prot · GV0962 · 2008-02-12 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för samt för . 2 § Meddelande om aktuell debatt Talmannen meddelade att på begäran av riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om fiskeripolitiken anordnas . Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt om fiskeripolitiken Enligt ICES (Internationella rådet för havsforskning) är åtta av tio fiskbestånd i europeiska vatten överfiskade. Fångsterna är upp till fem gånger högre än vad de borde vara inom ramen för ett hållbart fiske. För en rad arter och bestånd rekommenderar ICES ett totalt fiskestopp. Trots det allvarliga läget följer EU-besluten inte forskarnas rekommendationer. EU:s gemensamma fiskeripolitik har misslyckats och måste förändras, konstaterade . Verket lämnade även förslag på en rad nationella åtgärder såsom införande av fiskestopp , minskad fiskeflotta, fler reservat, selektiva redskap och ökad fiskekontroll. Regeringen har också föreslagit ett nytt skrotningsbidrag för att minska den svenska fiskeflottan. Men dessa åtgärder räcker inte. För att rädda fiskarna måste EU:s fiskeripolitik ändras i grunden och den måste vara pådrivande för att detta ska ske. Torsken i och och flera andra fiskbestånd hotas av kollaps. Detta har oerhört allvarliga effekter på havens miljö. Mot denna bakgrund anser att det är viktigt att debattera fiskeripolitiken och begär en aktuell debatt i . 3 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Finansminister (), statsrådet (), statsrådet (), statsrådet () och statsrådet (). 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:361 Till Interpellation 2007/08:361 Försämring av anställningsskyddet för sjuka av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:369 Till Interpellation 2007/08:369 De fortsatta neddragningarna i skånsk sjukvård av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 5 § Svar på interpellation 2007/08:318 om regeringen, fordonsindustrin och framtiden 1 Näringsminister (): har ställt fyra frågor om regeringens fortsatta forskningsinsatser med relevans för fordonsindustrin. Frågorna gäller vilka krav industrin ställt, vilka delar av förhandlingsmannens förslag jag står bakom, vilka belopp jag avser att satsa och om jag avser att ta initiativ till en särskild proposition i ärendet. Jag besvarade en liknande interpellation från . Jag vill även vara tydlig med att regeringen inte har samma ansats med stödprogram till vissa branscher som den förra regeringen utan riktar insatserna mot generella områden av stor samhällsekonomisk betydelse såsom miljöteknik, energi med mera. Diskussionerna om forskning och innovation med relevans för fordonsindustrin bör därför utgå från de prioriterade behov som finns inom klimat, miljö och säkerhet samt insatser som stöder en kommersialisering av forskningsresultaten. Fordonsindustrin har i våra samtal uttryckt sin tillfredsställelse med regeringens prioriteringar. Jag ska inte här gå in i något slags budgivning och kommentera olika belopp som nämnts i olika sammanhang. Beträffande förslaget som regeringens förhandlingsman presenterat så kommer detta naturligtvis att utgöra ett underlag för diskussionerna, och vad beträffar frågan om proposition så avser regeringen att lägga fram en forskningspolitisk proposition. 2 (): Tack så mycket för svaret, näringsministern! Jag tycker dock att svaret är en aning tunt. Jag hade förväntat mig ett tydligare besked från regeringens sida. Skälet till att jag har väckt interpellationen är att det just nu inom fordonsindustrin pågår en diskussion om hur fordonsindustrin i framöver ska kunna utvecklas. Av svaret att döma ger näringsministern ett tydligt besked: att den regering som näringsministern tillhör inte som den förra regeringen ska satsa på stödprogram till vissa branscher. Jag undrar vad näringsministern egentligen menar med det. De sex branschprogram som den socialdemokratiska regeringen utformade för en stor del av den svenska industrin var faktiskt inte stödprogram utan program för forskning och utveckling för att säkerställa den svenska industrin på den internationella, globala, marknaden det var det som var utgångspunkten och för att i samverkan mellan företrädare för företag, statliga myndigheter och fackliga organisationer genomföra olika program så att fortsatt skulle kunna vara en industrination i framkant. Det som uttalats om stödprogram är därför mycket märkligt. När det gäller fordonsindustrin har olika slags program förelegat. De byggde på att fordonsindustrin vände sig till den dåvarande regeringen och sade: Vi måste ha program där vi gemensamt diskuterar hur forskning och utveckling kan bli mer spetsinriktade i så att vi kan utveckla fordonsindustrin