiva jag kan tänka mig inom polisverksamhet och effektivitet är att använda utbildade polismän och poliskvinnor till att utföra administrativt arbete och sådant arbete som civilanställda annars sköter. Det måste verkligen vara slöseri med resurser. Bara för att ministern ska kunna säga att det blir 20 000 poliser kommer vi att få se en sådan ineffektiv utveckling om inte ministern sätter ned foten och säger: Det kommer en tilläggsbudget. Vi kommer att finansiera de nya poliserna. Polismyndigheterna kan planera för att de poliser som kommer ut faktiskt ska arbeta i polisverksamhet. Det går att göra. Men det är väl alldeles självklart att landets polismyndigheter undrar vad det är som pågår med den halvårsfördelning som har skett. Man fördelar ju mer än halva anslaget. Normalt brukar en hel del av kostnaderna komma . De tänker: Vad händer sedan? Vad får vi för pengar ? Hur många vågar vi anställa? Hur många måste vi varsla? Hur många måste vi säga upp? Hur ska vi kunna planera för det här årets verksamhet om vi bara har pengar fram till ? Detta är fullständigt orimligt. Ta fram en tilläggsbudget, finansiera de 20 000 poliserna och säg till polismyndigheterna att de kan planera för att de nya poliserna får arbeta som poliser! 28 (m): kan vara helt lugn. Det kommer att synas fler poliser ute på gator och torg. Vi är fullt beredda att genomföra att de 20 000 poliserna kommer som vi har utlovat, och det kommer att vara finansierat. Det är de budgetförslag vi har lagt fram. Det är tydligt om man vill läsa det som står budgetpropositioner och annat. Men 2009 är ett snävt år; det råder ingen tvekan om den saken. Det märks naturligtvis. Det är inte bara nya poliser som ska ut på gatorna. Vi gör också en omläggning när det gäller hur polisen ska arbeta. Målet är att av resurstiden ska förläggas i yttre tjänst. Det är viktigt. Jag måste säga att jag tycker att det är en ålderdomlig syn som ger uttryck för när han säger att nya poliser nu ska göra administrativt arbete. Så här är det egentligen: Det finns arbetsuppgifter som utförs av civilanställda som en och annan polis kan utföra. Och det finns faktiskt polisarbete som en del civilanställda gör mycket bättre. Vi måste sluta med den här uppdelningen. Det är viktigt att vi får en annan syn på arbetsuppgifterna. Men eftersom väljer att tydligt låsa och bestämma antalet poliser och alltid har gjort så i modern tid får det en effekt ute i myndigheterna som gör att annan verksamhet, lokaler, civilanställda och sådana saker snabbt påverkas när budgeten förändras. Det är möjligt att det på ett eller annat håll kan bli så att en och annan polis får göra någonting som lika gärna kunde utföras av en civilanställd också . Så är det . Däremot gör inte jag som min företrädare gjorde och inför särskilda program för tidigare förtidspensionering av fullt arbetsföra äldre poliser. Jag har själv suttit i och sett hur man för att få pengarna att räcka till skickade ut duktiga, erfarna poliser på golfbanor, i skoterspår och annat bara därför att man då flyttade kostnaderna från ett konto till ett annat. Det var verkligen förödande. Men om vår personal hjälps åt att se till att verksamheten fungerar tycker jag att det är helt okej. Människor ska behållas i arbete. Vi behöver både de nya och de äldre poliserna. I jämförelse med hur man under socialdemokratisk regim hanterade polisverksamheten tror jag faktiskt att jag vågar påstå att det här kommer att fungera mycket bättre, framför allt därför att vi har lagt till så otroligt mycket mer av resurser än man hade under tidigare skeden. Vi får också nya, väl utbildade poliser som kommer ut och kan ge vitamininjektioner i verksamheten. Det är klart att de ska användas. Det är viktigt. tar upp halvårsbudgeten. Rikspolischefen, som har ansvaret för att lägga ut pengarna, har bestämt att han lägger ut en halvårsbudget. Varför och hur han argumenterar för det måste han faktiskt svara på själv. Det ska inte regeringen göra. Men ett skäl som jag vet finns med i resonemangen är att man i stället för att hålla igen och hålla i massor av pengar centralt, vilket har hänt tidigare, väljer att lägga ut så mycket som möjligt. Därför behöver man veta hur det slår mellan myndigheterna. Det är så och har varit så att vissa myndigheter mer än väl går runt på den budget de har fått och andra klarar det inte. Då måste kunna omfördela. Om man skickar ut alla pengar är risken stor att det inte finns några pengar för att hjälpa dem där det kanske har hänt något allvarligt och där resurser har gått åt. Man kan använda olika tekniker, och man kan ha uppfattningar om det. Men jag föreslår att pratar med de socialdemokrater som sitter i , för det är de som har kontakten med myndighetsverksamheten och kan ha synpunkter på den. Det är inte riksdag. 