prot · GW0953 · 2008-12-19 00:00:00 — 1 § Anmälan om återtagande av plats i Förste vice talmannen meddelade att Per () skulle återta sin plats i varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (), att () skulle återta sin plats i varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för () och att () skulle återta sin plats i varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (). Förste vice talmannen meddelade att () ansökt om fortsatt ledighet den 1 januari25 . Kammaren biföll denna ansökan. Förste vice talmannen anmälde att () skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för . 3 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i justitieutskottet, civilutskottet och trafikutskottet under fortsatta ledighet och som suppleant i justitieutskottet och kulturutskottet under fortsatta ledighet. Förste vice talmannen förklarade vald den 1 januari25 till suppleant i justitieutskottet () suppleant i civilutskottet () suppleant i trafikutskottet () Förste vice talmannen förklarade vald den 10 januari31 till suppleant i justitieutskottet () suppleant i kulturutskottet () 4 § Meddelande om preliminär plan för kammarens sammanträden Förste vice talmannen meddelade att en preliminär plan för kammarens sammanträden med voteringstider till och med delats ut till ledamöter. 5 § Meddelande om partiledardebatt Förste vice talmannen meddelade att kl. 9.00 skulle partiledardebatt äga rum. Meddelandet hade delats ut till ledamöter. 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2008/09:92 till näringsutskottet /09:96 till utbildningsutskottet Skrivelse 2008/09:79 till justitieutskottet 7 § Beslut om ärenden som slutdebatterats TU2 Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt Punkt 1 (Vägledande prioriteringar) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 145 för res. 1 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 25 c, 21 fp, 20 kd För res. 1: 110 s, 20 v, 15 mp Frånvarande: 20 s, 11 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Punkt 3 (Planeringsram för perioden 20102021) 1. utskottet 2. res. 4 (s) 3. res. 5 (v) 4. res. 6 (mp) Förberedande votering 1: 23 för res. 5 15 för res. 6 258 avstod 53 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 109 för res. 4 20 för res. 5 168 avstod 52 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 152 för utskottet 110 för res. 4 35 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 25 c, 21 fp, 20 kd För res. 4: 110 s Avstod: 20 v, 15 mp Frånvarande: 20 s, 11 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Punkt 4 (Utveckling av transportsystemet) 1. utskottet 2. res. 7 (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 144 för res. 7 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 86 m, 24 c, 21 fp, 20 kd För res. 7: 109 s, 20 v, 15 mp Frånvarande: 20 s, 11 m, 5 c, 7 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Punkt 5 (Finansieringsfrågor) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 145 för res. 8 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 25 c, 21 fp, 20 kd För res. 8: 110 s, 20 v, 15 mp Frånvarande: 20 s, 11 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Punkt 11 (SJ AB:s mål) 1. utskottet 2. res. 16 (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 144 för res. 16 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 25 c, 21 fp, 20 kd För res. 16: 109 s, 20 v, 15 mp Frånvarande: 21 s, 11 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Punkt 25 (Hamnar) 1. utskottet 2. res. 33 (s, v, mp) Votering: 151 för utskottet 145 för res. 33 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 24 c, 21 fp, 20 kd För res. 33: 110 s, 20 v, 15 mp Frånvarande: 20 s, 11 m, 5 c, 7 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Punkt 29 (Strategiska kombiterminaler) 1. utskottet 2. res. 36 (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 145 för res. 36 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 25 c, 21 fp, 20 kd För res. 36: 110 s, 20 v, 15 mp Frånvarande: 20 s, 11 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Punkt 31 (Det statliga flygplatssystemet) 1. utskottet 2. res. 39 (s) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU8 om jordbruksprodukters kvalitet Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 145 för res. 