och behålla vår starka konkurrenskraft på den internationella marknaden. är ett litet land med bara nio miljoner invånare och en väldigt stor fordonsindustri. Hemmamarknaden är dessutom oftast lite för liten för den svenska fordonsindustrin för att kunna behålla konkurrenskraften och fortsatt vara så stor som den är. Fordonsindustrin sysselsätter ungefär 140 000 människor och ger landet stora exportinkomster. I som jag kommer från handlar det om hela 50 000 arbeten. Därför är det oerhört väsentligt att ha en samverkan med inriktning på forskning och utveckling. Det är detta som min interpellation handlar om. I min interpellation ställer jag en tydlig konkret fråga om vad som hänt med det underlag som togs fram av , den utredare som den tidigare socialdemokratiska regeringen tillsatte och som, såvitt jag förstår, har fått ett förlängt utredningsuppdrag av näringsministern. Det gjorde att han föregående år kunde komma med en rapport. Där redovisas ett samlat program för hur forskningen och utvecklingen inom fordonsindustrin skulle kunna se ut . Det här har legat på ministerns bord , men fortfarande har det inte resulterat i några konkreta förslag. Det tycker jag är väldigt oroväckande. Här handlar det om en satsning på och om att staten står för en mindre del och fordonsindustrin för huvudparten av satsningen. Det handlar om viktiga områden som miljö och klimat och om säkerhetsfrågor med mera. Jag återkommer till detta i kommande inlägg. 3 (): har redan lite grann varit inne på fordonsindustrins betydelse. Som göteborgare och västsvensk kan jag väl egentligen bara lägga till klimatperspektivet. Vi har stora utmaningar framför oss. Den typ av företag som vi här talar om bland annat och är en del av problemet men också en del av lösningen. Ny teknologi är en jättestor pusselbit för att klara klimatutmaningarna. Där tror jag att den här typen av företag har ett egenintresse när det gäller att kommersialisera ny teknik. Det finns ju också ett allmänintresse för att klara utmaningarna. De två perspektiven sammantagna, herr talman, gör att det finns en logik bakom att jämte de grundmedel som kommer universitet och högskolor till del avsätta skattepengar till mer behovsmotiverad forskning. ställer ett antal frågor i sin interpellation. Jag delar hans syn på behovet av stora satsningar på forskning och utveckling, bland annat riktade till den här typen av industri, och är minst lika ivrig. Men kan jag känna en önskan om att få se andra former av den här typen av satsningar gentemot den här typen av industrier. är till exempel området förbränningsmotorer ett av de områden som kanske har den allra starkaste och största potentialen för den svenska fordonsindustrin. Men man kan fråga sig om det framgent kommer att vara så. Man kan också fråga sig om det finns andra områden exempelvis när det gäller den här typen av industrier vilkas potential vi inte kan se. I det perspektivet tycker jag att man kan väcka vissa frågor, till exempel om det är rätt att staten sätter sig ned med näringslivets företrädare och gör upp om ett branschprogram riktat till en specifik industri. Jag lutar snarare åt slutsatsen att det rätta kanske är att ha en lite bredare ansats i det hela, till exempel som ministern är inne på med satsningar på miljö, klimat och trafiksäkerhet för att den vägen kunna säkerställa både de starka områdena och det som kan bli någonting. Det finns också andra områden som jag starkt tror på. Produktionstekniken är ett sådant område. Där tror jag att det finns en stor potential som täcker in flera sektorer. Jag tror att det också är viktigt att vi låter expertisen inom akademi och näringsliv avgöra och att vi politiker försöker hålla oss borta från ren detaljstyrning av vilka projekt och program som ska komma till stånd så att kvaliteten i det hela kan säkras. Låt mig också kort, herr talman, lyfta blicken lite grann. Fordonsforskning är jätteviktig, och forskning generellt är jätteviktig. Det är jag den första att skriva under på. Jag tycker också att det kan vara en poäng i en sådan här debatt att konstatera att det finns andra bransch- och affärsförutsättningar som är jätteviktiga för fordonsindustrin. Kanske ska vi inte diskutera det , men det finns en del inom utbildningsområdet i övrigt där det är angeläget med kompetensförsörjning och där alliansen har levererat forskningssatsningar som kommer universitet och högskolor till del och som är lite mer långsiktiga kvalitetssatsning inom högre utbildning bland annat inom teknik och naturvetenskap, nya regler för tillträde till den högre utbildningen som främjar matematikkunskaper för att få fler ingenjörer. Låt mig summera, herr talman, med att rikta några frågor till