prot · GW0942 · 2008-12-04 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Statsministerns frågestund 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag hälsar statsministern och övriga deltagare välkomna till dagens frågestund. Insatser med anledning av varsel 2 (): har vi sett över 40 000 varslade. Till det kommer många visstidsanställda som också har fått gå. sade du, , mycket avfärdande till mig att varsel bara är varsel. Du tyckte att jag oroade folk i onödan. Nästan alla 975 som varslades på Lastvagnar har förlorat jobbet. Bara 40 av de jobben räddades. Så ser det ut i många företag runt om . Vad säger du ? Är det fortfarande att varsel bara är varsel? Eller väntar man in decembersiffrorna för att se om de är lika dystra som ? Måste det bli ännu värre? Denna tvekan och passivitet från regeringens sida är redan kostsam och förödande för många löntagare och företag. Varför dröjer man så länge? När inser regeringen att det är dags att sätta jobben främst och sätta in insatser och det nu? 3 Statsminister (): har också konstaterat att har mest expansiva finanspolitik. Vi är så att säga i Europatoppen bland dem som gör allra mest med det som stimulerar till arbete. Vi säger nej till Socialdemokraternas och andra vänsterpartiers förslag om skattechock som kraftigt höjer priset för att anställa inte minst den del som är riktad mot dem som är och som i princip fördubblar arbetsgivarnas kostnad. Det är fel väg; det leder till färre jobb. Det går inte att lösa detta med mindre än att islossningen kommer i gång när det gäller det finansiella systemet. Trots våra finanspolitiska stimulanser riskerar det att inte nå fram med mindre än att vi får i gång kreditsystemet i och i världen. Vi agerar fortsatt kraftfullt för att det ska komma på plats. Till det hjälper naturligtvis räntesänkningen och den kortsiktiga effekten av att den svenska kronan nu är svag. Mycket av detta stimulerar som sagt till att rädda så många jobb som det går. 4 (): Vad var det för svar till dem som är varslade och till dem som går ut i arbetslöshet? Vad var det för svar till alla dem som vi vet kommer att förlora jobbet ? Det var ett svar från en statsminister som låter som om han bara ska opponera mot oppositionen i stället för att använda regeringsmakten till att göra något . Din finansminister uttryckte att det är en vargavinter som väntar. Den vargavintern har kommit efter ert så kallade superpaket, som budgeten döptes till, som kom före alla dessa varsel. Min fråga är fortfarande: Menar statsministern på allvar att man tänker fortsätta sitta med armarna i kors och se och andra agera men inte tänker göra det själv? När kommer insatserna som är så välbehövliga för svensk ekonomi och för jobben? 5 Statsminister (): Det må vara att vi ibland för en diskussion om förslag som det fattas beslut om här i . Svenska folket har inte sett en enda krona av detta . Så fungerar demokratin. Det tar tid att fatta beslut. mest expansiva finanspolitik är ännu inte på plats. Då ligger vi ändå långt före många andra. Det är i stunder som dessa som politiken ofta går fel. En del ägnar sig i stället åt att vilja köpa bilföretag och att spekulera med pensionärernas pengar i företag som inte går med vinst. Det är lätt att säga fel saker just nu och ta pengarna från välfärden, från sjukvården och äldreomsorgen, och säga att det är dags att sätta in dem i högriskverksamhet som vi inte riktigt vet hur vi ska få på fötter. Mitt besked är att vi har den mest expansiva finanspolitiken som är inriktad på att ge stöd till jobb och omställning på en arbetsmarknad där det fortsatt går att få jobb. Det är det sätt vi möter det mörker som breder ut sig. kommer att se ökad arbetslöshet; det kommer vi att se över hela . Vi gör vad vi kan för att stå emot. Statsbidrag till kommuner och landsting 6 (): Jag antar att statsministern möter människor med samma oro som jag möter när jag är ute. Det finns många som mår dåligt över att framtidsutsikterna verkar vara mycket sämre än de var