prot · GV0965 · 2008-02-15 00:00:00 — Det är också därför man tillsammans med NTF, MHF och många andra organisationer förordar att det ska finnas teknisk utrustning i bilen som förhindrar att den kan starta när föraren har alkohol i utandningsluften. Jag vet att tekniken inte är fullkomlig och att det återstår saker och ting att göra. Men jag vill dra en parallell med när bilbältet blev obligatoriskt i svenska bilar. Där var tekniken inte helt framme heller, men man hade en övertygande bevisföring för att om föraren och andra i bilen är bältade minskar det drastiskt risken för att man omkommer vid en olycka. Tekniken utvecklades när man bestämde sig för att detta skulle finnas i alla bilar. Så kommer också att ske. Tekniken har gått framåt mycket, och jag är till skillnad från regeringen i den här frågan teknikoptimist och tror att det är möjligt att justera de problem som finns med alkolåsen nu och på det viset införa dem obligatoriskt. Det finns också de som har använt detta och inte haft några som helst problem. 31 Statsrådet (): Jag håller fullständigt med i denna fråga. Alkohol och trafik hör inte ihop. Det är därför jag agerar. Det är därför jag lägger fram förslag och är mycket tydlig med att det ska fram en lagstiftning med ett obligatorium, riktat till dem som har blivit dömda för rattfylleri. En stor del av dem som kör med alkohol i kroppen är återfallsförbrytare. Vi ska också ha i åtanke att det krävs två saker. Det krävs också åtgärder för att hjälpa alkoholisten. Det efterlyste jag också i den här debatten, för det krävs två delar i detta. Det arbetet pågår, och jag ser fram emot det underlag som ska komma . Vi ska kunna gå vidare med en lagstiftning, precis i linje med det som själv har lyft fram i en tidigare utredning. Jag vill återkomma till diskussionen om obligatorium i alla bilar. Det kommer att bli i den riktningen, för det är på det sättet fordonsindustrin arbetar. Jag har på plats sett hur man undan för undan försöker utveckla tekniken så att den blir enkel och mycket användarvänlig. Dagens alkolås är avancerade och har relativt hög säkerhet, men de är dyra och kräver mycket av användaren. De är inte smidiga att använda. Men i detta vägval är det lämpligt att gå vidare med detta och förhindra att rattfyllerister får återfall. Det är viktigt att den teknik som används i fordon är ett stöd för föraren. Den ska vara enkel och lättanvänd. Men det är också viktigt att vi i samband med teknikutvecklingen höjer ribban, så att vi får fram en fullödig teknik, som upptäcker och varnar för både alkohol och övriga droger. I detta sammanhang kanske den också kan utvecklas till att varna för trötthet. Alkohol och rattfylleri är ett stort trafiksäkerhetsproblem, och även drograttfylleriet växer. Inom EU, som det naturligtvis är viktigt att involvera i diskussionen och ambitionen om obligatoriska alkolås, vet vi att det finns en mycket stor skepsis, även om vi i regeringen nu arbetar i EU för att få ett obligatorium inom yrkestrafiken. 32 (): Jag välkomnar givetvis att regeringen har nappat på det utredningsförslag jag hade om att de rattfylleridömda ska få alkolås installerat i bilen. Det tycker jag självklart är ett stort steg framåt. Viktigt är också att hjälpa människor att komma ur sitt alkoholberoende. Sannolikheten för att man lyckas med det när folk har kvar sina arbeten och körkort och kanske sina familjer är mycket större än när alkoholmissbruket har gått längre. Det är betydligt svårare att göra en alkoholist till en nykter alkoholist. Frågan är om ska gå före eller släpa efter. Under mitt utredningsarbete mötte jag stort intresse från andra länder, från bilindustrin, från , från och från andra som hävdar att man här har en chans att verkligen göra någonting. har varit en föregångare på trafiksäkerhetsområdet, särskilt på det tekniska planet. För många av de saker som ger stjärnor i Euro NCAP och har blivit obligatoriska har varit föregångare. Det här går verkligen hand i hand med bevarandet