prot · GW094 · 2008-09-22 00:00:00 — 1 § Debatt med anledning av budgetpropositionen Finansministern överlämnade regeringens proposition 2008/09:1 med förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor och tilläggsbudget m.m. 1 Finansminister (): Jag har överlämnat budgetpropositionen till riksdag: Fler i arbete tryggad välfärd. Den här budgeten innehåller ett kraftfullt paket för att möta en dämpning i världsekonomin. Det är en offensiv satsning på jobb, framtidsinvesteringar och välfärd. Vi möter dagens problem med att rusta för framtiden. Oron i omvärlden är påtaglig. De amerikanska finansiella marknaderna genomgår svårigheter som får återverkningar globalt. Det är tydligt att problemen i kommer att ge en djupare och mer besvärlig lågkonjunktur i än vi räknat med. Det är mörka moln över världsekonomin. De kastar också skuggor över . är kanske världens mest exportberoende land. Vi har en fordonsindustri och en skogsindustri som är beroende av dollarkonkurrens och som påverkas av råvarupriser. Även hushållen påverkas. Livsmedelspriser och bensinpriser urholkar köpkraften. När det är problem i bankväsendet stiger boendekostnaderna. Det påverkar också . står bättre rustat att möta en nedgång än på mycket . Vi har betydande överskott i våra offentliga finanser. Vi har därmed en trygg grund att möta denna nedgång. räknar vi med ett överskott på av bruttonationalprodukten. klarar vi överskottsmålet, och åren därefter stiger sparandet. Den här regeringen har ökat sparandet och reducerat skuldsättningen. Vi har rustat genom att ställa huset i ordning i goda tider. Vi har rustat genom att vi behöver använda mindre av våra skattepengar till att betala räntor på gamla lån. Vi har rustat så vi inte är beroende av att låna från finansiella marknader som präglas av kast och svängningar. Det är därför vi kan möta nedgången och dämpa den. Det är därför vi kan lägga fram jobbpaket. Det är därför vi kan investera . Det är därför vi kan satsa på välfärden. Ett viktigt skäl till att vi har huset i ordning är att regeringen har satsat på att återupprätta arbetslinjen. Det har gjorts mer lönsamt att arbeta. Drivkrafterna att gå in på arbetsmarknaden är starkare. De som står utan jobb söker mer aktivt, de som har arbete har skäl att jobba mer, och det har blivit både enklare och billigare att anställa. Effekterna av den här politiken är också tydliga. Vi kan alltid diskutera vad som beror på en stark konjunktur. Den internationella utvecklingen spelar naturligtvis roll. Men alla bedömare är eniga om att regeringens viktigaste jobbreform, jobbskatteavdraget, har haft stora effekter: LO, KI, , . LO räknar med att sysselsättningseffekten av jobbavdraget är 75 000 personer. SNS gör samma bedömning. räknar med att det handlar om en varaktig ökning långsiktigt på 85 000 personer. KI är lite mer försiktigt och landar på 70 000. Vi kan naturligtvis diskutera om det är en varaktig sysselsättningsökning på 70 000 eller 85 000. Men jobbavdraget ger otvivelaktigt ett betydande bidrag på vägen mot att återupprätta full sysselsättning. Sysselsättningen har också ökat. Vi räknar med att vi kommer att få 170 000 personer fler i arbete. Det betyder att arbetslösheten minskar: deltidsarbetslöshet, långtidsarbetslöshet, regional arbetslöshet, ungdomsarbetslöshet, total arbetslöshet. Sedan regeringsskiftet har alla dessa mått gått nedåt. Det samlade utanförskapet har reducerats. Bara är det 190 000 personer färre som är beroende av olika sociala trygghetsersättningar. När utanförskapet minskar säkrar vi också de offentliga finanserna. I våra första kalkyler räknade vi med att spendera 180 miljarder i de samlade sociala trygghetssystem som har med utanförskap att göra. är den siffran lägre. Att de offentliga finanserna är starka beror också på den jobbpolitik som regeringen har fört, att vi har bidragit till att återupprätta arbetslinjen. Det här handlar naturligtvis inte bara om jobb och pengar. Det handlar lika mycket om värderingar och människor. Att