för bara . Man är orolig för sitt eget och andras jobb. Man är rädd för att arbetslösheten kommer att bita sig fast. Man är rädd för att de som blir arbetslösa inte kommer att klara sig på en låg arbetslöshetsersättning. Mitt i denna jobbkris drabbas vi dessutom av en välfärdskris. kommuner och landsting får inte ens, enligt regeringens förslag, uppräknade statsbidrag som kompenserar för pris och löneökningar. Man kompenserar inte ens för kostnadsökningar i kommuner och landsting. Det kommer att leda till ytterligare arbetslösa inom sjukvård, äldreomsorg, förskola, skola och kultur. Överallt i välfärdens kärna kommer fler att sägas upp och späda på de varsel som redan finns på den privata sidan. Det är en oansvarig politik, . 7 Statsminister (): Vi skjuter till 6 miljarder till kommun- och landstingssektorn i den budget som träder i kraft från . Den mest verkningsfulla delen är att vi sänker arbetsgivaravgiften, vilket också lättar kostnaderna för offentliga arbetsgivare. Det finns olika sätt att förstärka de offentliga kassorna. Vi valde den vägen. Det gör ingen skillnad, det är en lättnad så god som en annan. Den kommer att hjälpa till att stå emot i ett svårare läge. När vi följer kommunekonomin ser vi att de ännu inte har kommit ned i underskott, men visst finns det enskilda kommuner som har problem. Det är därför det är så viktigt att vi gör rätt vägval inför de många propåer från olika håll vi får att förslösa skattepengar. Sätts det i stor omfattning in i riskfyllda projekt för att försöka möta en kris i en bransch står vi inför risken att vi har tagit bort pengar från välfärdssektorn, från vård och äldreomsorg, och därmed inte har resurser över. En av de starkaste utgångspunkterna vi har är att vi har haft och fortsatt har starka offentliga finanser. Men vi skjuter som sagt till resurser på det sätt jag har beskrivit. 8 (): Är det med attityden att regeringen gör tillräckligt och inte ska slösa med skattebetalarnas pengar som möter människor som känner oro för att arbetslösheten ökar både i privat och i offentlig sektor, som känner oro för att de inte kommer att klara sig med en låg a-kassa om de blir uppsagda och som känner oro för att samhällsekonomin går åt fel håll? Är det att slösa att satsa på fler anställda inom sjukvård och äldreomsorg? Är det att slösa med skattebetalarnas pengar att bygga ut välfärden i då vi behöver höja kvaliteten i välfärden men också möta de uppsägningar som riskerar att komma? Är det att slösa att ha lite framförhållning och planering och inse att kommuner och landsting kommer att få sämre ekonomi ? Enligt uppgifter från är det minst 4 500 som riskerar att sägas upp . Jag tror att det är i underkant. Det läggs ovanpå de redan höga varslen inom fordonsindustrin och annan privat industri på många andra håll. Det är ansvarslöst att ha den attityd som statsministern har! 9 Statsminister (): Det handlade inte om med vilket besked jag mötte människor som är oroliga. Jag mötte vänsterledaren påståenden att vi inte har några resurser till offentliga verksamheten med vad som är sant och riktigt i vår budget. Det tycker jag ändå är ett viktigt besked. Hävdas det att vi inte har tillfört några resurser och vi har tillfört 6 miljarder är det en väsentlig skillnad. De 6 miljarderna betyder mycket för offentliga verksamheter. Jag har varit tydlig med att det viktigaste vi nu gör är att vara aktsamma om de offentliga finanserna. Då behöver vi inte hamna där vi hamnat i andra nedgångar, nämligen i behov av nedskärningar och direkta besparingar. I många länder runt om som möter denna svåra situation talar man om lönesänkningar för offentliganställda eller mycket kraftiga skattehöjningar. Det är något som förespråkar oavsett konjunktur men som vi tycker är viktigt att försöka undvika. Det är viktiga besked, . Den som är ansvarsfull med offentliga finanser hamnar inte i nedskärningar och skattehöjningar. Det är vårt besked. 