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 25 c, 21 fp, 20 kd För res. : 110 s, 20 v, 15 mp Frånvarande: 20 s, 11 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Utskottets utlåtande lades till handlingarna. UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) Punkt 1 (Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i [ISAF]) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 257 för utskottet 37 för res. 1 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 86 m, 25 c, 21 fp, 20 kd För res. 1: 2 s, 20 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 11 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Vissa frågor rörande den internationella säkerhetsstyrkans verksamhet) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 256 för utskottet 20 för res. 2 15 avstod 58 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 86 m, 24 c, 20 fp, 19 kd För res. 2: 20 v Avstod: 15 mp Frånvarande: 23 s, 11 m, 5 c, 8 fp, 5 kd, 2 v, 4 mp 8 § Samhällsekonomi och finansförvaltning Föredrogs finansutskottets betänkande 2008/09:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (prop. 2008/09:1 delvis). 1 (): betänkande 2 om samhällsekonomi och finansförvaltning omfattar en uppräkning av myndigheter inom ekonomistyrning och finansförvaltning. Men även anslag som rör offentlig statistik och arbetsgivarfrågor inom statliga verksamheter ingår. Ungefär hälften av myndigheterna inom utgiftsområdet är styrelsemyndigheter såsom , , , , , och . Inom det ekonomiska området finner vi , och . En viktig samhällsfunktion berörs i betänkandet. Det är finansmarknaden, vilken kommit att gå från en undanskymd position till att nu stå i fokus för hela den globala ekonomin. I betänkandet finns två reservationer, en från angående lägenhetsregister och en från Socialdemokraterna om skyddsvärd skog. I betänkandet finns också fyra särskilda yttranden, varav ett gemensamt från Socialdemokraterna, angående krisberedskap i betalningssystemet. Dessutom finns ett gemensamt angående anslagen . 2 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. I förra årets debatt angående utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning tog jag särskilt upp den amerikanska bolånekrisens effekter på ekonomin. Jag efterfrågade att regeringen skulle ta sitt ansvar och informera om effekterna av den amerikanska krisen för svensk ekonomi. Från oppositionens sida hade vi bett regeringen hålla oss informerade om utvecklingen men inte fått gehör. Utskottsmajoriteten svarade att utskottet förutsatte att regeringen i en situation av omfattande finansiell instabilitet skulle informera och samråda med . Jag framhöll att vi socialdemokrater då liksom nu var beredda att ta vårt ansvar vid en krissituation. Men det är möjligt bara om regeringen håller oppositionspartierna informerade om förhållandena i den finansiella sektorn. Tyvärr tog inte regeringen den utsträckta handen från oss i oppositionen. Så sent som , vid debatten om vårpropositionen, raljerade att alla gör bedömningen att vi står inför en avmattning men att ingen annan än delade bedömning att står inför en nära förestående bankkris. Med facit i hand vet vi att och hade rätt. står nu där med banken , en bankgaranti som inte fungerar som det var tänkt och företag som riskerar att gå i konkurs på grund av brist på krediter. Jag fick inget gehör . Men jag kan konstatera att det är ett ganska luttrat finansutskott som under denna höst har fått göra åtskilliga snabbehandlingar av propositioner som har lämnats med kort varsel, och med ännu kortare motionstider, för att sedan med hög hastighet passera kammaren. Sammantaget har finansutskottet behandlat fem propositioner med anledning av den omfattande finansiella instabiliteten i världen som direkt påverkar , vår ekonomi och den finansiella marknaden. De beslutsunderlag som har presenterats för har i flera fall haft påtagliga brister och varit dåligt underbyggda. Det har inneburit ytterligare arbete för alla inblandade här i , och åtgärderna har i vissa fall inte heller gett det resultat som var avsett. Det gäller exempelvis bankgarantin. Trots att propositionen om stabilitetsstärkande åtgärder för det svenska finansiella systemet behandlades under stor brådska här i , med beslut , har fortfarande bara en av de fyra systemviktiga storbankerna anslutit sig till bankgarantin. Det tog för att få detta program på plats. Men har väldigt lite hänt. Väldigt få banker har gått med i garantiprogrammet. Jag menar att detta är mycket bekymmersamt. Regeringens oförmåga att hantera bankgarantiprogrammet resulterar i ökade kostnader för privatpersoner och företag. hade vi i finansutskottet och näringsutskottet en utfrågning med anledning av propositionen om stärkta insatser för fordonsindustrin, där representanter från underleverantörerna till fordonsindustrin deltog. De redovisade att företagens svåra läge när det gäller likviditeten beror på kundernas mycket stora volymneddragningar och bankernas fortsatta restriktivitet när det gäller finansiering av rörelsekapital. De visade med