näringsministern: Vad ser ministern framåt för fordonsforskning? Vilka typer av insatser får vi? Blir det olika typer av stödprogram eller vad man väljer att kalla det, eller blir det mer av generella satsningar? Vilka områden blir det? Ministern har antytt lite grann, men hon kanske kan lägga orden lite tydligare om vad det är för områden som kan vara angelägna. Viktigaste budskapet tillbaka till bland annat min valkrets är: Kan vi räkna med en fortsatt finansiering som är klar innan den nuvarande finansieringen för pågående forskning löper ut? 4 (): Jag vill tacka för en väldigt viktig interpellation. Fordonsindustrin har en väldigt stor betydelse för jobb, tillväxt och utveckling i . Det är självklart för en som kommer från , men det gäller också för min valkrets . Där bidrar fordonsindustrin med väldigt många jobb. Det handlar om tusentals anställda som jobbar direkt i fordonsföretag eller i deras underleverantörer i länet. Så ser det också ut runt om i . använde jag till att besöka företag i som alla har en koppling till fordonsindustrin. Jag fick träffa ägare, företagsledningar, anställda och fackliga organisationer. Det går bra för de här företagen, men alla vittnar om den knivskarpa konkurrens som råder på den här marknaden. Alla ser också en roll för samhället och staten när det gäller att hjälpa till på för fordonsindustrin viktiga områden. Det är genom samverkan mellan samhälle, företag och fackliga organisationer som vi kan stärka vår konkurrenskraft på det här området och på många andra. Den arbetsmetod med branschprogram och det intresse för svensk industri som den tidigare socialdemokratiska regeringen visade lyser nu med sin frånvaro dessvärre. De här satsningarna och samverkan för utveckling avfärdar näringsministern i sitt svar på interpellation som stödprogram. Det är lite märkligt med tanke på den torftighet som präglar regeringens egen näringspolitik. Man vräker bidragspengar över lågproduktiva och överklassnära tjänster. Det är inte så offensivt och framtidsinriktat. Det stärker inte konkurrenskraft. Det är snarare ett exempel på en orättvis och gammalmodig klasspolitik än på en modern och framtidsinriktad näringspolitik. Det blir inte heller bättre av att regeringen försämrar för småföretagen, som har fått betala mer i skatt . Det gäller också för den här sektorn, som har fått höjda arbetsgivaravgifter. Det drabbar framför allt småföretagen. För ett litet verkstadsföretag handlar det om stora pengar som regeringen nu drar in. Företag som verkar på en marknad med en stenhård prispress och en mycket tuff utländsk konkurrens får genom regeringens politik sämre förutsättningar. kan man läsa i bland annat kommentarer om den rapport om läkemedelsindustrin som , Invest in , har presenterat och som delvis kan gälla för fordonsindustrin. En ledamot i regeringens eget globaliseringsråd menar att det finns en överdriven rädsla för industripolitik. svar på interpellation visar på just det. En representant för läkemedelsföretagen sade, också det enligt , att alla har ett gemensamt ansvar för att utbilda för att han skulle förstå de här frågorna. Lite bättre, får man anta. När man lyssnar på interpellationssvar och ser hennes sätt att jobba med de här frågorna förstår man läkemedelsindustrins inriktning att satsa lite mer på finansministern. Sannolikt har man givit upp hoppet om att utbilda till insikt om vilka viktiga prioriteringar som behöver göras för jobb, tillväxt och utveckling inom den svenska industrin. 5 Näringsminister (): Först och främst kan vi konstatera att fordonsindustrin kommer att spela en viktig roll i omställningen till en mer hållbar utveckling. Jag tycker att det finns ett mycket större intresse från fordonsindustrin nu för att satsa på bilar som drar mindre bränsle, som är energieffektivare, som använder andra material och så vidare. Det är den vägen vi måste gå. Det är också den vägen som den här regeringen går när vi samtalar med fordonsindustrin och gör satsningar inom fordonsindustrin. Låt mig påminna om det avtal som vi nu har tecknat med till exempel och där är med och utvecklar nya motorer tillsammans med amerikanska partner. Där är vi med och satsar en del pengar för att få fram just det. När det gäller forskning och utveckling framöver är det viktigt att vi från samhällets sida funderar vad det är som är viktigt att få fram. Vad är det för kunskap vi behöver? Jag tror inte att det råder någon tvekan om att är det någonting som vi behöver få fram mer kunskap om är det klimatpåverkan, energieffektivisering och hur vi möter de framtida klimathoten. Det är det jag menar när vi pratar om att vi går från mer branschprogram till mer av generella insatser. Det är rätt viktigt