10 (): , som känd amatörpsykolog, kanske har hört talas om det akademiska uttrycket: ju mindre abstrakt klarhet desto större risk för konkret vilsenhet. har tidigare kritiserat regeringen för att använda och definiera begreppet utanförskap på ett sätt som gör att politiken blir alldeles felriktad. Ni inkluderar till exempel korttidssjuka som drabbats av förkylning eller influensa som del av utanförskapet. har granskat det så kallade utanförskapet och här är några talande citat: Regeringens uppskattningar av utanförskapets omfattning är inte rättvisande. Definitionen av begreppet utanförskap uppfyller inte de krav på mål som ställt upp. Otydligheten kan leda till en mindre effektiv styrning. Genom att använda ett otydligt mål riskerar regeringen felprioriteringar inom sysselsättningspolitiken. Är det inte dags att ni försöker se de problem som verkligen existerar i stället för att hitta på nya och stämpla människor? 11 Statsminister (): Min bestämda uppfattning är att visade upp en siffra för arbetslöshet som inte täckte alla dem i som hade arbetsförmåga och inte arbetade. Det var en synvilla framställd för att svenska folket skulle få en annan bild av arbetslösheten än vad som var sanningen. Den exposerades dessutom runt om i och världen i påståenden om att vi hade särskilt låg arbetslöshet i . Vi kunde ganska enkelt visa att det inte stämde. Det var massor av människor i arbetsför ålder med arbetsförmåga som inte räknades som arbetslösa. Man kan diskutera hur den exakta gränsen för att definiera ett utanförskap ska se ut. Det gjordes i bästa syfte att försöka nå alla människor med arbetsförmåga och vilja att komma in på arbetsmarknaden och synliggöra dem och utforma en politik som sänkte trösklar och gjorde det mer attraktivt att anställa dem och enklare för dem att komma in på arbetsmarknaden. Det är det vi har gjort. Utanförskapet har fallit mycket kraftigt sedan regeringen tillträdde. Mycket av vår politik är fortsatt inriktad på att underlätta människors väg in på arbetsmarknaden människor som var osynliggjorda. 12 (): Jag tycker att det är alldeles uppenbart att ni i förra valrörelsen medvetet försökte räkna upp siffrorna och skapa en illusion av något som i stor utsträckning inte existerade. Jag är ganska rädd för att ni är på väg att försöka göra något liknande den här gången genom att skapa en vi-och-de-känsla med nya motsättningar som ni hittar på, till exempel i de formuleringar som ni har visat upp i samband med det så kallade Sverigekontraktet. Den moderata PR-byrå som arbetar vidare med att skapa begrepp och motsättningar och någonting som inte existerar i särskilt stor utsträckning som reella problem i verkligheten, men som ni kan försöka profitera på därför att det finns de som tror att de gör det. 13 Statsminister (): Min bestämda uppfattning är att vi har betydande integrationsproblem i . Många som är utrikes födda upplever att det är svårt att komma in i det svenska samhället både i arbete och i förståelse för det nya hemlandet. Man kan göra som och stå och raljera över det. Jag tycker att det är viktigare att säga att vi har allvarliga problem och att vi försöker göra något åt dem. Påståendet att det inte skulle ha funnits ett bredare utanförskap är också märkligt. Låt oss titta på den största enskilda gruppen. Vi är en befolkning på bara 9 miljoner. Av dem är 1,6 miljoner . I befolkningen på drygt 7 miljoner under är 550 000 förtidspensionärer. Det är en så förfärande siffra att vi bestämde oss för att döpa om dem och i stället säga att de lever med sjuk- och aktivitetsersättning. Hela definitionen är att denna jättegrupp av människor skulle ha jobbat klart och helt sakna arbetsförmåga. De syntes inte i arbetslöshetsstatistiken. Jag skulle vilja säga att vi har synliggjort dessa människor. Våra ansträngningar för att försöka få dem att återkomma till arbetsmarknaden var en viktig del i hur vi utformade vår politik för att möta utanförskapet. Man kan ha attityd och inte låtsas om det. Jag tycker inte att det är bra. Diskriminering på grund av ålder 14 (): Min fråga gäller diskriminering