29 (): Det måste ändå vara möjligt att i riksdag diskutera en sådan här högst väsentlig fråga. Över partigränserna har det funnits en strävan att öka antalet poliser i synlig tjänst och att öka brottsbekämpningen på väsentliga områden. Återigen: Jag kommer från , och jag lever med den vardag och den oro där folk frågar sig vad det är som händer. Finns det inte resurser? Finns det inte poliser nog för att sätta stopp för framför allt den organiserade brottsligheten? får jag höra ministern argumentera för att poliser ska göra civilanställdas uppgifter. Jag tror inte att människor i allmänhet har uppfattat att ambitionen att öka antalet poliser handlade om att man skulle ersätta civilanställda. Jag tror att alla har varit överens om, eller i alla fall trott, att det faktiskt ska finnas fler poliser i uniform, utan uniform, patrullerande i polisbilar, i närpolisverksamhet och i avancerad brottsbekämpning. Det var precis det som gjorde att den socialdemokratiska regeringen såg till att vi ökade polisutbildningen. Det gjorde man inte för att hamna i den här situationen. Jag har respekt för att man har delegerat detta till , men det är ändå ministerns ansvar. Det är alldeles självklart att det blir en väldig oro om man skickar ut signalen att nu vågar vi bara släppa ut pengar för halva året. Vem kan planera en verksamhet i taget? Ministern ger själv uttryck för att vi kanske efter måste omfördela alltihop, och då måste det kanske bli en annan fördelning. Det är ju det som man är så orolig för ute på polismyndigheterna. Man vill veta hur det här året ska se ut. Det minsta man kan begära är väl att man kan ha en planeringshorisont . 30 (m): Det är klart att riksdag kan diskutera precis vad man vill, . Det är viktigt att vi gör det. Ansvarsfördelningen mellan regering, riksdag och myndigheter är ändå betydelsefull. Jag tycker att det är svårt att ha bestämda synpunkter på vad myndigheterna gör och inte gör i de frågor där det finns ett myndighetsansvar. Jag tycker att det är omöjligt för en minister att gå in och peka finger och säga exakt hur man ska lägga ut budgeten eller vad som ska göras, utan man får lita på det. Jag tycker kanske också att det vore klädsamt om inte lyfter upp detta med de civilanställda så mycket som han gör. När jag läser egna prognoser kan jag inte se att man räknar med de här stora neddragningarna av antalet civilanställda. Det var en ökning som var rätt omfattande. Den neddragning som man redovisar är faktiskt väldigt liten. Det är inte många. har man 914 anställda och räknar med att ha 906 civilanställda 2009. Det är inte någon stor förändring. Den kan mycket väl vara väldigt små förändringar i organisationen som kan motivera det. Det gör väldigt lite totalt sett. Likväl skulle inte polisstyrelsen ha skrivit till mig om man inte var bekymrad. Men efter det att de skickade sitt brev har det också varit diskussioner och annat, och länspolismästarna har diskuterat. Det är mitt intryck att en och annan pusselbit kommer på plats. Vi måste arbeta på det sättet. Regeringen är naturligtvis väldigt medveten om de rapporter och de synpunkter som kommer. Vi försöker följa den ekonomiska utvecklingen också. Sedan får man ta ställning till det när vi har fått resultatet av de effektivitetsöversyner som görs av polisverksamheten som helhet. Skattepengar ska användas effektivt. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2008/09:194 om åtgärder beträffande polisens nykterhetskontroller 31 (m): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av en rapport från polisavdelningen vid där det hävdas att polisen inte arbetar effektivt för att bekämpa rattfylleribrotten. Han har också frågat mig när dessa åtgärder kommer att genomföras och om jag har för avsikt att göra några förändringar i syfte att skapa effektivare rutiner för kontroll och uppföljning av polisens verksamhet. Det är som utvecklar och preciserar de mål för polisverksamheten som regering och riksdag har lagt fast. Polismyndigheterna beslutar i frågor om den lokala verksamheten. Det är den ordning vi har i med myndigheter som agerar självständigt inom de ramar som regering och riksdag beslutat. Polisens trafiksäkerhetsarbete är en viktig del i ansträngningarna för att minska antalet skadade och döda i trafiken.