utanförskapet minskar betyder att människor har tagit steg tillbaka till ett arbete, att det är färre som riskerar att hamna i permanent utanförskap. Det betyder att vi är på väg tillbaka mot full sysselsättning, att fler har ett jobb att gå till, känner stoltheten över egen försörjning, tryggheten av att ha arbetskamrater och har möjligheten att utvecklas genom att klara sina uppgifter. En politik för fler i arbete är en politik för större rättvisa och en politik för ökad trygghet. står vi väl rustade. Vi kan möta nedgången. Vi kan dämpa svårigheterna i omvärlden genom att förstärka efterfrågan i . Det kan vi därför att vi har sparat i ladorna. Vi har ökat överskotten. Vi har sparat i ladorna. Vi har minskat skulderna, och vi har sparat i ladorna i så måtto att vi har tagit de svåra besluten för att ta steg tillbaka mot full sysselsättning, minskad arbetslöshet och för att pressa tillbaka utanförskapet. Det är därför vi kan investera i jobb, i framtidsinvesteringar och välfärd. Det är därför vi kan ge ökade resurser till hushållen så att de får lite extra över i plånboken. Det är därför vi kan ge extra resurser till kommuner och landsting. Det är därför vi kan satsa på yrkesutbildning. Det är därför vi kan se till att företagen kan behålla fler av sina anställda. När världen vänder och efterfrågan kommer åter ska vi stå väl rustade så att sysselsättningen snabbt kommer i gång och kommer tillbaka. I den här budgeten lägger vi fram omfattande paket. Det handlar om 35 miljarder: 20 miljarder i jobbpaket, 10 miljarder i framtidsinvesteringar och 5 miljarder i välfärdssatsningar. Vi dämpar nedgången, och vi bygger för framtiden. Den här budgeten innehåller ett kraftfullt jobbpaket. Det betyder för en sjuksköterska att skatten nu har sänkts med . Tröskeln att gå in på arbetsmarknaden har minskat. De som jobbar tjänar mer. Vi går vidare. Vi höjer gränsen för att betala statlig inkomstskatt. Det handlar om 180 000 personer färre. Det är kanske framför allt viktigt för TCO-grupperna. Vi återupprättar därmed skattereformen. Det blir mer lönsamt att utbilda sig, det blir mer lönsamt att ta ansvar, och det blir lite mer lönsamt att driva företag. Vi har gjort omfattande och viktiga åtgärder för att återupprätta a-kassan som omställningsförsäkring. går vi vidare även på det området. Vi sänker avgiften till a-kassan med 2 miljarder. Vi ger ett medlemskapserbjudande som innebär att 3 miljarder satsas på att det ska bli billigare och enklare att vara medlem i arbetslöshetsförsäkringen. Det betyder att människor som jobbar får mer över i plånboken. Det dämpar konjunkturnedgången. Det betyder att fler har råd med en bra försäkring. Vi vill att så många som möjligt ska ha en god inkomstförsäkring. Vi möter också dämpningen i konjunkturen med sänkta arbetsgivaravgifter. Kostnaderna för att anställa reduceras med 10 miljarder. Dessutom kommer den tidigare aviserade sänkningen för ungdomar. Sammantaget är arbetsgivaravgifterna lägre jämfört med vad de var 2006. Det här är viktigt. Varje företag sitter nu och ser över sina kostnader. Intäkterna minskar, och råvarupriserna har gått upp. sänker vi kostnaderna. Det blir lite mer pengar över, lite större möjligheter att behålla anställda, lite mindre risk för att människor i en period av dämpning ska förlora sitt arbete. Den samlade effekten av jobbavdrag och andra åtgärder är att sysselsättningen på kort sikt ökar med 50 000 personer. På lång sikt räknar vi sammantaget med att sysselsättningen ökar med 120 000 personer som resultat av de åtgärder vi vidtar. Det är en kraftfull politik för att återupprätta full sysselsättning. När vi vill förbättra förutsättningarna för jobb och trygghet satsar vi också på utbildning. Utbildningen lägger nämligen grunden för trygghet i arbetslivet. Det lägger också grunden för att vi ska kunna producera mer när vi arbetar. Därför förstärker vi den upprustning av utbildningssystemet som har inletts. Det handlar om yrkesutbildning. Det är en satsning på . Det är en utvidgning