på grund av ålder. Efter har vi ju en lag mot diskriminering i arbetslivet på grund av ålder. lade fram ett förslag om kommande direktiv att införa principen om likabehandling även utanför arbetslivet. I den svenska valmanskåren är . Dessa personer, som väntar på en lag mot diskriminering gladde sig visserligen över att alliansregeringen införde en sådan lag , men var besvikna över att lagen bara gäller i arbetslivet. Min fråga är: Kommer herr statsministern som EU-ordförande att arbeta kraftfullt för att direktiven stadfästs och för att skyndsamt inför en lag mot diskriminering på grund av ålder? 15 Statsminister (): Jag kan inte lova att jag i egenskap av ordförande för unionen från ska agera för det. Däremot har det varit viktigt att synliggöra det faktum att vi upplever att framför allt äldre i tycker att de blir diskriminerade på arbetsmarknaden. Vi har vidtagit aktiva politiska åtgärder för att få en ändring till stånd vad gäller just detta. Vi har bland annat riktade lättnader för den som anställer någon som är . Vi har också fördubblat det särskilda jobbskatteavdraget för den gruppen, vilket gör att vi faktiskt har sett en ökning på arbetsmarknaden i gruppen fyllda. Av de 1,6 miljoner som är fyllda är nära 100 000 fortsatt förvärvsarbetande. Det är en glädjande och viktig utveckling. Jag tror att det kommer att sända signalen att vi får en riktig och bra syn på enskilda individers förmåga även efter fyllda . Jag tycker att vi i aktiv handling har visat hur vi försöker rätta till den här situationen. Men jag törs inte lova mer än så när det gäller vad jag ska göra i min kommande roll som ordförande i . 16 (): Att ha rätt faktaunderlag i statistiken är en av grundförutsättningarna för att kunna möta problemen på rätt sätt. Vi har sett att drygt 40 000 har blivit varslade på den svenska arbetsmarknaden. vet vi att många som har varit korttidsanställda eller jobbat på bemanningsföretag har förlorat sina jobb. har det lite nonchalant sagts i medier att man har löst detta genom att korttidsanställda eller de som har jobbat på bemanningsföretag har fått lämna. Det här är ju också människor av kött och blod som ska fira jul och som ska ha sin försörjning. Arbetsförmedlingen ser att av dem som kommer som arbetssökande kommer från korttidsanställningar. Jag menar att det är en brist i uppgifterna. Det finns ett mörkertal i jobbkrisen i just . Är statsministern beredd att göra något för att vi ska få ett bättre statistikunderlag med anledning av att arbetsmarknaden har förändrats i riktning mot fler korttidsanställda? På vilket sätt i så fall? 17 Statsminister (): Om det är viktigt med statistik så låt oss börja från rätt utgångspunkt. Innan dessa varsel kommer jobbar vi mer än någonsin både i antal personer och i antal timmar. Det är riktigt att vi redan kan se i statistiken att det faller tydligare när det gäller antalet arbetade timmar, vilket återspeglar det som säger. Det är ett fenomen som naturligtvis uppträder. Låt oss vara tydliga med vad som sker. Det är en global efterfrågenedgång som är den starkaste vi har sett . Ett litet öppet exportberoende land som som har sina huvudmarknader i , och får naturligtvis, till följd av att efterfrågan faller kraftigt i dessa länder, se att en hel del produkter inte går att sälja. Det är självklart att det leder till ökad arbetslöshet och till att de som står längst från arbetsmarknaden eller är timanställda är mest hotade. Låt oss vara överens om det. Arbetslösheten kommer att växa. Frågan är vad vi gör åt det. Det behövs stöd till omställning och inriktning mot finanspolitiska stimulanser. Därför är det viktigt att konstatera att vi har den mest expansiva finanspolitiken i hela och att vi agerar från överskott i offentliga finanser. Det är precis det jag beskriver. Vi kan nog vara överens om hur problemet ser ut, men vi är inte överens om hur vi ska lösa det. 18 (): Den ekonomiska situationen är ju allvarlig. Därför är det mycket välkommet att har kommit med en otippat stor