av jobben i bilindustrin. Vad är det för nisch annars kan hävda sig med i den internationella konkurrensen när det gäller fordon? Säkerhet och miljö, särskilt säkerhet, har varit riktmärken. Vi borde gå före i stället för att släpa efter. Ministern säger att det är för dyrt. Några av de alkolås som jag under utredningsarbetet träffade på kostade vid serietillverkning. Man kunde få det som extra utrustning i några av de bilmärken vi importerar. Vad är det jämfört med en musikanläggning eller mycket av den övriga extrautrustning som finns i bilar? , som kanske skulle spara väldigt många av de ungdomar som vi mister på grund av att det finns alkohol i trafiken. Är en för hög ribba för att klara ut det här? Många undersökningar har gjorts när det gäller opinionsläget, och det finns en klar majoritet hos svenska folket som inte tycker att man ska kunna köra bil om man har alkohol i kroppen. Det finns ett opinionsstöd för denna utrustning. De som behöver den bäst kommer inte att installera den frivilligt, tyvärr. och Vägtrafikinspektionen är glasklara på det området. När det gäller yrkestrafiken skulle jag rekommendera ministern att läsa Vägtrafikinspektionens rapport. Av omkomna som testades positivt för alkohol var två yrkestrafikförare. Det är två för mycket, men jämfört med alla de personbilsförare som omkom med alkohol i blodet, framför allt dem som körde ihjäl sig ensamma, av vilka en väldigt stor andel jag tror att det var hade alkohol i utandningsluften, är yrkestrafiken ett rätt mycket mindre problem. De flesta rattfylleriolyckorna äger rum samt . Det är knappast då yrkestrafiken har sina mest intensiva perioder. Det räcker inte att koncentrera sig på yrkestrafiken, även om det är jättebra att man gör det. Man måste komma åt personbilstrafiken. Det är där de allra största farorna finns, både för dem som själva sitter berusade bakom ratten och för alla oss andra som vistas i trafiken och riskerar att möta dessa förare. 33 Statsrådet (): Jag tror att det är viktigt att jag upprepar det jag har sagt tidigare. Jag koncentrerar mig inte på en sak i taget, utan jag arbetar just på bredden. Det är därför vi går vidare med ett obligatorium när det gäller alkolås som riktas mot dem som har blivit dömda för rattfylleri. Det är därför som vi arbetar på bred front med inriktning på att vi ska få en gemensam syn i EU vad gäller ett obligatorium för alkolås i bussar och lastbilar i yrkestrafik. Där ser jag att vi undan för undan möter positiva reaktioner. Det är nämligen så att , som var utredare av alkolåsfrågan kopplad till nollvisionen, själv i sin utredning pekar på att det krävs ett medgivande från EU för att vi ska kunna gå vidare med ett obligatorium för alkolås i alla bilar. Vi vet att man i EU är oerhört skeptisk till detta. har självt just valt att prioritera att alkolåsvillkor för att få körkort bör införas för återfallsrattfyllerister. Det är precis det arbete som har fokus på för att få med en bredd av medlemsstater. Vi ser också att ett antal EES-länder nu går vidare med alkolås för återfallsrattfyllerister. Vi ser det i . Vi ser det i . De har system på plats eller på gång, precis i linje med det som vi nu arbetar på. Det är så vi undan för undan skapar en opinion och får med oss medlemsstaterna i EU på detta. Vi är och kommer fortsatt att vara mycket aktiva när det gäller att skapa förutsättningar för att få med en bredd av EU:s medlemsstater på åtgärder riktade mot alkohol i trafiken. Vi har bedrivit mycket tydlig information om den svenska alkoholstrategin i olika internationella sammanhang, också direkt i samtal med medlemsländerna, i syfte att få ett stödjande av det svenska initiativet med allt hårdare krav vad gäller alkolås. Vi ser att vi undan för undan möter mer positiva och aktiva medlemsstater vad gäller åtgärder för den yrkesmässiga trafiken inom EU. Det är mycket avgörande för oss att vi får med EU-medlemsländerna. Ambitionen med ett ensidigt svenskt ställningstagande låter väldigt kraftfull, men det hjälper ju inte om vi inte får med oss EU:s övriga medlemsländer på att vara aktiva med samma åtgärder, precis som själv har angett i sin egen utredning. 