av lärlingssystemet. Det är yrkesvux. Detta är satsningar på kunskap. Det är satsningar på trygghet. Det är satsningar på jobb. Budgetpropositionen innehåller också ett brett paket för att förstärka företagsklimatet. Vi sänker bolagsskatten. Därmed blir det billigare att bedriva produktion i . Det blir mer investeringar. Det blir ett större kapitalstopp. Det blir fler jobb med goda löner. Det blir lättare att vara företagare när vi lättar regelbördan. Sammantaget är detta med stor sannolikhet det mest kraftfulla konkurrenspaket som har lagts fram i modern tid för att göra svenskt företagsklimat ännu bättre. (Applåder) För att klara konkurrenspaketet har det varit nödvändigt att täta hål i skattenätet. Vi genomför begränsningar på räntesnurror och en del andra åtgärder. Det stärker intäkterna med . Skatterna i ska vara låga, men de ska betalas. Det är avgörande för respekten för samhällsmoralen, respekten för ett fritt näringsliv och för att vi ska klara en bra välfärd för alla att skatterna betalas av alla, också av de stora bolagen. Höstens budgetsproposition, herr talman, innehåller också ett brett paket med framtidsinvesteringar. Genom kunskaps- och infrastruktursatsningar möter vi en svagare utveckling med ett offensivt framtidsprogram. Det handlar om och . Där ligger största hamn och några av våra viktigaste och största arbetsplatser , , SKF. Vi bygger bort flaskhalsarna i hamn. Det betyder mycket för exportindustrin. Det betyder mycket för , och det betyder väldigt mycket för hela . Vi ser också till att arbetet med en ny älvförbindelse kan fortsätta. Alla de som sitter i köer till och från uppskattar säkert detta. I har det länge funnits ett starkt krav på att E 22 ska byggas ut fullt ut. Vi accelererar det arbetet. Hela regionen , , nordöstra ska vara en del av en effektiv, dynamisk och spännande . Hela potentialen för ska tas till vara. Även i görs viktiga investeringar. Det handlar om E 18 på sträckan HjulstaUlriksdal. Trafiksituation och boendemiljö förbättras. Alla som pendlar från och får därmed också en bättre arbetsmarknad och bättre möjlighet att ta sig till sina jobb. Vi vill satsa på . Det är viktigt med de goda kommunikationerna också i södra . , och ska få bättre tillgång till bra vägar. Vi bygger Haparandabanan. Därmed skapar vi förutsättningar för en fortsatt stark utveckling i en redan dynamisk region. Nya vägsträckningar för Europavägarna runt och ska påbörjas. Vi möter sämre tider med investeringar för framtiden. Vi bygger starkt. Vi bygger hela starkt. En lika viktig del av framtidspaketet är naturligtvis forskningen. ska vara en världsledande kunskapsnation. ska vara en världsledande forskningsnation. Vi kan inte leva på gamla meriter. Vi kan inte vila på lagrarna. Vi gör en bred och offensiv satsning. Forskningen får mer än 5 miljarder extra i nivåhöjning . Redan första året överträffar vi den gamla forskningspropositionen. Det är den enskilt största forskningssatsningen i svensk modern historia. Vi ska konkurrera med kunskap, eftersom kunskap ger bra löner, kunskap ger utveckling, kunskap ger innovationer, och kunskap ger trygghet. Budgetpropositionen innehåller också en bred satsning på trygghet. Vårt arbete för att fler ska komma i arbete gör också att vi lägger grunden för en politik för tryggad välfärd. Vi kan sänka skatten för pensionärer. Sänkta skatter är viktigt för alla, men det kanske är allra viktigast för dem som behöver det mest. sänker vi skatten så att pensionärerna med de lägsta pensionerna får mer över i plånboken och några kronor extra kvar . Genom en politik för fler i arbete har vi råd med en politik för en tryggad välfärd. När vi talar om att satsa på välfärden satsar vi också på sjukvård. Det handlar om 1 miljard för att korta vårdköerna, 1 miljard för de landsting som jobbar med utanförskap och rehabilitering och 1 miljard genom sänkta arbetsgivaravgifter. Vi vill satsa på välfärd. Det betyder också att satsa på psykiatrin. Det är viktigt för att vi ska kunna vara stolta