prot · GV09129 · 2008-06-16 00:00:00 — Nåväl, om det är genträd vi ska ha hoppas jag på en öppen dialog med samhället före en eventuell introduktion av dessa förändrade arter i landskapet. Att vara skogsägare bör i första hand innebära ett stort ansvar för fler ett ansvar för kommande generationer och ett ansvar för att inte förstöra biologisk mångfald eller ekosystem. Förmodligen skär det i vissa öron att höra detta, men jag tror att det är så många har sett skogen i generationer. Man har fått i sin ägo en skog att förvalta. Ett sådant arbete skapar känslor och förhållande till skogen och naturen. Att den skogen betraktas som värdefull och av skyddsintresse är kanske inte så konstigt. För att få acceptans krävs en dialog, och det krävs att man får ersättning för det som upplevs som ett intrång i ägandet. Vad som är konstigt med den borgerliga regeringens politik är att man håller med om detta som man säger att målen om skyddad skog inte kommer att nås. Man tar också bort pengar till biologisk mångfald som tidigare aviserats. Man ger liksom upp. tror att det kommer att kosta även om det finns utrymme för mer frivillighet. Detta har vi visat i våra budgetförslag, och vi kommer att visa det igen framöver. I morse fick vi reda på att det ska göras en skogsavsättning , som vi välkomnar och tror är väldigt bra. En skog är boplats för tusentals djur och organismer. Det är också därför som vi i inte ser ändringen i portalparagrafen som något lyft för miljön och naturvärdena. Regeringen föreslår att portalparagrafen ändras genom tillägget att skogen är en förnybar resurs. Visst, virke från skogen är en förnybar resurs om skogen sköts rätt, på samma sätt som fisket är en förnybar resurs om bestånden inte plundras. Eftersom det redan står att skogen ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning tillför det tillägget inget. Möjligen ger det en större slagsida för produktionsmålet. Skogen är mycket mer än en förnybar resurs. Skogen är ett ekosystem som vi behöver. Skogen är hemvist för djur och organismer, och skogen har sociala värden. Skogen är friskvård och så vidare. Vi har hört talas om nya sätt och nya grepp när det gäller att skydda skogen. Vi har också hört om den finska modellen, ofta kallad Metsoavtal. Detta säger ofta våra ministrar både inom skogs- och naturvård. Visst, men avtalen måste likväl vara långsiktiga och kloka. Jag kan dem inte i detalj, men enligt vad jag har läst är det skogsägarna själva som ska välja vilken mark man anser sig vilja skydda och göra det . Då blir det inte ett långsiktigt skydd. Vad händer efter de tio åren? Kan man avverka skogen då? Skogsägandet är förändrat. Ganska naturligt påverkar det förmodligen också kunskapen om skogen och dess skötsel. av skogsfastigheterna ägs av personer på annan ort. Om detta är huvudorsaken till en sämre generell hänsyn i skogsbruket ska jag låta vara osagt. Dock är det ett faktum att en fjärdedel av privatskogsbruken inte når upp till lagens krav om generell hänsyn, vilket är negativt för skogsvården. Det här har vi uppmärksammat, och vi föreslår skärpta styrmedel. Ett annat viktigt problem är att direkta brott mot skogsvårdslagen i få fall leder till åtal. Det är inte bra, för det urholkar också skogsvårdslagen. Skogens sociala värden har vi också diskuterat. I föreslog man att skogens sociala värden, hänsynsparagraf 30, skulle utvecklas. Detta avfärdar man nu lättvändigt, och man lämnar inga förslag på åtgärder för att förstärka dem. Omsorg om sociala värden har betydelse, och det går hand i hand med omsorg om natur och kultur. Därför föreslår vi att större hänsyn tas till dem. När det gäller ökat uttag av biobränslen finns det alldeles säkert en potential. Men att föreslå stubbrytning och att grenar och kvistar ska samlas ihop utan att man har en värdering av vad som sker i förhållande till de miljömål som har satts upp blir svårsmält. Vi tror att det kan få större skadeeffekter än nyttoeffekter om det blir en väldigt stor verksamhet. Därför