34 (): Jag är väl medveten om de utredningsdirektiv jag hade, och jag följde dem också. I de utredningsdirektiven ingick att utforma ett förslag till strategi för hur vi skulle kunna göra alkolås till obligatorisk utrustning i alla nya bilar. lämnade genom förra infrastrukturministern in en ansökan om att få gå före och prova det här. Det jag föreslår i min utredning är att man ska förnya denna ansökan och göra den mer fullödig tillsammans med fordonsindustrin. Vi hade överläggningar med dåvarande transportkommissionären som menade att om det här ska bli obligatoriskt i EU borde man testa det i full skala i ett eller flera länder för att se att tekniken fungerar och att det finns folklig acceptans för det. Sedan kan man ta steget vidare och göra det till obligatorisk utrustning genom att göra tillägg i EU:s fordonsdirektiv. Hur ska EU förändras? EU förändras ju bara om något land driver någonting. Om ingen driver någonting förändras inte EU. Det är här jag menar att det är sorgligt att regeringen inte vill ta rollen att gå före och förhindra att ännu fler föräldrar blir av med sina barn, att ännu fler ungdomar mister livet på grund av att de har alkohol i kroppen och att ännu fler oskyldiga drabbas av att möta en rattfyllerist. Det här är en strategi där det finns all anledning att samarbeta med fordonsindustrin. Jag riktar ingen kritik mot dem. Tvärtom hävdar jag att de faktiskt har varit mer offensiva än de politiska systemen. Man sitter med i de olika arbetsgrupperna för att utarbeta hur teknisk utrustning ska se ut i bilarna framöver. Jag skulle föreslå att regeringen gör gemensam sak med fordonsindustrin och arbetar för att ska få prova det här under några försöksår. Sedan kan det bli obligatoriskt i hela EU. 35 Statsrådet (): Det här är en oerhört viktig interpellation utifrån att det också är en del av arbetet med att skapa medvetenhet om trafikolyckorna och trafikolyckornas orsaker. Det handlar oerhört mycket om enskilda individers beteende och beteendemönster. Det är därför som jag i allra högsta grad mycket aktivt arbetar just med att också diskutera beteendet hos den enskilde föraren, den enskilde trafikanten. Det handlar inte enbart om asfalt och vajer, vilket jag hitintills tycker att trafiksäkerhetsarbetet och nollvisionsarbetet har haft väldigt mycket fokus på. Jag uppskattar den här interpellationen. Jag vill också därmed säga att vi bedriver ett mycket offensivt arbete i syfte att skapa opinion, att skapa en medvetenhet på bredden i , men också ett aktivt EU-arbete. Det är i det här sammanhanget avgörande att få med det, precis som också skriver i sitt brev. Det är inte en officiell ansökan om försök, utan man skriver ett beskrivande brev där man också hänvisar till vikten av att Europeiska unionen medverkar. Det brevet har inte kommissionen svarat på. Vi vidtar ett antal åtgärder. Vi skapar förutsättningar för en utvidgad riskutbildning där vi går vidare med utbildning som berör just alkohol, droger och trötthet, alltså mycket mer än att det är halka i . Vi går vidare med alkolås för rattfyllerister. Det arbetet kommer att redovisas för att vi ska kunna gå vidare med en ny lagstiftning. Vi arbetar också med en körkortsutredning, allt i syfte att skapa bättre förare, bättre förutsättningar för att minska dödsolyckorna och för att därmed också minska antalet dödsolyckor som beror på alkohol. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:374 om 36 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställa ABB:s fortsatta lokalisering och produktionsutveckling i och därmed också de 2 500 arbetstillfällen som för dagen finns inom ABB i . har en lång tradition av tillverkning av högteknologisk utrustning för kraftöverföring, och har länge haft en framträdande position i det avseendet. Bland annat är ABB i världsledande inom tillverkningen av stora transformatorer för högspänning. Tillverkningen av stora produkter ställer också krav på transportinfrastrukturen och att den är anpassad till de behov som finns. Det finns här ett gemensamt intresse för staten och näringslivet att samverka. I sådana fall där tung industri har särskilda behov är det också rimligt att det finns ett samspel mellan parterna, i det här fallet och . Det bör finnas goda förutsättningar för att och ska hitta en gemensam lösning på de kommande behov som ABB pekar på. Den diskussionen förutsätter jag att och för. 37 (): Tack, , för svaret på min interpellation! Tyvärr är jag besviken och aningen förbryllad över ministerns svar. Jag hade faktiskt väntat mig ett mer uttömmande svar och ett större engagemang från ministerns sida. När jag i går skrev ut det svar jag hade fått på mejl från kammarkansliet trodde jag först, med tanke på det korta svaret, att det fattades ett blad. Men så var det inte. Efter elva tolv rader med text tagen från min interpellation skriver ministern på sex rader att det finns ett intresse för staten och näringslivet att samverka och att det är rimligt med samspel mellan parterna, i det här fallet ABB och , när den tunga industrin har särskilda behov. Naturligtvis är det så. Det begriper säkert alla. Jag kan upplysa ministern om att det finns både intresse och samspel. Jag har själv haft möjlighet att delta vid ett möte med ABB och , och därför vet jag. Men det har inte varit en självklarhet att det ska vara så. I till exempel höstas, efter det att man hade diskuterat förstärkningen av järnvägsspåren mellan och hamnen i , avbröt diskussionerna, vilket gjorde att både företagsledning och de fackliga organisationerna blev besvikna och frustrerade tiden rinner i väg. Ministern avslutade interpellationssvaret med att säga att det bör finnas goda förutsättningar för att och ska hitta en gemensam lösning på de kommande behov som ABB pekar på. Det är ett lättvindigt sätt för ministern att inte behöva engagera sig mer i ABB:s och bryderier. Något svar på min fråga har jag faktiskt inte fått. Jag upprepar frågan: Vilka åtgärder tänker vidta för att säkerställa den fortsatta lokaliseringen ut transportsynpunkt? Transportfrågan är en viktig konkurrensfråga. Det är viktigt att ABB finns kvar i . Det räcker inte med att bara förutsätta att en diskussion förs och att en lösning kommer att tas fram. har ABB stora problem med att få ut sina transformatorer från till hamnen i . Man vill också ta in order som leder till större produkter, men har inte den kapaciteten . Vad krävs för att det ska vara möjligt? Det finns över 7 000 hinder punkter efter bansträckningen. är naturligtvis inte alla stora hinder. Det här är något som självt har tagit fram i en kartläggning. Mycket behöver åtgärdas, både stort och smått. Det gäller alltifrån att förstärka sliprar till att bygga om broar. Men för att kunna underlätta för ABB krävs pengar. har många samhällsnyttiga prioriteringar att göra. Då räcker inte pengarna till allt. Det är i det sammanhanget som jag anser att regeringen och ministern måste agera klokt. 38 (): Jag vill tacka för att hon har ställt interpellationen och lyft upp frågan om . Jag har mina rötter i och har jobbat på Asea, som det hette , och jag är väl medveten om problemen. Man har startat byggandet av en ännu större testhall för att kunna prova ännu större produkter där. börjar i hamn, passerar och , går till , och har sedan två ben, ett till och ett till . är en viktig bana, inte bara för industrin i utan också för all industri i norr om . är en oerhört viktig transportled. Det är viktigt att titta på alla de delar av som berörs för att vårt näringsliv i den norra halvan av landet ska ha möjligheter att nå till i första hand naturligtvis hamnen i , som ju är den viktigaste pulsådern för tung industri i norra . Problemet som tar upp har en parallell. Under förra regeringen, , drev Stora ett mycket stort lobbyarbete mot regeringen för ungefär