prot · GV0984 · 2008-03-27 00:00:00 — Jag menar att detta är en av de stora orsakerna till alla avhopp vi ser. Dessutom speglar det inte heller arbetsmarknadens krav. Vi måste överge kravet på att alla utbildningar ska ge allmän behörighet för alla elever till högskolan. Det får inte vara ett självändamål eftersom alla inte har det intresset eller den fallenheten just i de sena tonåren. Men och det här vill jag verkligen understryka, för det är jätteviktigt när man ändrar sig ska man alltid ha en möjlighet att läsa vidare och komplettera och få den högskolebehörighet man behöver via komvux. Vi vill införa en rätt att komplettera på komvux. Socialdemokraterna säger att det här är en ambitionssänkning. Men det är helt fel. Det är riktigt att vi har andra ambitioner än Socialdemokraterna, men definitivt inte lägre. Hur kan det vara en sänkt ambition att fler ungdomar ska få en gedigen utbildning? Socialdemokraternas ambition, som leder till att var fjärde elev hoppar av, ger vi inte mycket för. Vi har helt andra ambitioner än så. Vi ska uppgradera både de studieförberedande och de yrkesförberedande programmen. Vi menar att yrkesprogrammen och en yrkesexamen är minst lika värdefulla som akademiska studier. Det är rätt anmärkningsvärt att det gamla så tydligt nedvärderar yrkeskunskaper. Det gör inte vi i det nya . Det finns fler angelägna reformer för gymnasiet. Det handlar om att ställa relevanta behörighetskrav på de olika utbildningarna så att eleverna inte bara kommer in, utan också kommer ut och att de klarar av utbildningarna. Det ska skapas en modern gymnasieexamen, vi vill öka elevernas möjlighet att välja skola, vi vill skärpa kvalitetskontrollen av skolan, vi vill stärka rektorerna och vi vill fortsätta med det stora Lärarlyftet, som ju också omfattar gymnasielärarna. Som var inne på vill vi också skapa en modern lärlingsutbildning. Det är något som man har pratat om , men det har inte hänt någonting. startar försök, och det verkar bli en succé. De 4 000 platser som vi har anslagit pengar för verkar med råge gå åt med de ansökningar som finns. Det är över 5 000 elever som har ansökt om platserna. Det är jätteroligt, och det visar att det finns ett stort intresse. Vi är nog ganska många som med viss spänning har följt Socialdemokraternas rådslag om skolan. har vi inte sett så mycket av den omtalade förnyelsen och dessvärre inte ett dugg heller. I dagens betänkande och debatt är det bara gammal skåpmat de presenterar inget nytt alls. När ska vi få se det nya, ? Eller är förnyelse bara är ett modeord för dagen utan innehåll? Nej, ursäkta jag glömde ju att ni döper om IV till basår. , socialdemokratisk folkhälsominister i förra regeringen, skrev en förvånansvärt intressant artikel på om gymnasiet . Han säger att den gymnasiereform som Socialdemokraterna genomförde var ett misstag och att det var en felbedömning att tro att alla skulle läsa vidare på högskolan. Han vill göra upp med oss borgerliga om att man måste skrota detta. Det tycker jag låter som en utmärkt bra idé. Eftersom det inte finns ett uns av självkritik eller omprövning i Socialdemokraternas förslag misstänker jag att är rätt ensam i sitt parti om den här uppfattningen. Men det vore roligt att höra kommentera detta. Är helt ute och cyklar när han säger att vi måste ändra i gymnasieskolan och se till att alla utbildningar inte är högskoleförberedande utan bättre anpassade till det eleverna ska göra sedan? Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 18 () replik: Det var ett välkommet besked av att hon mer eller mindre bjuder in till diskussioner om gymnasieskolan. Då kanske kan ta det ansvar som skolministern inte tar. Det tycker vi skulle vara bra. Jag skulle vilja fråga om han delar uppfattningen att det är viktigt med överläggningar om gymnasieskolan så att vi skulle kunna få en bred överenskommelse till stånd. Utredningen 07 var parlamentariskt tillsatt, vilket har ett värde av många olika skäl. Alla får samma kunskap, och man försöker hitta minsta gemensamma nämnare. De enda som egentligen hade några stora invändningar mot det här var , som hoppade av. hade inga jätteinvändningar mot Gy 07 i utredningen. Men sedan hände någonting. dominerar, och skolpolitik har ebbat ut. är det som styr. Jag skulle vilja ställa en fråga. Ser inte ett problem med att de som finns ute i den så kallade verkligheten de som är arbetsgivare och de som organiserar dem som arbetar, det vill säga fackföreningsrörelsen faktiskt tycker att det är viktigt att man har breda kunskaper oavsett vilket yrke man väljer? Det gäller både för det jobb man ska utföra och därför att man framöver inte kommer att få guldklocka på ett arbete. Man kommer att byta både bransch och jobb , och då måste man ha gedigna kunskaper med sig. Är det inte ett problem när såväl arbetsgivare som fack tycker att det är viktigt att man har goda teoretiska kunskaper med sig? 19 () replik: Det är ett stort problem att var fjärde elev slutar gymnasiet utan att ha godkända betyg i alla ämnen. Det kommenterar inte . Hon har varit uppe i talarstolen här fem sex gånger , tror jag. Men hon nämner inte detta. Hon har inga åtgärder när det gäller vad man ska göra åt det här. Det har vi moderater. Det var därför vi tillsatte . Det stora problemet är att eleverna inte får en utbildning för att de hoppar av. Jag delar helt bedömning att det vore önskvärt och bra med breda överenskommelser om gymnasieskolan, och övrig skolpolitik för den delen också. Däremot blir jag lite fundersam när säger att det inte fanns någon opposition mot den parlamentariska utredning som föregick de här elva stegen, Gy 07. Eftersom jag var den moderata ledamoten i den här utredningen vet jag att jag hade reservationer på tio elva punkter, till exempel mot hela strukturen, mot betygssystemet och mot att vi inte fick ha fler betygsskalor. Jag hade reservationer mot alla möjliga saker. Det var egentligen bara två saker som vi var överens om. Det ena var frisöket. Ni vågade inte gå tillräckligt långt med frisöket i slutändan. Det andra vi var överens om var att vi borde behålla kursbetygen. Det var faktiskt hela utredningen överens om. Och det var nästan det enda ni tog bort sedan. Ni skulle inte ha kvar det som vi kom överens om parlamentariskt. Jag får inte din ekvation att gå ihop när du säger att vi måste samsas mer. När vi har samsats om någonting kan vi väl hålla fast vid det sedan. Jag hoppas att kan återkomma till om har helt fel när han säger att det var en felbedömning och ett misstag att införa den gymnasieskola vi har och att vi måste ändra på detta. Jag hoppas också att du kan säga något om vad du ska göra åt alla de här avhoppen som sker. 20 () replik: Vi socialdemokrater tror inte att lösningen är att sänka ribban. Det är hur enkelt som helst att säga att de inte behöver läsa det. Då kommer man att få helt andra siffror när det gäller ungdomar som klarar gymnasieutbildningen. Vi säger att man måste göra någonting åt detta. Det var därför vi hade en ny gymnasieskola med förstärkta yrkesprogram, en ny modern lärlingsutbildning och förstärka teoretiska program som skulle ha trätt i kraft . Men ni valde att blåsa av den, och en hel generation ungdomar missar en förstärkt yrkesutbildning. slaktar ni komvux. säger ni att man ska ha rätt att läsa på komvux. Det är en väldigt konstig ordning. Först tar ni bort , och sedan ska man ha rätt att läsa. Det är en väldigt märklig ordning. är gymnasieskolan en frivillig skolform, men mer eller mindre alla går där. Man måste mer eller mindre ha gått i gymnasieskolan för att få ett jobb. Det är jätteviktigt. Då måste vi förstärka gymnasieskolan, inte sänka ribban. Vi måste fördela resurser efter behov så att de kommer till de elever som har de största behoven. Vi måste anpassa kursplanerna så att de på ett helt annat sätt överensstämmer med det program man har valt att gå. Vi måste ha mycket större anknytning till arbetslivet där man ska arbeta sedan. Om detta säger ni inte någonting. Men det är välkommet att säger att alla inte ska gå på högskolan. Det är ett välkommet besked. Vi tycker inte heller att alla ska gå på högskolan, men vi tycker att alla ska ha en möjlighet till det och att man ska ha goda teoretiska kunskaper med sig ut i arbetslivet, precis som näringslivets organisationer, andra arbetsgivare och facket tycker. 