förordar vi i vår motion en dispens för den här verksamheten. Vi vet att det som ofta saknas är gammal, stor död ved. Tar man då bort stubbar blir det ännu mindre utrymme för vissa arter som är beroende av den här typen av ved. Vi lever i en del av världen där rent vatten är en självklarhet. Vi ser inte vattenföroreningsproblemen . lever vi på ett sätt som gör anspråk på andra människors livsutrymme. Vi importerar en stor del av våra produkter och mat, och vi utnyttjar andra människors ekosystem. När klimatförändringarna börjar på allvar i stora delar av världen kommer vi med all sannolikhet att få det som vi kallar klimatflyktingar till denna del av världen. Då behöver vi väl ha förvaltat det vatten som finns i omloppet. Vattendirektivet har tillkommit med tanke på ett övergripande skydd. Skyddet berör i allra högsta grad våra skogsmarker. Därför finns även detta med i motion, och det är angeläget att skogsnäringen tar sitt ansvar i detta arbete. Flera studier har konstaterat att miljöhänsynen i skogsbruket har varit otillfredsställande. Också kulturhänsynen är eftersatt. Ett återkommande problem anser man är brister i kunskapen. Problemet befaras öka i takt med att andelen skogsägare som bor vid och lever av sin skog minskar. Mot den bakgrunden är regeringens förslag om att avskaffa kravet på en redovisning av brukningsenhetens natur- och kulturvärden, förkortat SMÖR, kontraproduktivt. Syftet med SMÖR är ju att skogsägaren ska ha kunskap om natur- och kulturvärden som finns på fastigheten. I propositionen noteras att avskaffande av kravet skulle kunna leda till att markägarna får sämre kunskaper om sin fastighets produktionsmöjligheter. Här har regeringen en vag förhoppning om att information som tillhandahålls av med tiden kan ersätta detta. Utredningen föreslår också krav på skogsbruksplaner. Där vill regeringen att myndigheterna genom rådgivning och andra åtgärder ska hjälpa skogsägarna att upprätta produktionsplaner. Här kommer man inte med vare sig det ena eller det andra förslaget, vilket känns både tunt och tveksamt. Utöver det har vi också förslag från sida om miljöorganisationers talerätt, som vi ser som viktigt ur demokrati- och miljöhänsyn, och det ger en möjlighet för människor att uttrycka sig. Sist men inte minst, herr talman, ställer jag mig bakom samtliga reservationer, men jag yrkar bifall till reservation 27 och reservation 32. 4 (): Skog är en oerhört värdefull tillgång med fantastiskt många värden. Ni som har tagit er tid att stilla och tyst sitta i en skog vet vilka kvaliteter den kan ha. Man kan se alla dessa fantastiska färgskiftningar, årets olika bidrag till att ändra färgen. Man kan höra suset i barren, prasslet från löven. Man kan ta på den. Den är fast. Jag tänker på granens sträva bark och björkens sammetslena näver, kvistarnas sprödhet och spänst. Man kan känna doften av multnande löv, våta mossor och murknande stubbar. Man kan uppleva en rofylldhet som är i nivå med att i en storstad gå in i en domkyrka som omsluter en tystnad och en tillfredsställelse. Det är att vistas i naturens pelarsal. Varför inleder jag så här? Jo, när man hör Vänsterns anförare kan man tro att vi skogsägare är kallhamrade exploatörer. Jag vill bara slå fast: Vi har väsentligt mycket mer och större engagemang i skogen än vad många över huvud taget anar. Dessutom ger skogen en produktion i form av virke till våra hus, till broar, till konstruktioner över huvud taget. Den ger bränsle, viltkött, bär, blommor, svampar etcetera. Alla berörs på något sätt. Jag påstår att alla använder produkter från skogen. Mycket av vår välfärd vilar dessutom på den svenska skogen, inte minst genom ett nettoexportvärde som gör att vår handelsbalans kan hållas på en rimlig nivå. I brukar vi säga att skogen är den fattiges överrock. Betänkandet En skogspolitik i takt med tiden tycker jag är osedvanligt välfunnet, för det är precis vad det handlar om. Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Det är en välkommen och efterlängtad proposition som lagts på bordet. Den har sin inriktning på att detta är långsiktig verksamhet med långsiktiga spelregler, omloppstider. Det gör att utrymmet för att göra dramatiska förändringar inte ska användas. Äganderätten ligger i botten. Det ger en långsiktighet, en mångfald. I en fri marknad ger det dessutom en fantastiskt positiv utveckling. Detta generationsövergripande arbete har historiskt skapat den svenska skogens kvaliteter. Just detta oegennyttiga arbete som har utförts decennier bakåt i tiden, århundraden tillbaka i tiden, har givit de kvaliteter som vi så hett eftertraktar. Den här propositionen bygger vidare på den borgerliga regeringens proposition . Då gjordes det betydande avregleringar, och här fortsätter vi. Det är justeringar i rätt riktning, mot en ytterligare frihet och ett ökat ansvar för skogsägarna. Sedan finns det en mängd uppdrag att utreda inom många olika områden, inom områden som den förra antingen inte ville eller kunde eller förstod att ta till sig. Regeringens långsiktiga ansvarstagande och att man visar att man förstår mekanismerna bakom äganderätten lägger grunden för att göra ett bra skogsbruk ännu bättre. Så till dessa diskuterade mål, produktion och miljö. De två jämställda målen ligger fast. Det är viktigt att ytterligare förstärka detta. Och jag säger att det är tur att vi inte införde ett tredje mål, som har varit ambitionen från vissa, nämligen sociala värden. Alla som har suttit på en tvåbent stol vet att man då får vara alert och hålla balansen. Får man dit det tredje benet blir det tryggt och stabilt, och då händer ingenting. Alltså är det en välsignelse att vi har undanröjt det tredje benet. Balansen, herr talman, kommer att bli bättre med det förslag som ligger. Och det delade ansvaret mellan samhället och enskilda skogsägare bygger på en tydligt definierad och långsiktig äganderätt. Sedan till ett av de kanske viktigaste stora hot som vi politiker står inför, nämligen klimathotet. Det är vår tids största utmaning, påstår jag. Då är det så roligt att med den här propositionen i botten kunna stå här och säga att detta är en del av lösningen på det problemet. Den är förnybar, och den är koldioxidneutral och till och med koldioxidnegativ, för använder vi bränsle av skogen i stället för fossila bränslen så har vi en CO2-neutralitet. Kan vi öka skogsförrådet eller antalet träkonstruktioner bygger vi till och med in koldioxid och får en kolsänka. Detta har regeringen också uppmärksammat och kommer att framhålla i de kommande internationella förhandlingarna. Så till produktionsmålet och den ökade tillväxten. Det är oerhört viktigt. Det är bra för jobben. Det är bra för klimatet, och det kan kombineras med bra miljöhänsyn. Vi har från moderat håll krävt det gjorde vi redan under förra mandatperioden att vi måste titta närmare på möjligheterna att öka skogsproduktionen. Tillväxt, mina vänner, kan inte beslutas. Det kan bara uppmuntras. Det är därför som man pekar på en rad områden för att åstadkomma detta. Det handlar om ökad rådgivning till de enskilda skogsägarna, om att titta på nya plantmaterial, om en bättre balans mellan vilt och viltbete. Men visst vilt utgör också en arbetsmiljöfara. Då tänker jag på några av de stora rovdjuren. Det måste vi också beakta. Det handlar om en bättre skogsvård, om att kunna använda gödsling på sina ställen, där detta passar och med rätt gödselmedel. Det passar definitivt inte överallt. Det handlar om att man förtydligar regelverket när det gäller dikesrensning. Det finns nydikning. Det finns rensningsdikning. Det finns skyddsdikning. Det finns restaureringsdikning. Hur i herrans namn ska jag som enskild skogsägare kunna hålla reda på detta? Det måste till ett förtydligande, så att jag kan göra rätt. Grunden för oss skogsägare är nämligen att vi vill göra rätt, men då måste också regelverket var sådant att det är lätt att följa. Det handlar också om att titta närmare på utländska träslag, och det handlar om att på marker med låga miljövärden