samma problem. Det gällde att höja bärigheten på banan och ändra lastprofilen på banan för att kunna använda banan effektivare eftersom den har begränsade tåglägen. Med samma tåglängder skulle man få ut betydligt större godsmängder från både via hamnen i och ned till och även från den svenska industrin. Det är naturligtvis i första hand Storas fabriker utefter banan. Regeringen agerade positivt, och vi fick en snabb lösning som gjorde det möjligt att låta industrierna fortsätta att växa. Det är inte bara energifrågorna som är viktiga utan också transportfrågan är oerhört viktig för att industrierna ska kunna fortsätta. Jag tycker att den nuvarande regeringen borde ta lärdom av detta och se hur oerhört viktigt det är för industrins utveckling och framtid och därför se till att man löser problemet. Jag skulle i det sammanhanget vilja lägga till min fråga som jag använder alla tillfällen att ställa i kammaren som rör den största flaskhalsen på sträckan, nämligen bristen på kapacitet mellan och . Har ministern den frågan på sin agenda? 39 Statsrådet (): interpellation och inspel har i allra högsta grad bäring på det arbete som regeringen prioriterar i samverkan med det näringsliv vi har i alla delar av landet men som inte desto mindre ligger på ansvar. Båda reflekterar åtminstone tillbaka till ett historiskt arbete. har tillsammans med och en arbetsgrupp för att löpande hantera transportfrågorna och ändrade transportbehov. beskriver en del av det arbete som pågår. Arbetsgruppen ser över vilka möjligheter till alternativ som finns . Det är därför som man tittar på om det finns en alternativ utskeppningshamn till , om det till exempel är möjligt att använda hamn i stället. Det analyseras som en del av det inre arbete som pågår i den arbetsgrupp som , och har . Så sent som var hos ABB i för att diskutera frågorna. Arbetsgruppen har att ständigt föra en dialog för att utifrån roll hitta smidiga lösningar för ABB:s behov och förändrade behov som en global industri som ABB i har. Där är man ju överens, även om i det här sammanhanget efterfrågar något annat. Man är överens om att säkerställa arbetsgruppens fortsatta arbete och man ska intensifiera det för att hitta lösningar och alternativ på de problem som ABB har pekat på. Det är av den anledningen som mitt svar är att detta ligger i arbetsgruppens ansvar, och det är det rätta. Det ligger på att tillsammans med ABB hitta kanske helt nya alternativ eller analysera det som man gör. 40 (): hänvisar till ett möte mellan och som ägde rum i . Jag var med på det mötet, så jag vet mycket väl vad som sades då. Visst är man överens om att järnvägskapaciteten behöver förbättras. Men problemet är ju och det vet säkert att ekonomiska resurser inte räcker till för allt som behöver göras. Jag såg förresten på tv att man vid KTH, tror jag det var, hade gjort en kartläggning av hur järnvägsnätet ser ut i och hur mycket olika länder satsar på järnvägsunderhåll. Det var inget skrytverk för del. Vi låg väldigt dåligt till där. Man konstaterade att hade stora satsningar framför sig och att man behövde mer pengar. Visst har man pratat om som alternativ utskeppningshamn. Man ska titta om det finns möjlighet att föra ut ABB:s produkter den vägen. finns det ju andra problem som hänger ihop med hamnen i . Man har för dagen inte den lyftkapacitet som finns i , och om vi kan vänta oss att vintrarna blir något så när normala igen är hamnen i inte isfri året om, vilket är. Det skulle innebära att man behöver ha en annan typ av båtar. Dyrare transporter blir det också. När debatten om framtidens järnväg hölls här i kammaren sade ministern att tar ansvar för transportsektorn och att en övergång till mer trafik och fler transporter på järnväg är helt avgörande, inte minst med tanke på miljön. I tidigare interpellationsdebatter har ministern sagt att det är viktigt med miljösmarta lösningar och så vidare. Järnvägstransporterna är oerhört viktiga. av produkter går på export. Storleken på transformatorerna