när vi hanterar medborgarnas pengar att vi funderar över hur prioriteringarna ser ut. Det som var en svaghet med branschprogrammen var att det fanns ett antal branscher som stod utanför och som frågade varför de inte fick vara med. Turistbranschen har nämnts, och mode och design är andra som absolut inte kom med i de diskussioner som den förra regeringen hade. Då tror jag att det är bättre att tänka sig att satsa på klimat, miljö och energi, något som också kan komma andra branscher till del och som inte fanns med i de prioriteringar som den förra regeringen gjorde. Det är viktigt att säga att forskning och innovation naturligtvis är en nyckel för framgång framöver. Det gäller på många områden. Det är därför som vi kommer att lägga fram en forsknings- och innovationsproposition. Det handlar inte bara om forskning utan också om innovationer. Där står inför en stor utmaning, nämligen att koppla ihop den näringslivsnära forskningen och kommersialisera den forskning som vi får fram. Vi är starka på en del områden, men det här är ett område där vi behöver bli mycket duktigare. Jag tycker att det är beklämmande när säger att vi satsar på lågproduktiva tjänster inom den hushållsnära sektorn. Jag tycker att ska titta de människor i ögonen som jobbar i den branschen. Jag tror inte att de uppfattar sig själva som lågproduktiva. Jag tycker att det är otroligt genant att Socialdemokraterna fortsätter att hävda den hållningen. Det är tur att ni har en före detta partiledare som har lämnat den inställningen och faktiskt nyttjar dessa tjänster och också ger heder åt den reform som regeringen har genomfört. Den här regeringen har presenterat ett antal åtgärder som är bra för svenskt företagsklimat. Företagarna är nöjda, betydligt mer nöjda med den här regeringens insatser än med den förra regeringens. De flesta av de företagsinriktade åtgärder som vi har genomfört säger nej till. Det ser företagarna och reagerar när man för diskussioner. : Vi har väldigt bra samtal med fordonsindustrin. Jag tänker naturligtvis inte föra förhandlingarna i parlamentet, utan vi för de samtalen med fordonsindustrin. Vi för också samtal med läkemedelsindustrin. Där har vi satsat pengar på att öka den kliniska forskningen, vilket har varit önskemål från läkemedelsindustrin, och också ökat samarbetet med Kommuner och Landsting för ökad klinisk forskning. De här diskussionerna med fordonsindustrin är man mycket nöjd med, och vi tar steg framåt för att vi ska hitta en framtida lösning. 6 (): Det är en intressant diskussion om detta med riktade insatser kontra generella insatser. Vi företräder en linje som handlar om att man ska ha generella insatser inom forskning och utveckling. Självklart ska våra universitet och högskolor ha ett rejält statligt stöd som gör att man kan bygga ut högskolor i hela landet och att det där också förekommer en fri forskning och utveckling. Det är oerhört centralt. Men det står inte i motsats till att vi ska ha riktade insatser inom viktiga näringsgrenar, i synnerhet när industrin själv kontaktar staten och säger: Vi vill gärna samverka, för vi upplever att den internationella konkurrensen är så hård om var forskning och utveckling ska ligga någonstans, i eller i andra länder. För att ta denna interpellationsdebatt som handlar om fordonsindustrin är det så att en allt större del av den svenska fordonsindustrin nu ägs av andra utländska bolag. När de diskuterar hur de ska satsa internt i sina koncerner är det avgörande för dem att veta att är berett att ställa upp gemensamt med industrin med riktade insatser kring forskning och utveckling. Det är en konkurrens inom dessa koncerner om var dessa forskningsresurser ska ligga. Det är därför som de här programmen är så centrala. Behovet har accentuerats eftersom det utländska ägandet i den svenska fordonsindustrin har ökat och fortsätter att öka. Därför är detta en intern konkurrens där måste agera, och vår attityd när vi agerar i de här sammanhangen har en väldigt stor betydelse. Det är därför som jag är lite oroad när näringsministern inte riktigt vill erkänna att de fordonsprogram som vi har haft har varit oerhört framgångsrika och att det är viktigt att bygga vidare på dessa. Jag kan fortfarande inte förstå varför inte näringsministern kan ge ett tydligt besked om det som regeringens egen utredare presenterade . Man hade förhandlat med samtliga företag inom fordonsindustrin och dessutom med fordonskomponentindustrin, alltså underleverantörerna till fordonsindustrin i , som är ungefär 1 000, tillsammans med de statliga myndigheterna och som har anslagen för de här resurserna. Gemensamt kom de fram till ett program som handlar om att staten ska gå in med i runda slängar . i