prot · GV0987 · 2008-04-02 00:00:00 — Det är där man lägger fokus, och det är där man sätter in utvecklingsinsatserna. Man börjar inte med att säga att man ska misslyckas och planera för ett alternativ. Det är att möta framtiden med en viss ända först. försöker lasta över framtidsdiskussionen på oppositionen. Men det är faktiskt ni som har regeringsmakten. Ni säger att ni ska ha en gemensam uppfattning 2010. Det är så dags. Är det inte aningen sent, , att 2010 komma med ett förslag på hur man ska se på energifrågan ? I stort sett alla partier har vittnat om vikten av långsiktiga spelregler. Är det inte dags att försöka samla ihop diskussionen och inte köra utspel som går stick i stäv med varandra och skapa denna oro? Jag ser frågan som en mer eller mindre utvecklings- och överlevnadsfråga för landet. Om vi inte kan lösa energiproblemet på ett förnuftigt sätt kommer vi inte att kunna möta framtiden på ett positivt sätt. Det handlar om utvecklingen av landet, och det handlar om välfärden. 238 () replik: Jag håller helt med på den sista punkten. Det är därför som vi ska ha en gemensam ståndpunkt inför valet . Men ni tre har inte en gemensam ståndpunkt. ståndpunkt är en helt annan än de två renodlade nedläggningspartiernas i fråga om kärnkraften. Det är helt olika, närmast motstridiga, ståndpunkter. Det är därför som bland annat brukar tala om att samla till en blocköverskridande överenskommelse samtal i energipolitiken. Det finns ett annat problem som inte kommer förbi med resonemangen om att vara pessimist eller inte. Vem äger kärnkraftverken i ? Det är inte staten. Dessa ägare kan komma och säga att de inte tycker att det lönar sig att uppgradera och köra 1 längre och att de kommer att lägga ned 1 . Vad gör om ägarna till 1 säger 2015 att de lägger ned 1 2020? Han har på sig att få en ny reaktor på plats. Det är ett gap . 239 () replik: Folkomröstningsresultatet gäller fortfarande. Ingenting annat är sagt. Det innebär att står fast vid den överenskommelse som vi ingick med Socialdemokraterna och om att kärnkraften ska avvecklas i takt med att den kan ersättas med förnybar energi. Det är vår uppfattning. Vi har haft diskussionerna tidigare. Vi har motionerat om kärnkraftens avveckling. Det gjorde jag , och och jag har debatterat frågan i kammaren. Det här är ett vägval. Vi kan inte både bygga ut kärnkraften och bygga ut och satsa på förnybar energi. De ekonomiska resurserna har vi inte i . Det här är ett vägval. har gjort sitt. Det är kärnkraften som är framtiden. står för en helt annan utveckling i det framtida , där kärnkraften ska fasas ut. Det gör vi också med beaktande av att gör en bedömning av att vi har 1520 terawattimmars överskott 2015. Klimatberedningen har också sagt att den stora potentialen finns med energieffektivisering, vilket flera andra utredningar visar. Det är en enorm potential för att minska energiåtgången. Jag blir ibland inte riktigt klok på vad menar. Vi kan inte importera el. Då blir vi beroende av andra länder, sade . Men det är helt okej att vi exporterar el till andra länder. Då spelar det ingen roll om de blir beroende av oss. Det är inte logiskt. 240 () replik: Vi har inte resurserna, säger . Kärnkraftverken i , om vi tar dem som ändå kostar mest av allting, lånar ju pengar. De byggs utifrån företagsekonomiska kalkyler. De pengarna och de resurserna, om det är så man ser det, vilket man kanske gör i det här sammanhanget, kommer alltså att komma fram i de fall där det är lönsamt att bygga ut kärnkraften. Inte minst kommer det europeiska systemet för utsläppshandeln att göra all koldioxidfri elektricitetsproduktion lönsammare och lönsammare allteftersom utsläppshandelspriserna går upp. Sedan var det detta med att det är ett överskott 2015. Jo, men det tar betydligt än så. Det tar minst den dubbla tiden att starta en elproduktionsanläggning, typ kärnkraftverk eller vattenkraftverk, för den delen. Investeringstiderna är så långa. Energieffektivisering förutsätter stigande priser. Det får man fundera igenom. Det låter ganska behändigt att vi ökar energieffektiviteten, och så halverar vi användningen. För att få fram detta krävs det att priserna går upp på elektricitet. Då får man fundera över bland annat de fördelningspolitiska effekterna av detta och vilken strukturomvandling som det här innebär. Det är god natt för en stor del av svensk basindustri om man ska ha en energieffektivisering som har den dimensionen att man inte behöver ersätta kärnkraften med ny kärnkraft eller med den här importen. Det är klart att till exempel , som inom överskådlig tid kommer att vara importör av energi, kanske hellre vill ha svensk elektricitet än rysk gas eller polskt kol. 241 () replik: Det hänger inte ihop. tycker du att det är okej att andra länder blir beroende av svensk energipolitik. Men vi ska inte vara beroende av andra länder. Jag håller med dig om att vi inte ska vara beroende av andra länder. Vi ska klara vår del själva. Det kan vi vara överens om. Men ditt resonemang håller inte ihop. Dessutom måste jag nog hålla