gör det också omöjligt att ta alla transporter på landsväg. Därför är järnvägen den enda möjligheten att få ut de här produkterna. Vi vill ha våra jobb kvar i Västerbergslagen, . För oss som bor i och kommuner är ABB och dess utveckling en hjärtefråga. Det handlar om hela bygdens utveckling och överlevnad. Vi har haft tuffa år med gruvnedläggningar och rationaliseringar inom den tunga industrin. är det 2 500 personer som är anställda hos ABB i . Man kan lägga till de arbetstillfällen som finns hos underleverantörer och service i vårt område. Då blir det många som är beroende av ABB och deras möjligheter till ytterligare expansion och utveckling. Man har kompetensen, kunnandet och en lång tradition i . ABB vill också vara kvar i . Vi värnar väldigt mycket om just ABB, och jag kan försäkra att kommunerna har ett mycket gott samarbete med företagsledningen. Den fråga vi nu diskuterar är ett gemensamt bekymmer för företagsledningen, för fackliga organisationer, för och kommuner och för många små företag som finns i bygden och som är beroende av att kunna sälja sina produkter till ABB. 41 (): Det är intressant att lyssna på ministerns svar. Jag noterar att ministern anser att det här är en fråga för och näringslivet att lösa. Normalt brukar ju regeringens företrädare i kammaren ägna mycket tid av sina svar åt att prata om regeringens jobbpolitik att man i första hand har en politik för att skapa fler jobb. Jag brukar då tycka att det saknas en politik för att värna de jobb som finns. väljer ministern att inte ta upp den sidan, men i den här interpellationen är ändå jobbfrågan en av de centrala komponenterna. För mig är det viktigt att se i ett helhetsperspektiv. Jag vet att det är många företag utanför , i den norra delen av , som är beroende av att den här länken fungerar. Jag skulle därför vilja fråga ministern: Om nu det arbete som pågår och som ministern redovisar i sitt svar kommer fram till lösningar som inom rimlig tid inte ryms i budget och som kräver att regeringen också agerar och inte bara tittar på för att vi ska få behålla den tunga industrin i norr om och i , är man då beredd att redovisa någon form av jobbpolitik för den delen av vårt näringsliv? 42 Statsrådet (): Det här är en intressant interpellation av flera skäl. Låt mig anknyta till det sista tar upp. Det är jätteintressant och jättepositivt att och dess representanter i pläderar för bra infrastruktur i alla delar av landet. Annars kan vi få ett väldigt knepigt fokus där man fastnar på Förbifart , som är det som miljöpartisterna helst vill diskutera i den här kammaren. är naturligtvis statens och regeringens förlängda arm. har till uppgift att hitta lösningar tillsammans med näringslivet. Så var det också när arbetsgruppen tillsattes. Det handlar inte om att skjuta över något ansvar. har i allra högsta grad detta ansvar, precis som vi också har talat om i regleringsbreven för alla våra verk. Det ska vara en mycket tydlig dialog med regional förankring just därför att det är där man ser strukturerna både för persontransport och för godstransport. Det är detta som är poängen och det som den här regeringen har tagit initiativ till. Det är detta som är politiken för att skapa jobb i alla delar av landet, och det handlar också om att vi samfällt skapar mer resurser till infrastrukturen. hänvisar som socialdemokratisk riksdagsledamot till den europeiska järnvägsunionens statistik över bristerna. Man talar om en långvarig brist på underhåll för de svenska järnvägarna. Jag är den första att gratulera att en socialdemokratisk ledamot trots allt vågar stå upp och erkänna de brister som det i förlängningen är Socialdemokraterna som inte har gjort något åt. Jag själv och den här regeringen har valt att ha fokus på underhåll för järnvägen. Vi har ett järnvägsnät som det är ett hårt tryck på. Vi har ett näringsliv som är alltmer intresserat av att nu föra över gods till järnväg. Då finns den här typen av flaskhalsar som talar om. Detta arbetar vi med.