21 () replik: Då är vi helt överens om att vi ska ha goda, gedigna kunskaper när man slutar gymnasiet, men jag hörde trots allt ingenting om hur vi ska minska de här stora avhoppen från gymnasiet. Vem bär ansvaret för att var fjärde elev slås ut? Ni har inga förslag hur man ska förbättra detta. I de här elva stegen, Gy 07-reformen, fanns det inte ett enda förslag på hur vi ska minska avhoppen. Det handlar om att byta namn på projektarbete till gymnasiearbete. Det handlar om att skapa en mer teoretisk kärna på yrkesprogrammen. Man ska utöka det teoretiska inslaget när många tycker att det teoretiska inslaget redan är för stort. Det handlar om att byta från kursbetyg till ämnesbetyg. På vilket sätt leder det till att avhoppen minskar? Ni har inga svar. Vart tog den här berömda omprövningen vägen? Det är intressant att inte kommenterar artikel här. Det var ett misstag. Dagens gymnasieskola är ett misstag, säger han. Det var en felbedömning. Det rådslag som ni genomför verkar bara vara kosmetika. Ni ska byta namn på saker här och där och tror att det ska bli annorlunda, men så ser inte verkligheten ut. Det blir inte fler som får bättre, gedignare kunskaper och går ut stärkta i arbetslivet om man återgår till det som inte har fungerat. Jag tror att det måste till någonting nytt. Jag tycker att det vore bra om vi skulle kunna göra upp över partigränserna i den här salen om gymnasieskolan, men det måste också bygga på att ni är beredda att ompröva er politik och de misslyckanden som vi har sett. Är ni det, ? 22 () replik: Jag sade i mitt anförande att sju av tio arbeten tillsattes med personer med högskoleutbildning. Om vi ska prata om hur verkligheten ser ut, , är det så att det ställs väldigt höga krav på arbetsmarknaden när det gäller utbildning. Då kan man inte gå i motsatt riktning, som den här regeringen gör, särskilt när det gäller gymnasieskolan, och sänka kunskapskraven. Vilken framtid är det ni lurar ut eleverna i då? De kanske lyckas att gå ut gymnasieprogrammet, men vad finns det att välja på där ute? Ni pratar så ofta om valfrihet. Det är det här det handlar om, den riktiga valfriheten att få möjlighet att göra ett val som ger många möjligheter och inte begränsar. Det är vad ni gör. Ni säger till 15-åringar: luck, om ni gjorde fel val när ni var . har ni begränsat era livschanser framöver. Sedan ska vi också komma ihåg att av landets 15-åringar faktiskt vill gå vidare till högskolan. Jag säger inte att det är ett måste att man ska gå vidare till högskolan. Det här handlar inte heller bara om huruvida man ska bli akademiker eller klara arbetslivet utan också om hur man klarar samhällslivet. Att vara samhällsmedborgare och delaktig ställer också höga kunskapskrav. Det talas det alltför sällan om i den här kammaren. Jag har fått brev från naturbruksgymnasierna som är väldigt oroliga för utvecklingen när det gäller att man ska dra ned på kärnämnena. Det går elever på omvårdnadsprogrammet, barn- och fritidsprogrammet, räddnings- och säkerhetsprogrammet och allt vad de heter som kräver att de får högskolebehörighet för att kunna ha nytta av sin utbildning. 