med Per . Jag känner att du är väldigt pessimistisk i dina bedömningar av vilken potential den förnybara energin har i . Det gäller likaså energieffektiviseringen. Du och jag har haft en diskussion om just den frågan i den här kammaren för inte alls länge sedan. Jag hänvisade då också till amerikanska rapporter i fråga om vilka möjligheter det finns. De är ekonomiskt gångbara. Svenska forskare visar på samma sak. kan vi energieffektivisera här i , och det är lönsamt. En satsning på miljöteknikutvecklingen här kan ge, som jag har pratat om tidigare då jag hänvisade till Världsnaturfonden, möjligheter till enorma exportintäkter. Då utvecklar vi också energitekniken och den förnybara energin. Det finns alltså enorma möjligheter om vi satsar på rätt åtgärder , som då också kan ge relativt snabba resultat. Jag håller med dig. Skulle vi ta ett beslut om att börja planera för kärnkraft är jag övertygad om att det skulle bli till en kostnad som vi inte har den blekaste aning om. För att inte prata om hur vi ska ta reda på eländet! Framför allt handlar det om något som vi inte har diskuterat här, uranbrytning. Ska vi importera uran och låta andra ta smällen? Eller ska vi öppna gruvorna i ? Det finns det inte något folkligt gehör för. 242 () replik: Jag ska gärna debattera uranbrytning och uranimport vid ett annat tillfälle, men det skulle föra för långt här. Jag menar att både Per och kommer med glädjekalkyler i sin syn på energiförsörjningen. Jag ska avsluta min del av den här debatten med att läsa ur . Det är ett brev på ledarsidan som börjar så här: insiktsfulla krav på att bygga nya kärnkraftverk är något som vi hälsar med den största tillfredsställelse. saknar en långsiktig energipolitik, vilket är till men för skogsindustrin och övrig basindustri. Lite längre ned i den här artikeln i står det: Dagens energipolitik har ett brett stöd i , men den håller inte måttet. Det krävs en ny uppgörelse som har både klimathotet och välfärden som grund, och det hastar. Jag anbefaller till läsning, . 243 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. Beslut som vi fattar i energipolitiken påverkar inte bara energitillförsel och elpriser i största allmänhet utan också klimatförändringar och ekonomisk tillväxt liksom hushållens och företagens ekonomi. Energipolitiken är inte bara en nationell fråga utan också en global angelägenhet. Beslut som fattar berör andra länder, liksom beslut som fattas i andra länder berör vårt land. Därför är det väldigt positivt med det engagemang som EU har, de olika mål som har satts upp och som kommer att jobba hårt för att uppfylla. Transportsektorn har hamnat i blickfånget för att dämpa klimatförändringarna. I EU:s förhandlingar slås fast att av transportsektorns konsumtion ska bestå av biobränslen 2020. Regeringen gör också kraftansträngningar när det gäller nya moderna drivmedel. Även om etanol och biobränsle är huvudspår sätts stora hopp till ny teknik och nya drivmedel. Av den så kallade klimatmiljarden satsas på andra generationens drivmedel. Vindkraften har kommit att tilldra sig ett allt större intresse i takt med att produktionskapaciteten har ökat och de fasta kostnaderna har kunnat reduceras. utgör vindkraften av den totala elproduktionen, men planeringsmålet är mångdubbelt större. Stödfunktioner i form av till exempel stöd till teknikutveckling bör finnas. Därför är det glädjande att av klimatmiljarden satsas på ett nationellt vindbruk. Vattenkraften är vid sidan av kärnkraften viktigaste energikälla. Vår förhoppning är att denna naturresurs ska kunna leverera mer energi utan att våra älvar och vattendrag förstörs. Därför ska en utredare se över regelverket som omgärdar vattenkraften i syfte att främja en så hög produktionskapacitet som möjligt i vattenkraften. Detta arbete anser jag vara mycket viktigt. Och det är både effektivt och miljövänligt med ökad produktionskapacitet, oavsett om det berör vattenkraft eller kärnkraft. Det är bra att regeringen har slagit fast att det är oljeberoendet som ska bekämpas snarare än kärnkraften. Att kraftfullt minska industrins oljeberoende blir omöjligt om kärnkraften ska avvecklas. Därför är det väldigt positivt att avvecklingshoten är över, när Socialdemokraterna inte längre sitter i regeringen. All kraft kan i stället läggas på att få fram energi som inte påverkar klimatet. På så sätt kan man successivt bli kvitt oljan som energikälla. Den föregående regeringens avveckling av fullt fungerande kärnkraftverk var direkt skadlig både för miljön och för svensk ekonomi. Ändå fick den fortgå, och vi bär fortfarande ekonomiska kostnader för den förtida avvecklingen. Kärnkraften kan dock inte lösa hela framtidens energibehov. Varifrån den nya energin ska komma beror på en rad faktorer som marknaden själv råder över. Staten kan till viss del genom ekonomiska styrmedel styra inriktningen. Med forskning och teknik kan man finna nya vägar att producera billig och ren energi. Därför är forskning och utveckling av största betydelse. Av den anledningen ser jag positivt på den