kunna titta på möjligheten för en intensivodling. Klimatförändringen kommer att driva på en ökad tillväxt, precis som kvävenedfallet har gjort det. Men den ökade biomassan ger oss också möjligheter, väsentligt mycket större möjligheter. Och, som jag sade inledningsvis, det är bra för klimatet. Det är bra för välfärden. Och det är bra för jobben i hela landet, därför att skogen utsträcker sig just i de områden där möjligheten till andra jobb inte alltid är lika välutvecklad. Detta ska då paras med det andra målet, nämligen miljöhänsynen och den biologiska mångfalden. Regeringen återlade ju under innevarande år till biologisk mångfald. Då ska jag bara deklarera, för den som har hört de hittillsvarande anförandena kan tro att det inte läggs några pengar, att det är all-time-high när det gäller pengar till biologisk mångfald 2008. Det är sanningen. Jag påstår dessutom att de generella hänsynen som omfattar allt skogsbrukande kanske är det viktigaste när det gäller miljöhänsynen, eftersom det och stundligen iakttas ett förhållandesätt gentemot hur man gör sitt skogsbrukande som är så betydelsefullt. När det gäller de formella skydden ligger de fast. görs det dessutom en utvärdering av utförandet av de formella skydden, bland annat hur markägare har upplevt att det har fungerat. Vi vet att det är många som har kommit i kläm av skälet att det har varit för få verktyg, och de har använts fel . Väldigt många människor har mått utomordentligt dåligt. Det måste vi naturligtvis hantera på ett helt annat sätt . Det behövs bättre vägledning också vid det fortsatta arbetet. Därför är det speciellt roligt när man talar om nya former att vi i dagens radionyheter blev informerade om att för skog som de redan har avsatt har gjort en överenskommelse med om ett formellt skydd och att man ska få ersättning för att sköta detta på ett speciellt sätt. Dessa motsvarar av det kvarvarande glappet till att nå målet. Det är oerhört välkommet, måste jag säga. När det gäller de frivilliga avsättningar som annars görs är det nästan , och kravet var . Då säger man att de 1,2 miljonerna inte i alla delar uppfyller de kvalitetskrav som vi ställer, men man kan med gott samvete säga att målet är nått. Då tycker jag, herr talman, att skogsägarna tar sitt ansvar de facto både snabbare och bättre än staten själv. Dessutom har man nu gett i uppdrag att ta fram en nationell strategi för skogsskötseln i våra naturreservat och våra nationalparker. Det är välkommet. Det handlar ju inte bara om att avsätta och sedan låta det vara. När det gäller skogens sociala värden var jag inne på det inledningsvis. Jag kan bara konstatera att allemansrätten ger rätt till alla. Den ska vi värna. Den måste hanteras på rätt sätt. Det är också intressant att notera att regeringen har som mål att 2015 ha tätortsnära skog som har rekreationsinriktad skötsel. Därför har delar av vänsterkanten egentligen redan blivit tillgodosedda trots att man kräver nya tag i talarstolen . När det gäller uppdragsverksamheten, alltså där ägnar sig åt marknadsaktiviteter, är det för mig stötande när en myndighet gör sig ekonomiskt beroende av dem som man ska rikta sitt myndighetsutövande mot. Det finns en oerhört utvecklad risk för att myndighetsutövandet kan komma att ifrågasättas med hänvisning till att man är ekonomiskt beroende av dem man ska arbeta mot. Därför föreslår regeringen att man från ska ta bort ett antal arbetsuppgifter som utförs. Jag blev något förvånad när jag läste den listan. Jag trodde inte att det var så genomgripande. Det handlar om rotpoststämpling, markberedning, sådd och planteringsarbeten. Det handlar om avverkning inklusive gallring och röjning. Det handlar om rena skogsskötseluppdrag, alltså skogsbruksförvaltande uppdrag. Det handlar om att för annan part förhandla mot markägare, att för annan part upphandla entreprenörer, för annat part sköta ekonomiadministration, och det handlar om att för annan part förmedla och sälja virke. Detta kommer att upphöra från , och det ska