23 () replik: Vi får avvakta till måndag och se hur ser ut och vad den föreslår när det gäller vilket innehåll som ska finnas i de olika programmen och vilka program som ska finnas. Jag har det största förtroendet för . Hon är en utomordentligt duktig och kompetent person. Jag tror att hon kan bedöma vad som behövs på räddningstjänstgymnasierna och naturbruksgymnasierna för att man ska få en bra utbildning för de yrken som man riktar sig mot. Jag vet att hon har haft många kontakter med branscherna också. Hon har fört omfattande diskussioner med olika branscher om vilka krav de ställer och hur de vill att det ska se ut. Jag har fullt förtroende för att hon kommer att lägga ett välavvägt förslag som innehåller en bra kombination av teoretiska studier och yrkeskunskaper. Men ni ser inte att man måste ha bådeoch, utan ni vill bara ha mer och mer teori . Det verkar som om gymnasiet helst ska vara en allmän förlängning på högstadiet. Jag vill också dementera det du säger, , om att det är tough luck, ni som inte klarar er får väl gå. Det är precis så som det är . Det är avhopp efter avhopp på gymnasiet, och ni gör ingenting åt det. Vi har tydligt deklarerat att vi vill öka möjligheterna och rätten att läsa in högskolekompetens via komvux. Den rätten finns inte . Varför måste man alltid läsa in högskolekompetensen just i den hormonstinna 1819-årsåldern? Varför inte efteråt? Det tycker jag kan vara en bra modell för många som inte känner sig motiverade, mogna och engagerade att göra det . Varför ska det jämt vara så fyrkantigt i er värld? 24 () replik: Jag ser också fram emot och att få se hur den ser ut, men det betyder inte att vi inte har tankar och idéer om hur vi vill se gymnasieskolan. Därför hade det varit intressant att höra säga någonting om vad vill med gymnasieskolan. Men lämnar han det till . Då får vi reda på det. Teori och praktik i förening är någonting som har pratat om jag vet inte hur . Jag tror att det var när jag gick med i ungdomsförbundet i sexan eller på högstadiet som jag kom i kontakt med det här. Men det handlar ju inte om att man ska ha bara teoretiska eller bara praktiska linjer, utan det ska vara just i förening. Det är någonting som alla elever tjänar på, både de som går teoretiska linjer och de som går praktiska linjer. Jag tycker det är oroande med avhoppen och de som inte når målen i gymnasieskolan. Det här är någonting som vi också har sagt tidigare: Vi måste lägga mer resurser på , ända ned på förskolan och i skolbarnomsorgen också, för att kunna se till att skolan har möjlighet att hjälpa alla elever att nå målen. Men vi har inte fått se att ni har gjort några satsningar till exempel på fler lärare, vilket jag tror är en av de viktigaste faktorerna för att eleverna ska kunna nå målen, på en bättre arbetsmiljö, så att man slipper gå i en gammal sliten skola eller på att se till att eleverna får en stimulerande arbetsmiljö. Det som är mest häpnadsväckande här är att man säger att man inte skulle ha haft möjlighet att gå vidare till vuxenutbildning förut. Jag var själv en sådan som gick på vuxenutbildningen för att kunna läsa upp mina poäng, och jag har ingenting emot att man har haft den möjligheten. Det ni nu gör är att ni drar bort en tredjedel på vuxenutbildningen. Jag begriper inte hur han får ihop det, . 25 () replik: Vi har ett genomtänkt, strukturerat förslag, och vi har presenterat precis hur vi ser på tankarna om en framtida gymnasieskola. Det kommer fram i direktiven, och jag har försökt presentera här vad vi vill göra med gymnasiet, vilka ambitioner vi har och så. Om inte har tagit in det kan jag inte göra någonting åt det. Vi får diskutera det vidare när kommer. Det som är lite intressant är vad vill med gymnasieskolan. Det finns faktiskt ingen reservation som handlar om innehållet och hur vill komma åt de stora avhoppen eller kvalitetsproblemen. Nej, reservationerna handlar om att man ska ha en stopplag för friskolor. De ska inte få driva individuella programmet, och de ska inte få driva riksidrottsgymnasier. Hur ska det förbättra avhoppsfrekvensen? Det finns ju massor med fristående skolor som tar ett stort ansvar för att erbjuda elever en bra plattform för att kunna studera vidare inom gymnasieskolan via det individuella programmet. Sedan handlar det om skolmaten. Är det gratis skolmat som ska minska avhoppen? Någonstans måste ni tala om hur ni vill göra med gymnasieskolan. Vilka kurser eller ämnen vill ni lägga till, om det nu är så viktigt med de teoretiska ämnena ? Det säger ingenting om alls. Vi vet ingenting om det hela. Men debatten när har kommit kanske får visa mer var faktiskt står här. Ska det bara bli en allmän förlängning av högstadiet, eller ska det ge utrymme för både profilering, breddning, fördjupning och specialisering, som vi tycker är viktigt? 