räntesänkning . Det kommer förhoppningsvis att hålla huspriserna uppe och det kommer att ha en kraftig expansiv effekt på ekonomin, kanske 30 miljarder på lång sikt och 1015 miljarder i ett kortare perspektiv. Det är ju mycket. Det är lika mycket som den budget som regeringen lade fram . Det är alltså en mycket kraftfull åtgärd. Den här åtgärden blir ju särskilt viktig om den koordineras med vad man gör i andra länder, i ECB, och andra. Det är ju till nytta för dem som arbetar i vår exportindustri. Räntesänkningen i och på andra ställen får ju full effekt först om kreditkrisen proppen i systemet på europeisk nivå löses upp. Hur förbereder sig statsministern för att lösa denna fråga inför det toppmöte där den här frågan ska upp? 19 Statsminister (): Det första räntesänkningssteget togs koordinerat den första halvprocenten. har gjort en exceptionell räntesänkning. Vi kan också notera att till detta kommer, om vi nu diskuterar hur detta påverkar exportindustrin, att vi har som noteras till 8:40 och en euro till 10:50. Det är alltså en enorm försvagning av den svenska kronan som tynger en del, men det är väldigt välkommet för den som bedriver exportverksamhet. Min uppfattning är att det som Ekofin, alltså finansministrarnas möte, gjorde , nämligen att sätta tryck på att få lägre garantiavgifter som ett stöd för att snabbare få på plats alla delar i bankpaketet som förhandlades fram , är någonting som jag ämnar agera för att försöka få på plats fullt ut efter . Det har satts ett tryck på kommissionen att förbereda det. Jag delar helt uppfattning att man kan göra nära nog vad som . Men om inte islossningen kommer i det finansiella systemet kommer inte åtgärderna att nå fram. Därför måste också det arbetet fortsätta. 20 (): Som det sades alldeles har sänkt räntan till för att dämpa fallet i produktion och sysselsättning och klara inflationsmålet på . tar det ansvar för svensk ekonomi som regeringen inte förmår att ta. krävs det verkligen aktivitet från regeringen. Vi socialdemokrater har lagt fram förslag om breda stimulansåtgärder med till exempel satsningar på ombyggnad av miljonprogrammet, ROT-avdrag, mer resurser till kommunerna, förlängning av miljöbilspremie och förstärkningar av ekonomin för barnfamiljer och pensionärer. Men regeringen är helt passiv. Tänker regeringen fortsätta att vara passiv och bara titta på när arbetslösheten växer? 21 Statsminister (): Det var väl en del saker som glömde på den där listan? Hur var det i fråga om att köpa och ? Det är en mycket lång lista. Skattebetalarna kan fundera över hur mycket oppositionen egentligen har råd med. Finns det så att säga inget slut på hur mycket man kan vrida på kranarna? Då kan jag säga att vi kommer att få underskott . Det finns en gräns för hur långt man kan gå. Sedan syns det också i förväntan på nedskärningar eller höjda skatter. Folk är inte dummare än att de förstår att om man driver ned statsfinanserna till de underskott som socialdemokratin nu önskar kommer det att få långtgående konsekvenser för förmågan att upprätthålla välfärd eller att riskera att leda till höjda skatter. Därför är det väldigt viktigt att vi i regeringen gör vad vi kan för att se till att det ges stöd för omställning, att riktiga investeringar görs i infrastruktur och forskning och att vi fullföljer vår arbetslinje så att det ska löna sig att arbeta. Allt detta är resurser som är på väg fram. Det sammanfattas av utomstående betraktare som den mest expansiva finanspolitiken i hela med precis den inriktning som man faktiskt förespråkar när man går igenom det. Det som vi inte ska göra är att tappa greppet om statsfinanserna. Jag är förvånad över med vilken iver Socialdemokraterna ropar på det. Åtgärder för personer utanför arbetsmarknaden 22 (): är, som flera har varit inne på, i en svår ekonomisk kris, och nya varsel kommer . Risken för höga arbetslöshetstal är naturligtvis stor. När alliansregeringen kom till makten var ett av huvudmålen att göra någonting för alla som står väldigt långt