göras ytterligare översyn för de kvarvarande uppdragen längre fram. Då är det anmärkningsvärt det vill jag pränta in att Socialdemokraterna står här och säger att de vill ha kvar denna illojala konkurrens mot en privat marknad med skattebetalarnas pengar i ryggen. Det är anmärkningsvärt. Lite smått och gott som också inryms: Det så kallade skogs- och miljöredovisningskravet på skogsägarna upphör. Det är bra. Det har inte fungerat. I stället ger man ökat IT-stöd från till enskilda skogsägare. Skogsforsk har också verktyg till den enskilde skogsägarens tjänst. Man överväger differentierade sanktionsavgifter. Inte minst är en översyn av gränsdragningar, framför allt i norra , mellan svårföryngrad skog, fjällnära skog och skyddsskog oerhört välkommen. Den som har varit i området och sett linjerna som korsar varandra ser att det skapar en fullständigt ogenomträngbar möjlighet att förstå hur man ska hantera det som enskild skogsägare. Man ska också titta närmare på skogens klimatförmåga det är viktigt och vilken påverkan det har att man tar hand om grenar och toppar i större utsträckning. Ett nytt skogsmarksbegrepp införs, vilket innebär att väsentligt mycket mer mark kommer att kallas skogsmark. Varför är nu detta bra? Det är inte för att det blir fler hektar utan av det skälet att vi genom detta kommer att bli jämförbara med andra länder. Detta bygger på . Dessutom slår man fast, : Ingen EU-gemensam skogspolitik. Det är viktigt. Däremot ska vi bevaka de områden som tangerar skogen. Avslutningsvis, herr talman, vad vill då oppositionen? Av betänkandets 45 reservationer är man överens om en. Det är inte mycket att bygga på. Där man reserverar sig är det mer krångel och mer byråkrati för den enskilde och inskränkning. Det är en tydlig misstro mot 354 000 enskilda skogsägare. Tittar man på s-reservationerna handlar det om skogsbruksplanstvång, och man vill fortsatt konkurrera med rådgivningsverksamhet från mot enskilda, mot ekonomiska föreningar och mot enskilda företag. Därför vore det intressant om oppositionen kunde lämna några svar här . Kommer ni att införa en skogsvårdsavgift för att finansiera ert röjningsbidrag? Är det en skogsvårdsavgift vi ser framför oss? Kommer ni att avsätta mer än ? Eller vad har ni för besked att lämna till oss och övriga lyssnare? 5 () replik: Det var intressant att lyssna på . Det var många vackra ord i en talarstol. Men med det krävs det handling också. Det efterlyser jag. säger att det blir ytterligare frihet och mindre ansvar för skogsägarna. Han säger att tydligheten ökar i det här förslaget. Då vill jag veta: Vad är det för tydlighet som ökar? Jag vill också veta hur ser på balansen mellan miljö- och produktionsmålet i propositionen. Han pratar om bägge delarna. Men var är de konkreta förslagen när det gäller miljömålen när man pratar om jämställda mål? Och är det viktigt att de är jämställda? Tillväxt är bra. Det är vi överens om. Men då krävs det att miljön hänger med. Så jag vill ha reda på av : Var är det konkreta i det här förslaget när det gäller jämställdheten och balansen mellan de två målen? Och hur ser du på tydligheten som du pratar så mycket om? 6 () replik: Tydligheten ligger i att man slår fast att vi nu har två jämställda mål, att vi inte blandar in ett tredje, som jag vet att parti har haft tankar på under tidigare mandatperiod. Det är ett fantastiskt tydligt klargörande i den delen. Sedan kommer man i den ökade rådgivning som man från ska rikta till enskilda skogsägare att skapa en väsentligt mycket bättre tydlighet. Då tänker jag på det här med plantmaterial. Jag tänker på rådgivning när det gäller att kunna få upp löv, apropå miljöfrågan. Jag tänker på dikesrensningsförtydligande och på utredning av gränserna mellan fjällnära skog och skyddsskog etcetera. Där kommer tydligheten att öka, men, precis som sade i sitt anförande, tycker jag att det är viktigt att konsekvensbeskriva dessa förändringar och inte bara ta ett beslut rakt upp och ned. Det är därför som det är en sådan bra balans och tydlighet i propositionen. Jag har en fråga till : På vilket sätt ska man öka möjligheten för den enskilde skogsägaren? Det är faktiskt de enskilda skogsägarna som har bidragit med det mesta av miljövärden i den svenska skogen detta alltså utan någon aktiv skogspolitik som har styrt dem. För dem som har följt de gamla råden kan jag säga att det inte finns mycket att hämta. Jag frågade tidigare: Blir det en skogsvårdsavgift, ? Ska ni spara mer än på det material som ligger till grund? 