över ett välfärdssamhälle för alla våra medborgare. Att satsa på välfärden betyder också att satsa på förskolan. Redan i förskolan ska barnen få en god kunskapsgrund för sin resa genom arbetslivet. Genom en politik för fler i arbete kan vi också föra en politik för en bättre sjukvård och en tryggare välfärd. Fler i arbete och full sysselsättning är den enda trygga grunden för välfärd. En budgetproposition handlar om anslag, sparande och budgetsaldo. Men när vi summerar en budget summerar vi också vår gemensamma åsikt om vilken inriktning vårt samhälle ska ha. Vår linje är klar: Vi vill återupprätta arbetslinjen. Fler ska vara stolta över egen försörjning. Fler ska ha trygghet av arbetskamrater. Fler ska få växa med uppgifterna. Vi vill investera för framtiden. Genom arbetslinjen har vi pengar att göra det. Vi vill rusta genom en bättre välfärd. Arbete och välfärd är två sidor av samma mynt. Fler i arbete ger tillväxt. Fler i arbete ger trygghet. Fler i arbete ger rättvisa. Fler i arbete ger bättre välfärd. Därför är budgetpropositionen en proposition för fler i arbete och en tryggare välfärd! 2 (): De internationella finansmarknaderna genomgår just nu ett stålbad. Omfattande offentliga ingripanden har genomförts inte minst på den amerikanska marknaden. Situationen är allvarlig. Den finansiella krisen sätter också hård press på de svenska finansiella marknaderna. Finansmarknadsminister sade för sedan att det inte finns något som helst hot mot den finansiella stabiliteten. Men ingen, herr talman, är osårbar när den svåraste finansiella krisen i modern tid sveper över världen. , ända sedan den amerikanska bolånekrisen briserade, har vi från oppositionen begärt att regeringen kontinuerligt ska informera oss om läget i den finansiella sektorn. Jag tycker att det vore klokt om finansministern nu bjuder in till sådana överläggningar. Vi är beredda att ta ansvar även när vi är i opposition. Ingenting är viktigare för oss än att det går väl för . I dessa oroliga tider är det viktigt att står starkare än de flesta andra länder. , och har i nära samarbete med socialdemokratiska regeringar tagit ansvar för och skapat de stora överskott som den nuvarande regeringen fick ta över överskott som är av den storleken att har en buffert mot den allvarliga finansiella kris som vi nu går igenom. Bakom oss har vi med stora reallöneökningar, hög tillväxt, låg inflation, överskott i de offentliga finanserna och mycket stora kunskapsinvesteringar. Det gör oss starkare i oroliga tider. fick vi i en borgerlig regering. Den då nytillträdde finansministern gjorde bedömningen att det skulle ta innan den borgerliga jobbpolitiken började bita. Hur har det gått? Socialbidragen ökar i av landets kommuner. Regeringen bedömer i budgetpropositionen att antalet socialbidragstagare kommer att öka . 500 000 människor har lämnat arbetslöshetsförsäkringen under trycket av stora avgiftshöjningar och försämringar av försäkringen. Utanförskapet har ökat med 20 000 personer om man räknar så som gjorde i valrörelsen. Ni kommer alla ihåg bred arbetslöshet. Av någon anledning räknar man nu på ett annat sätt. 43 000 arbetslösa finns nu i den så kallade jobb- och utvecklingsgarantin, en passiv åtgärd. , två av hundra, får utbildning. Ökade bidrag, färre med försäkring, fler i utanförskap och allt fler i passiva åtgärder är resultatet av med borgerlig regering, där man inte har investerat utan i stället minskat människors välfärd och trygghet. Det är inte konstigt att senaste barometer visar att hushållen är lika pessimistiska när det gäller den ekonomiska utvecklingen som de var under den tidiga 90-talskrisen. beskrevs av bedömare som ett gyllene tillfälle för en regering. Sysselsättningen hade ökat med 153 000 personer. Inflationen och räntorna var låga. Tillväxten var hög, . Kommunsektorn hade ett överskott på 15 miljarder. Den borgerliga regeringen hade en historisk chans att investera i så att flera kom i arbete. är högkonjunkturen slut. Hur har det då gått? Under