26 () replik: Jag hade först inte tänkt begära ordet i debatten med , men sedan kunde jag ändå inte låta bli. Jag känner som en djärv fritänkare när det gäller skolan, som vågar framföra också mer ska vi säga fritänkande lösningar. Jag kan hålla med om problembeskrivningen. Det är en sorts spagatrörelse som är nödvändig när det gäller gymnasieskolan. Det är svårt att få ihop både det praktiska att anpassa undervisningen till alla elever, det teoretiska och de höga kraven. Jag tror ingen här i salen kan förneka att för dem som inte tar sig igenom gymnasiet, de som inte får högskolekompetens, är det svårare att få jobb efteråt. Näringslivet är väldigt tydligt, framför allt de större företagen, med vad de vill kräva. Sedan finns det alltid olika lösningar när det gäller lärlingar och så vidare, men det handlar om enstaka individer i högre grad än den stora gruppen. Det som förvånar mig här när det gäller , och kanske speciellt , är att man förespråkar en ensidig stuprörsmodell där vi liksom ska ha tre stuprör i stället för en helhet. Också när jag läser internationella undersökningar ser jag att det är de sammanhållna skolsystemen som i högre grad lyckas plocka upp alla elever. Det säger även och andra. Att vi sedan har många problem här i vill jag inte sticka under stol med, men frågan är: Löser man dem genom att stycka upp helheten eller genom att försöka göra helheten mer flexibel? 27 () replik: Ja, jag tror att vi ska göra helheten mer flexibel. Det är nog ingen som förespråkar att vi ska ha helt olika typer av skolsystem för gymnasieungdomar. Det kommer att finnas teori varvat med praktik på yrkesinriktade utbildningar, och det kommer att finnas teoretiska men säkerligen även praktiska inslag på en del av de akademiskt förberedande utbildningarna. Jag har stor förhoppning och tilltro till gymnasieutredning och att hon kommer att komma fram till ett väldigt bra förslag. Jag tycker att det är en ganska bra liknelse med spagatpolitiken. Vi måste ha bådeoch. Eleverna ser ju väldigt olika ut, och då kan vi inte skapa en gymnasieskola för alla. Det hade jag hoppats att också skulle bejaka. När jag noterade att inte har så många reservationer i det här betänkandet om gymnasieskolan tänkte jag: Vad bra! Ni är inne på vår linje och det vi skriver i majoritetstexten. Ni har inte reserverat er mot de här tankarna och idéerna om hur vi ska förändra. När sedan i sitt inledningsanförande pratar om att han skulle bli besviken så kanske det är mer så att vi blir besvikna från borgerligt håll, för vi hade faktiskt hoppats på att skulle vara mer inställt på att vara beredd till en riktig omprövning av den förda gymnasiepolitiken. Jag kan väl också möjligen tro att den lilla Gy 07, som man kommit överens om, var den minsta gemensamma nämnare som de tre oppositionspartierna kunde komma överens om förra perioden. Det var ju inte så mycket, och jag tolkade det faktiskt som att egentligen var ointresserat av den linje som sossarna står för. , du kan gärna ge besked om du är med åt vårt håll eller om du är mer för den fyrkantiga, stelbenta politiken på vänsterkanten. 28 () replik: Jag upplever inte att det är en fyrkantig politik att försöka hålla ihop en samlad gymnasieskola. Snarare upplever jag att det är ganska fyrkantigt att dela upp den i stuprör. Men jag ställde frågan också till om blocköverskridande överenskommelser. har signalerat att vi är mycket intresserade av att ge den svenska skolan hållbara lösningar. Tyvärr har ju utbildningsministern snarare sänkt det redan från början och sagt att han är beredd till det men att han inte tror på det. Ja, vad är det värt om man inte ens tror att man kan komma att diskutera? Frågan är det är den fråga jag vill ställa till nu: Är ni från sida verkligen beredda att sätta er ned och diskutera blocköverskridande överenskommelser där det inte bara handlar om att vi från oppositionen eller enskilda oppositionspartier ska acceptera allt ni redan har räknat ut? Är ni beredda att faktiskt fundera och på allvar hitta lösningar som kan främja långsiktigt hållbar skolpolitik i ? Det är det som efterfrågar, och det är det som har sänkt och sagt att han är beredd att göra men att han inte tror på det. Är beredda att sätta sig ned och föra sådana samtal innan allting redan är bestämt? 