efterhand har de tyckt att vi ligger efter i klimatdebatten och att vi, om vi ska få fram fler hybridmotorer, måste satsa ytterligare och har därför höjt beloppet till . Den årliga statliga insatsen handlar om relativt små pengar i jämförelse med vad regeringen satsar, som var inne på här tidigare, inom servicesektorn. Här handlar det om 500 miljoner som resulterar i att dessa företag lägger minst lika mycket och kanske två tredjedelar ytterligare på de här satsningarna . Jag förstår inte varför näringsministern inte kan gå ut och säga att detta är en gemensam kraftfull satsning som vi nu gör i . Då skulle nämligen fordonsindustrin och deras ägare, som finns i , säga: Det här är jättebra. ställer den upp på samma sätt som den tidigare gjorde när det var diskussion om Trollhättepaketet. Varför kan inte näringsministern ge ett sådant tydligt besked ? Vad är det ni väntar på? 7 (): Jag tycker, till skillnad från , att regeringen är rätt ute och har gjort ett bra jobb så här långt. Det kanske också ligger lite i min roll som regeringsunderlag i sammanhanget. Jag kan bara konstatera att näringsministern och andra företrädare för regeringen har träffat företrädare för fordonsindustrin. Man har i budgetpropositionen pratat om fordonsindustrins betydelse, satsat på klimateffektiva fordon och säger att man vill storsatsa på forskning framåt, så i den meningen är jag inte oroad. Jag tycker tvärtom att det känns som att inriktningen, omfattningen och intresset är rätt i sammanhanget. Jag kan också säga, riktat mer till , att när det gäller till exempel området produktionsteknik tycker jag att det är bättre att satsa brett på ett sådant område då det finns ett brett behov i den samlade industrin, alltså inte bara rikta satsningarna till fordonsindustri utan också till annan tillverkande industri. De kan vara kopplade till processindustri, flyg- och rymdindustri eller annat. Vinsterna med det är att de riktas lite bredare än till en specifik bransch. Det tror jag är mer rätt och riktigt. För mig handlar deltagandet i den här debatten mer om att fråga hur det går, ligga på, efterfråga och möjligen ställa lite följdfrågor för att höra att det verkligen händer någonting. Vi har haft lite korrespondens tidigare, jag och näringsministern, om skriftliga frågor. Det verkar finnas väldigt gott hopp, inte minst efter det möte som var i och med tanke på de fortsatta diskussioner som ska ske mellan regeringen, branschföreträdare och andra. Jag hoppas att man på vårkanten kan lösa frågorna om framtida inriktning och finansiering för industrins väl. Jag tycker att de besked vi har fått bådar gott och sänder en tydlig och bra signal till , , och den typen av områden. Låt mig avslutningsvis ställa en följdfråga. EU blir ju allt viktigare i de här sammanhangen, inte minst genom närvaron av ramprogrammen. Jag vill därför fråga näringsministern hur hon ser på samverkan internationellt och i vilken grad det också kan stärka den här industrin. 8 (): Det ligger väl i näringsministerns roll att säga att småföretagarna är nöjda med den politik som hon bedriver. Sanningen är att de vid ganska många tillfällen ger uttryck för ett väldigt brett missnöje. Då är det inte minst fråga om de höjda arbetsgivaravgifterna, ett problem som ju framför allt drabbar de små företagen. Det handlar om i höjda arbetsgivaravgifter för de här företagen, som ofta inte har en så våldsamt stor omsättning och som behöver ganska stora nya intäkter för att täcka de nya avgifterna. Jag undrar verkligen om näringsministern och regeringen tror att det underlättar deras konkurrenskraft, inte minst när man konkurrerar med låglöneländer i både östra och . Vi ifrågasätter i den här interpellationsdebatten prioriteringarna och lyfter fram att vissa sektorer får väldigt stora nya stöd. När det gäller just området hushållsnära tjänster vräker man bidragsmiljoner över de grupper som har råd att köpa tjänsterna. Det ger inte särskilt många nya jobb, utan det ger mer pengar i plånboken för och andra höginkomsttagare som naturligtvis i stor utsträckning skulle köpa de här tjänsterna i alla fall. Därför blir prioriteringen märklig. Man höjer arbetsgivaravgifterna för småföretagen så att det blir svårare för de små verkstadsföretagen att konkurrera. Man drar in och använder dem för att sänka skatten för de allra rikaste och mest förmögna eller ger dem till de personer som redan tidigare hade råd att köpa hushållsnära tjänster. Det är klart att det är en märklig fördelning. Vi behöver en mer offensiv, modern och framtidsinriktad näringspolitik. Vi får väl hoppas att näringsministern kan presentera en sådan lite längre fram, för så här långt kan vi inte vara nöjda. 9 Näringsminister ():