högkonjunkturåren 20052008 har sysselsättningen ökat med 250 000 personer. Det är en bra utveckling. Men låt oss jämföra den med den förra högkonjunkturen 19982001. Då ökade sysselsättningen med 330 000 personer, 80 000 fler. Då ska vi komma ihåg att den sysselsättningsuppgång vi talar om nu säger regeringens eget finanspolitiska råd beror på konjunkturen, inte på reformen. Det har funnits många lediga jobb , men väldigt få arbetslösa har stöttats att ta de lediga jobben. talar om 90 000 misslyckade rekryteringsförsök. Företagen ville anställa, de arbetslösa ville jobba, men matchningen på arbetsmarknaden har inte fungerat. Det är orsakat av att regeringen i stället för att investera i de arbetslösa med yrkesutbildning och möjligheter att komma in valde att skära ned på utbildningar. Särskilt skar man ned på de korta yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningarna. Man lät medvetet konjunkturen blåsa de arbetslösa förbi. Regeringen tog inte chansen att utveckla . Man prioriterade att sänka skatten, mest för dem som har det bäst. Investeringar i utbildning, utveckling och framtidstro sköts åt sidan. Därför ökade sysselsättningen mindre i den högkonjunktur som vi har lämnat än under högkonjunkturen , därför är arbetslösheten inte lägre än vid den senaste konjunkturtoppen, och därför är sysselsättningsgraden densamma som vid det förra konjunkturskiftet. är högkonjunkturen slut. växte svensk ekonomi med noll procent jämfört med . Jobbtillväxten är slut, säger regeringen själv och pekar på att sysselsättningen nu minskar. Antalet lediga jobb blir färre, och varslen duggar tätt. När vi nu tittar på regeringens prognos kan vi konstatera att arbetslösheten regeringens sista år, 2010, är högre än regeringens första år, 2007. Sysselsättningsgraden för dem är lägre regeringens sista år, 2010, än regeringens första år, 2007. När presenterade budgeten fanns ingen gräns för tilltron till den egna förmågan. Lite grann är ju kvar av den tilltron, det ser jag. Då deklarerade finansministern trosvisst: är på väg tillbaka till full sysselsättning. Det som skulle skapa full sysselsättning var ökade klyftor och hårdare villkor för sjuka och arbetslösa. Avskaffad förmögenhetsskatt och samma fastighetsskatt oberoende av om huset är värt eller har gett de mest förmögna i ett fantastiskt år, skattesänkningar på tiotusentals eller per person. Andra har mött en helt annan verklighet : höjda priser, mycket höga räntor, stigande boendekostnader och stagnerande reallöner. Sjuka och arbetslösa ska möta detta med sämre ersättningar och hårdare villkor. Den orättvisa politiken har gått hand i hand med nonchalans från finansministerns sida mot den ekonomiska utvecklingen. bedömde finansministern att den finansiella krisen får relativt begränsad effekt på ekonomin. gjorde finansministern följande analys av inflationen: är inflationen lite högre, ibland är den lite lägre. För en månad sedan utvecklade finansministern sin syn på svensk ekonomi i en debattartikel på följande sätt: Det går bra för . duggar varslen tätt i svensk industri. När högkonjunkturen nu övergår i lågkonjunktur väljer regeringen att göra mer av samma sak. Budgeten som presenteras innehåller stora skattesänkningar. Mest får de med störst inkomster, enligt egna beräkningar. av skattesänkningarna går till de som har de högsta inkomsterna. Det är samma politik som . Oavsett hur ekonomin utvecklas, oavsett om jobben blir flera eller om jobben blir färre är svaret detsamma: Sänk skatten mest till dem som har störst inkomster! påstår regeringen även i denna talarstol att man satsar på pensionärerna. Jag har ju tagit upp denna fråga med . Jag vet att han är plågad av den, men jag kan inte låta bli att göra det också . Det är grundläggande orättvist att pensionärer ska betala högre skatt än löntagare på motsvarande inkomst. Regeringens politik har lett till att en pensionär kan betala mer i skatt än en löntagare med samma inkomst. backar regeringen och påstår att man sänker skatten för