från arbetsmarknaden. Det var oerhört välkommet för personer som var förtidspensionerade, långtidsarbetslösa, hade en funktionsnedsättning och så vidare. Alliansregeringen har försökt att bryta denna trend. Det tycker jag är bra. Man har sänkt trösklarna för dessa grupper att komma in på arbetsmarknaden. Men när varslen duggar tätt är risken att vi bara tittar på de varslade. Det är naturligtvis bra, och vi ska vidta åtgärder för dem. Men vilken beredskap har regeringen för att också se till att fortsätta på den linjen som man har påbörjat, och vad avser statsministern att göra så att de grupper som jag har nämnt inte ska hamna längre bak i kön till jobb? 23 Statsminister (): Det är en alldeles riktigt utgångspunkt. Väldigt många av dem som står långt från arbetsmarknaden kommer att få det ännu kärvare. Det är därför viktigt att fullfölja den omläggning av arbetsmarknadspolitiken som har skett och som innebär att vi har gett fler instrument till Arbetsförmedlingen att jobba just med att sänka trösklarna för de grupper som frågeställaren nämner. Vi har gett en kraftig lättnad för den som anställer någon som är . I realiteten har vi halverat arbetsgivaravgiften. Vi har gett en lättnad för den som anställer någon som är äldre och ger dessutom en extra skattelättnad. Vi har infört särskilda lättnader för den som anställer någon som har varit långtidsarbetslös eller via våra särskilda instegsjobb till stöd för den som ansöker och som befinner sig i en asylprocess här i . Det har också gett resultatet att vi har fler utrikes födda, fler äldre och fler yngre som har kommit in på arbetsmarknaden. Mitt besked är att vi ska fullfölja denna inriktning. Vi ska fortsätta att ha ett aktivt coachningsstöd från Arbetsförmedlingen för dessa grupper. Seedar vi det, tillsammans med omställningsförsäkringarnas resurser, och också hjälper varslade vidare på arbetsmarknaden men utan att tappa fokus på detta, så får folk fortsatt jobb och byter arbete och i . Jag har varit på fem arbetsförmedlingar och fått detta beskrivet för mig. Uppföljning av WHO:s arbete mot fattigdom 24 (): har anordnat ett stort seminarium på temat Osund ojämlikhet. Professor , ordförande i kommission för hälsans sociala bestämningsfaktorer, var huvudtalare. Budskapet är: Fattigdom dödar världen över. Stora sociala klyftor är skadliga. Vi vet att klyftorna ökade rejält i vårt land med ett socialdemokratiskt styre. har alliansens företagarpolitik och arbetslinje ersatt bidragslinjen. Vi får fler jobb, utanförskapet minskar, och jämlikheten kan öka. Vi centerpartister ser gärna en svensk kommission som en uppföljning av WHO:s arbete. Ett exempel är den finska planen. Jag vill fråga statsministern hur han ser på betydelsen av att stärka rättvisan i vårt land och hur han ser på möjligheten att nationellt följa upp WHO:s arbete och inrätta en nationell kommission för ändamålet. 25 Statsminister (): Det är min fasta övertygelse att fler i arbete är en viktig grund för ökad rättvisa. Det är det som vi ser när vi använder vårt särskilda jobbskatteavdrag. Det är utformat på ett sådant sätt att det minskar inkomstskillnaderna, både därför att det ger mest effekt till den som tjänar lite och därför att fler i arbete utjämnar den typ av skillnader som frågar om. Huruvida detta ska leda vidare till en svensk särskild kommission kan jag inte svara på nu på rak arm, utan det få vi naturligtvis titta på i särskild ordning. Det är väl statsrådet som i så fall är närmast berörd. I så fall får vi återkomma till det. 26 (): Det är ett allvarligt läge för fordonsindustrin, och jag tycker att det är viktigt att regeringen nu agerar för att säkra svenska arbetstillfällen och svensk industrikompetens. har regeringen varit väldigt passiv. Medan , och andra har varit synliga i den europeiska debatten har statsministern nästan inte uttalat sig alls. Dessutom har regeringen i huvudsak fokuserat på vad man inte kan göra och raljerat över om man ska köpa men varit väldigt tystlåten med vad man kan göra.