isande tydlighet att bankerna inte fungerar normalt och att det är mycket bråttom. Många i grunden stabila och solida företag riskerar att gå i konkurs för att kreditmarknaden inte fungerar. För vissa företag handlar det om dagar, inte veckor, innan en lösning måste komma på plats för att konkurser på grund av brist på krediter ska undvikas. Vi föreslog ett omfattande stimulanspaket på som syftar till att undvika en djup och långdragen lågkonjunktur, men också till att investera i kompetens och grön omställning, och vi har därefter föreslagit ytterligare investeringar som ryms väl inom rekommendationer. Vi socialdemokrater anser att behöver i ytterligare resurser. De extra resurserna ska användas för att säkerställa att kan genomföra sitt grundläggande uppdrag, som omfattar tillsyn, reglering och tillståndsgivning inom den finansiella sektorn. Utvecklingen visar att det är av yttersta vikt att finansmarknaden fungerar väl. Sedan budgeten lades fram har fått ytterligare uppgifter på grund av finanskrisen och de beslutade åtgärderna för att stabilisera det svenska finansiella systemet, vilket ytterligare understryker behovet av extra resurser. Även har på grund av finanskrisen fått ytterligare betungande arbetsuppgifter, inte minst på grund av bankgarantin. Det är förändringar som vi socialdemokrater anser motiverar förändringar i . Genom beslutet gavs Riksgälden möjlighet att besluta om stödåtgärder till kreditinstitut som inte begränsas till något belopp. Det ger Riksgälden synnerligen omfattande befogenheter. Vi socialdemokrater anser att dessa nya befogenheter måste mötas av förändringar i så att den får en parlamentarisk representation. Enligt uppgift ska regeringen utse tre nya styrelseledamöter, efter det att beslutet om Riksgäldens utökade befogenheter fattats. Regeringen har under denna höst lämnat fem extra propositioner som man har begärt att ska snabbehandla, men själv tar regeringen på sig att för att utse tre ledamöter till ! Vi förutsätter att styrelsen kompletteras så att vi får en parlamentarisk insyn. Allt annat är oacceptabelt med hänsyn till det jättebelopp på som hanteras av Riksgälden. Jag vill också kommentera att regeringen i budgetpropositionen inte föreslår åtgärder för att förstärka krisberedskapen i det svenska betalningssystemet. behandlade granskning av krisberedskapen i det svenska betalningssystemet. Granskningen visade på allvarliga svagheter och brister. Vi framhöll då vikten av att åtgärda problemen och att regeringen senast i budgetpropositionen borde återkomma till med information om vidtagna och planerade åtgärder. Regeringen skriver visserligen att den ser allvarligt på problemet men hänvisar till att frågan bereds i . Vi anser att nivån på krisberedskapen i betalningssystemet är tydligt kopplad till stabiliteten på finansmarknaderna och till samhällsekonomins funktionssätt. Det är mycket viktigt att säkerställa en tillräcklig krisberedskap inom detta samhällsviktiga område. Därför är det allvarligt att regeringen dröjer med att ta fram åtgärder för att förstärka krisberedskapen i det svenska betalningssystemet. Denna tidsutdräkt i en mycket viktig fråga är anmärkningsvärd. 3 (): Jag vill börja med att tacka för en mycket bra beskrivning av vad som har hänt under den här hösten. Jag är lite oroad över den mediala bild av finansministern som ges. Han hyllas och har till och med har fått en pepparkaksgubbe bakad efter sig. Jag tycker att det är väldigt märkligt. Vi har faktiskt en finansminister som har blundat och inte velat se alla de tecken på lågkonjunktur och finanskris som funnits. Tyvärr har vi också en majoritet i finansutskottet som verkar vara lika blind. Jag tänkte dock framför allt prata om , en myndighet som ligger under det här utgiftsområdet. Regeringen har ju genomdrivit en rad nedläggningar av myndigheter, och andra har fått kraftigt minskade anslag. Detta har man motiverat på olika sätt, främst med att det skulle handla om ekonomisk effektivitet. Vi kan dock konstatera att regeringens val av myndigheter uppvisar en mycket tydlig ideologisk agenda. De myndigheter som lagts ned är nämligen sådana som arbetat med kunskapsutveckling och politikuppföljning i för dem som arbetar viktiga frågor som arbetsmiljö, säkerhet och välbefinnande på arbetsplatsen. Exempelvis har drabbats, och har lagts ned. Regeringen har dock inte visat några planer på en översyn av de myndigheter som bedriver verksamhet utifrån helt andra utgångspunkter. Särskilt anmärkningsvärd är de dubbla standarder som gäller regeringens syn på myndigheters opinionsbildande arbete. ansåg att en utredning behövdes därför att myndigheter i för stor utsträckning tillåtits