7 () replik: Jag vill klargöra för alla som lyssnar att det är parti som sitter i regeringsställning, och det är deras förslag vi nu diskuterar. När det gäller tydligheten blev jag intresserad, för pratar om att tydligheten är att vi har två jämställda mål. Det är vi överens om. Det är inte tre mål i propositionen. Jag skulle efterlysa ännu mer tydlighet, måste jag säga. När jag ställer frågan om konkreta förslag i propositionen när det gäller miljömålen räknar upp ett antal förslag som ökar tillväxten. Men var är förslagen när det gäller miljöhänsynen och miljömålen? Hur ska kunna tolka det som sägs i propositionen? Oppositionens största kritik är att inte helheten finns i det här förslaget; vi ska vänta när det gäller miljömålen. Jag efterlyser alltså än en gång: Vad finns det för konkreta förslag i denna proposition gällande de två jämställda målen? Tillväxten har vi pratat om, men hur är det med miljömålen? 8 () replik: Jag hoppas att alla uppmärksammade att inte lyckades svara på mina två konkreta frågor. Om Socialdemokraterna hade suttit vid makten, hade det då blivit en skogsvårdsavgift för att finansiera röjningsbidraget ni talar om? Det svaret uteblev. svarade inte heller på frågan om man ska spara mer än på det material vi har . Det svaret uteblev också. Det är lite synd att vi inte kan ha ett utbyte av tankar utan att det mer handlar om att försöka hitta varandras tillkortakommanden. Jag återgår till de frågor ställde. Med de senaste tio årens skogspolitik anser alla som haft någonting med skog att göra att balansen inte har varit jämställd. Det finns ingen som säger något annat. Men med den här propositionen påstår jag att vi får två jämställda mål. Det är därför jag uppehöll mig ganska mycket just vid de tillväxtökande bitarna. Vi har alltså fått ett helt nytt ansvar, nämligen att försöka hålla tillbaka temperaturhöjningen. Detta gör vi enligt nu kända fakta genom att minska koldioxidutsläppen. Därför är det så oändligt viktigt att vi får upp en ökad biomassa av flera skäl. Men detta har uppenbarligen inte Socialdemokraterna förstått. Uppenbarligen har ni inte förstått betydelsen av den ökade biomassatillväxten. Detta ger grunden för jobb i hela , och jag beklagar att det bara är alliansregeringen som står för de här värdena. 9 () replik: Jag sade i mitt anförande att anser att portalparagrafen borde kompletteras med den skrivning som föreslog om skogens sociala värden. Det var en formulering om att det bidrar till människors välfärd. avvisar detta, men han hade en ganska poetisk inledning på sitt anförande om hur ljuvligt det var att sitta i skogen och ta in alla de värden som fanns i skogen. Jag delar den beskrivningen, även om vi kanske gör på lite olika sätt. Jag kan tänka mig att kanske är ute och skjuter rådjur och annat, medan jag går omkring helt fredligt i skogen och njuter av atmosfären. Men jag skulle vilja fråga med anledning av hans avfärdande av de sociala värdena. Han säger att med tre ben blir det för stabilt. Är det inte bra med en stabil grund för ett hållbart nyttjande av skogen? Skulle inte de sociala värdena, om de betonades i portalparagrafen, vara helt logiska just med tanke på hållbarhetsbegreppet? Det har ju tre dimensioner: ekonomiska, miljömässiga/ekologiska och sociala. Vi skulle alltså få in det tredje benet i det hållbara nyttjandet av skogen om vi tog in de sociala värdena i portalparagrafen. Vad säger du om det, ? 10 () replik: Tack så mycket, , för dina frågor och synpunkter!