29 () replik: Som jag sade tidigare vore det bra om vi i riksdag kom fram till breda överenskommelser om hur vi ska lägga upp skolpolitiken. Det tror jag vore bra för elever, lärare och samhället i stort, absolut. Men om vi ska kunna komma överens bygger det på att vi ser problemen. Vi får inte sopa problemen under mattan som jag upplever att Socialdemokraterna gjort i den här debatten. De har inte velat vidkännas några kvalitetsproblem i gymnasieskolan. Om vi inte ser problemen finns inte heller förutsättningarna för att kunna göra upp. Vi måste se orsakerna till varför problemen har uppkommit och vara beredda till omprövningar. Vi måste också signalera vad vi själva tycker. Vi har tydligt signalerat vad vi tycker, och om andra tycker på samma sätt som vi är vi självklart beredda att diskutera detaljerna för hur vi ska kunna få fram ett bra, och hållbart, förslag. När kommer den blir säkert en kioskvältare får vi väl se om vi kan enas i stora delar. Inte heller jag har sett förslaget, men jag har stora förhoppningar om att kommit fram till bra förslag om hur vi ska lägga upp en ny struktur för gymnasieskolan så att eleverna lär sig och verkligen fullföljer sin utbildning under den tiden och slipper alla de misslyckanden som vi ser . Det är i alla fall ambitionen från sida. 30 (): Låt mig börja med att ge oppositionen rätt i en sak, nämligen att ska satsa på kunskap, att det är helt avgörande för att vi är en kunskapsnation. Den nya majoriteten gör det. Vi satsar på kunskap. Ni gjorde det inte tillräckligt mycket. Vi rustar upp hela utbildningssystemet genom omfattande reformer. Ni gjorde inte det vid makten. Vi vill ha ett gymnasium som ger fler elever chansen att lyckas. Ni blundade för misslyckandena. Vi höjer kunskapskraven. Ni gjorde det inte. behöver mer kunskap för att lyckas i den internationella konkurrensen. Därför är det viktigt att alliansens skolpolitik får verka fullt ut. får vi en viktig utredning som lägger fram förslag om hur gymnasiet kan se ut framöver. Den kommer att ligga till grund för en ganska omfattande debatt gissar jag och har redan gjort i denna kammare . Den kommer också att kunna ligga till grund för många viktiga reformer för . Jag och ser verkligen fram emot detta. Vi måste ställa oss frågan: Varför behövs det reformer på gymnasiet? Vi har en gymnasieskola som inte lever upp till de förväntningar och behov som finns. För många elever är den bra, vilket är viktigt att konstatera. När man talar om skolan måste man nämligen alltid göra skillnad på olika kommuner och olika skolor eftersom verkligheten ser olika ut. Men en av fyra killar har inte fått slutbetyg trots att utbildningen var tänkt att vara treårig. Var femte tjej har inte fått slutbetyg trots att utbildningen var tänkt att vara treårig. sitter 60 gymnasieelever från på åhörarläktaren. Om den nationella statistiken skulle gälla även för dem, vilket jag hoppas och tror inte är fallet, kan var och en av oss i utskottet räkna ut hur många av dem som skulle hoppa av och inte få slutbetyg trots att deras utbildning är tänkt att vara treårig. blir det naturligtvis inte så för dem, men för genomsnittet i är läget sådant. Av dem som får slutbetyg har inte godkänt i ett eller flera av kärnämnena. Vi ser också hur det individuella programmet växer och växer. Det som skulle vara ett undantag har blivit en regel. Fyra av fem som börjar på IV uppnår inte fullständiga slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program. Så kan det inte fortsätta.