bedriva opinionsbildning och att det därför skulle behövas tydligare gränser för vad som bör vara myndighetsuppgifter och vad som bör vara förbehållet den politiska och allmänna opinionsbildningen eller marknadsekonomin. har regeringen tydligt uttryckt att den gillar ideologiska synpunkter. Till exempel har gjort så när har uttalat sig. har också blivit en väldigt opinionsbildande myndighet, och detta helt utifrån ett marknadsliberalt och nationalekonomiskt perspektiv. föreslår att läggs ned. Det skulle spara pengar. Vi tror också att det skulle bli mer effektivt och ge bättre kvalitet på de makroekonomiska bedömningar i om man sammanfogade den kompetens som finns på olika myndigheter. har vi Statskontoret, , , , och troligtvis ett antal andra departement och myndigheter som håller på med de här frågorna. Det vore intressant att se vad denna verksamhet kostar och vad vi faktiskt får ut av den. föreslår alltså att läggs ned och att en del av de arbetsuppgifter KI utför överförs till SCB, som därmed också får höjda anslag. Vidare föreslår vi att läggs ned. Detta råd kom ju till för att legitimera regeringens politik och passar väl in i det förhållningssätt till den ekonomiska politiken som fanns och som den nuvarande högerregeringen står särskilt fast förankrad i. En rad institutionella inslag minskar de folkvaldas möjligheter att föra en ekonomisk politik för full sysselsättning och bidrar till en allmän ekonomisk utveckling där löntagarnas positioner på arbetsmarknaden försvagas till förmån för arbetsgivarnas. Vi tror att blir ytterligare ett organ som ska klä regeringens högerpolitik i ett falskt vetenskapligt skimmer. Den snäva ekonomiska teoribildning som ligger till grund för mycket av dagens etablerade ekonomisk-politiska debatt har mycket uppenbara ideologiska utgångspunkter som borde vara föremål för en problematiserande samhällsdebatt snarare än att befästas i myndighetsform. Vi sparar då in lite mer pengar om vi lägger ned . Däremot anser vi att bör få ytterligare anslag. har som jag har suttit i finansutskottet fått ett mycket utvidgat uppdrag, bland annat genom olika EU-direktiv som de inte har fått kompensation för att utföra. Vi vet att under en finanskris finns det stor risk för att brottsligheten ökar. Vi menar därför att behöver utökade anslag av den anledningen. Vi är också väldigt oroliga för konsumentskyddet. Vi föreslår en utökning av ram med . 4 (): har världens politiska församlingar utsatts för stora påfrestningar. Den globala finansiella krisen har verkligen testat de olika politiska församlingarna runt om i världen. Jag är väldigt glad att kunna konstatera att den här församlingen, riksdag, har bestått testet. Jag tycker att det är ett gott betyg till det svenska parlamentet att när det blir väldigt svåra situationer lyckas vi, trots oenighet i många frågor, olika ideologier och olika väljarbaser, ta oss samman. Jag instämmer i den beskrivning som har gett, att finansutskottets behandling av de mycket stora och mycket svåra ärendena har gått väldigt bra. Och det har gått bra genom att vi har satt landet framför smala partiintressen. Jag tycker också att en annan del av det svenska systemet har fungerat väldigt bra, och det är det som egentligen är frågan för debatten på utgiftsområdet Samhällsekonomi och finansförvaltning, nämligen de svenska myndigheterna. De tre myndigheter som har varit mest i elden , och har agerat såväl snabbt, klokt som kraftfullt. De har inom de ramar och inom den modell vi har i med oberoende myndigheter agerat väldigt väl, så att vi i denna mycket svåra kris ändock så här långt har klarat oss väl. Det blir ofta så i debatten här i kammaren att vi lyfter upp det som skiljer, och visst finns det sådant som skiljer i det här ämnet också. Det här politikområdet omfattar . I debatten här när det gäller ramar kan man konstatera att skillnaden mellan den ram som majoriteten har lagt och den ram som Socialdemokraterna har lagt är , så när det gäller själva ramen är vi väl tämligen överens. Däremot finns det en stor skillnad mellan partierna här inne i kammaren, och den redovisades väldigt tydligt av i förra inlägget. vill avskaffa två myndigheter, och . Man framför väldigt tydligt att man inte vill ha den typen av kunskap och råd som dessa två myndigheter kan bistå med. I det socialdemokratiska budgetförslaget och i den socialdemokratiska reservationen finns inga invändningar mot dessa två myndigheter. har också funnits under en socialdemokratisk regering. Jag tycker att det här är en väldigt viktig skillnad, för i dessa viktiga frågor som rör hur finanspolitiken fungerar går inte skiljelinjen mellan majoriteten och Socialdemokraterna. Vi har emellanåt olika syn på vad man ska vidta för åtgärder, och vi representerar delvis olika ideologiska inriktningar. Men vi menar väl ändock att politiken ska vila på en stabil grund med starka myndigheter som ger gott beslutsunderlag till regeringen. Här har nog det rödgröna blocket en intressant hemläxa att göra. Är det så att Socialdemokraterna vill täppa igen öronen och hålla för ögonen och egentligen låta finanspolitiken bli väldigt mycket mer politisk och inte lyssna på råd från kloka myndigheter? 