pensionärerna. Det man gör är att justera med för den genomsnittliga pensionären. Detta sker som man sänker skatten för dem med de största inkomsterna med det tiodubbla. Vår uppfattning är klar och tydlig. Klyftan mellan den skatt som en pensionär betalar och den skatt en löntagare betalar ska minska. Vår principiella uppfattning är att pensionen är uppskjuten lön och ska beskattas därefter. Vi socialdemokrater kommer när vi lägger fram vårt budgetförslag att föreslå att skatten sänks för alla pensionärer. Därmed tar vi ett ytterligare steg för att utjämna klyftan mellan pensionärer och löntagare. Det är viktigt. (Applåder) Att investera i våra ungdomar är en av de riktigt stora framtidsfrågorna. ökade ungdomsarbetslösheten med 30 000 personer jämfört med sommaren innan. Arbetsförmedlingen varnar nu för att ungdomarna kommer att sägas upp när företagen tvingas att spara. Regeringen har någonting som man kallar för jobbgaranti för ungdomar. Det är 10 000 långtidsarbetslösa ungdomar som erbjuds passivitet. Bara en tiondel av de ungdomarna får utbildning eller praktik. skärper sin utbildningsfientliga strategi. Högskolan byggs inte heller ut. Snarare skärs den ned ytterligare nu när de stora ungdomskullarna kommer och knackar på porten. har varnat för detta, men regeringen lyssnar inte. Man har gjort kraftiga neddragningar av vuxenutbildningen det som är så viktigt och chansen till ett nytt arbete, ett nytt steg i livet. När vi föreslog en kraftfull satsning på yrkesvux inriktad på dem som är arbetslösa sade regeringen föraktfullt att det bara var gamla Amsåtgärder. Man gör en liten återställning av sin egen misslyckade politik, men i en sådan makalöst långsam takt att regeringens besparing på yrkesvux inte är återhämtad . Det är inte imponerande, herr talman. En annan grupp som behandlas dåligt är småföretagarna. Regeringen och inte minst lovade sänkta arbetsgivaravgifter för de minsta företagen. Det blev höjd arbetsgivaravgift för de minsta företagen med : frisörer, hotell, restauranger. backar man, men är det höjd arbetsgivaravgift med . Det var en mindre återställare också . När säger att det är det mest kraftfulla företagspaketet i modern tid har det sannerligen inte nått de små företagen i . De har fått höjda arbetsgivaravgifter, tvärtemot vallöftet. Det duger inte att backa in . har regeringen ägnat sig åt att försöka kasta stora delar av sin politik överbord. Först kraftigt höjda arbetsgivaravgifter för småföretagen och sedan en femtedels återställare. Först kraftiga nedskärningar i vuxenutbildningen och en tredjedels återställare. Först kraftiga höjningar av a-kassan med och en sjättedels återställare. Sedan beskedet om till pensionärerna. Det kan väl beskrivas som en tjugondels återställare. behöver inte en regering som är upptagen med att återställa sina egna politiska misslyckanden. behöver en regering som återställer framtidstro, tillväxt och rättvisa. (Applåder) Herr talman! Vi presenterar vår budget . Den kommer att ha starkt fokus på jobbskapande och investeringar hela vägen från förskola till forskning. Vi bygger ut högskolan. Vi satsar på gemensamma forskningsprogram tillsammans med näringslivet. Vi måste visa framtidstro i vår svenska industri. Vi investerar i yrkesutbildningar för de arbetslösa. Småföretagens villkor ska förbättras. Bland annat kommer vi att rikta en sänkt arbetsgivaravgift till småföretagen. Investeringar ska göras i infrastruktur, inte minst med det gröna perspektivet. Vi vill investera i våra ungdomar. Ungdomsarbetslösheten riskerar nu att öka. Kraftfulla insatser måste genomföras för att pressa tillbaka arbetslösheten bland ungdomar. De 10 000 långtidsarbetslösa ungdomar som befinner sig i helt passiva åtgärder måste få möjlighet till jobb och utbildning. Vi vill investera i dem, inte lämna dem vind för våg. Vi föreslår nu dessutom att den arbetsgivare som anställer en ung människa som är inskriven på Arbetsförmedlingen ska få en riktad skattereduktion motsvarande halva arbetsgivaravgiften.