5 () replik: Det blev till slut lite för mycket när påstod att finanspolitik inte skulle vara politik. Det är det här som är hela problemet med de myndigheter jag har tagit upp. Ekonomisk politik är politik. Det handlar om vilket samhälle vi vill bygga, hur samhället ska organiseras. Det handlar om vilka frågor som ställs och vilka svar som ges. Visst, det finns ekonomisk vetenskap som kan förklara och teoretisera olika modeller, men det finns en politisk arena som dessa nationalekonomer beträder som egentligen är förbehållen den ekonomiska politiken, alltså vår debatt. Det som är problemet är att man vill göra ekonomisk politik till något annat än vad det faktiskt är. Vi har skilda politiska partier i därför att det finns en grundläggande ideologisk skillnad i den ekonomiska debatten. Jag tycker att kastar sten i glashus. Han anklagar för att vilja lägga ned myndigheter som vi menar överträder den ideologiska gränsen mycket tydligt, när regeringen själv lägger ned myndigheter som jobbar med arbetsmiljö för arbetstagare och kallar det för ideologiskt. Kan du förklara det, ? 6 () replik: Politiken förs i sin högsta potens i den här kammaren. Det är här som det ska vara politik. Men politik ska också grundas på kunskap och fakta. Jag kan ta några politikområden. När det till exempel gäller miljöpolitiken formas den här, men den ska byggas på fakta som har tagits fram av vetenskap på stabila myndigheter. På samma sätt är det på det här området, att vi ska ha myndigheter och faktaunderlag som vi bygger politiken på. Sedan är det den här kammaren som är suverän att använda underlaget hur man vill, men att frånsäga sig underlag är en väldigt farlig väg att gå. Jag delar uppfattning att vi inte ska ha myndigheter som övertar den politiska rollen och är de ideologiserande. Den delen ska ske här. Men sedan har vi olika uppfattningar när det gäller . Just den ekonomiska forskningen och vetenskapen är ett knepigt område. Men själva politiken formas i de politiska församlingarna, och myndigheterna förser oss med ett gott underlag. 7 () replik: Man kan säga att förhållningssätt bygger väldigt mycket på teorin om jämviktsarbetslöshet, alltså att det finns någon sorts naturlig nivå där arbetslösheten kan ligga, för annars sticker inflationen i väg. Då framställs det som att inflation skulle vara mer skadligt än hög sysselsättning och massarbetslöshet. Det finns en hel del luckor i denna ekonomiska teoribild. i hade vi enligt en lägre jämviktsarbetslöshetsnivå än vi beräknas kunna ha . beräknade KI att arbetslösheten ska kunna ligga på. Då kan man säga att allting som hänt , att vi har fått fler otrygga anställningsformer och på olika sätt har avträtt den arbetsmarknadspolitiska arenan, egentligen skulle kunna tyda på att vi skulle kunna ha en lägre jämviktsarbetslöshet enligt jämviktsarbetslöshetsmodellen. Men det har vi faktiskt inte. Det finns alltså stora hål i de här teoretiska modellerna. Ett annat problem med dessa teoretiska modeller är att de helt saknar ett maktperspektiv. Det kanske inte är så konstigt att står och försvarar de här modellerna, eftersom en teoretisk modell som alltid pekar ut de härskande som de mest lämpliga att härska självklart alltid blir mest rumsren och därmed också får större stöd än en teori som pekar ut en annan maktordning. Ekonomisk politik handlar om just politik. Vi ska ha underlag, men de ska inte ta politisk ställning eller i ett vetenskapligt skimmer lägga fram sådant som är politik och inget annat. Det är en fara i den utveckling som vi har haft . 8 () replik: Det var många starka synpunkter. Vissa låg utanför utgiftsområdet, så de lämnar jag därhän. Jag ser framför mig att det är viktigt i sådana här stora frågor att man har en mångfald också i de olika synpunkterna. föreslår att man ska lägga ned och föra ihop det till en myndighet. Det finns många fördelar med att föra ihop och få en rationalitet, men just när det gäller rådgivning och underlag i viktiga frågor tror jag att det finns en styrka också i mångfalden. lyfter fram ett antal andra perspektiv där vi har myndigheter som tittar på det så att vi även får den typen av andra vinklingar på ärenden.