kärnenergiforskning som pågår inom ramen för EU. Det kan vara en möjlighet att snabbare än vi anar göra oss kvitt beroendet av fossila bränslen. Detta noterar jag bland annat att är emot, vilket är besynnerligt. vill jag betona vikten av energieffektivisering. Av regeringens klimatmiljard ska totalt gå till energieffektivisering. Det är viktigt att vi väljer rätt metod. Med fel metod kan energibesparingen ske till priset av ökad arbetslöshet, lägre tillväxt och ökade utsläpp. Därför är det viktigt att vi fattar beslut med rätt tillvägagångssätt så att energieffektivisering och minskade klimatpåverkande utsläpp kombineras med fortsatt ekonomisk tillväxt och välståndsökning. För det krävs det modern energipolitik. En sådan politik lägger den här regeringen grunden för. 244 (): Jag ska helt kort uppehålla mig vid biogas och investeringsstöd. Miljöminister har sagt att staten måste in och ta en roll när det gäller finansiering av fullskaliga biogasanläggningar och att marknaden inte kan lösa det själv. Han säger också att vi måste hitta samarbetsformer för stat, kommuner och näringsliv. Det är bra sagt, och det är precis detta det handlar om. Det gäller att hitta samarbetsformer. Det finns uppskattningar om att biogasen kan öka från ungefär till . För jämförelsens skull kan nämnas att kärnkraftverk levererar ca . Biogasens potential är med andra ord betydande. tillkallade den dåvarande regeringen en särskild utredare med uppgift att analysera det svenska jordbrukets förutsättningar som producent av bioenergi för jordbruket. Han presenterade sina slutsatser . När det gäller gödselbaserad biogasproduktion såg utredaren det som önskvärt att tekniken utvecklades och föreslog att investeringsstöd lämnas inom ramen för landsbygdsprogrammet. gav regeringen i uppdrag att utreda förutsättningar för att stödja biogasanläggningar inom ramen för landsbygdsprogrammet. Utredningens syfte är att undersöka hur inom ramen för detta program kan stödja investeringar i biogasanläggningar. Uppdraget ska redovisas . Även budgetproposition uppmärksammas behovet av stöd till investeringar. Där sägs att regeringen avser att se över finansieringsformerna för statens stöd för att möjliggöra tillräckligt investeringskapital. Jag håller med om att skattemedel inte ska användas för kommersiella projekt som har potential att stå på egna ben. Men problemet är att tillgång och efterfrågan är i obalans. För att få till stånd en hållbar kedja av produktion, distribution och konsumtion måste staten inledningsvis medfinansiera en eller flera av länkarna i kedjan. finansierar genom flera stora projekt där biobränslen står i fokus från produktion, det vill säga odling av råvara för biodrivmedel, till användning av nya bränslen. Detta sker bland annat genom forskning om drivmedelsframställning i framtida industrikombinat och forskning om såväl innovationssystem som styrmedel för alternativa drivmedel. medverkar också i ett EU-projekt, Refuel, som ska utforma strategier för att kostnadseffektiva alternativa drivmedel ska kunna introduceras. Projektet studerar också konsekvenserna för stationära anläggningar som använder biobränslen. Problemet beträffande gas för fordon är dock att om det inte finns tillräcklig tillgång på bränsle kommer det heller inte att finnas en efterfrågan på fordon. Att staten ger bidrag i syfte att stimulera användningen av bilar med förnybara bränslen är mycket bra. Men är det av stor vikt att konsumenterna kan lita på att det finns bränsle att tillgå. Därför är projekt som Biogas något som staten bör investera i. Projektet syftar till att göra gas för fordonsändamål och involverar kommuner såväl som enskilda jordbruksföretag. Projektet skulle tillsammans med en kommersiell biogasproduktion i kunna bli en bra modell för vad gäller småskalig produktion och distribution av biogas. Den totala investeringen är beräknad till ungefär 100 miljoner varav 20 miljoner skulle avse ledningsdragning som skulle kunna vara statens insats. Jag kan dela utskottets uppfattning att det inte är uppgift att avgöra huruvida enskilda projekt ska stödjas eller ej och yrkar därför inte på något annat. Men jag hoppas att gjorda uttalanden och utredningar leder till ett positivt besked för Biogas . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Propositioner 2007/08:129 Förhandsgodkända insamlingssystem för förpackningar och papper 2007/08:135 Ny konkurrenslag m.m. 20 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2007/08:1027 Scoutrörelsens evenemang av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2007/08:1028 Pilotutbildning i kommande yrkeshögskola av () till utbildningsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2007/08:986 Den kinesiska regimens brutala ingripanden mot protesterande munkar och civila i av () till utrikesminister () 2007/08:988 Mordet på kaldéernas högste ledare i av () till utrikesminister () 2007/08:991 en internationell dag mot massförstörelsevapen av () till utrikesminister () 2007/08:995 Barnfattigdom av () till socialminister () 2007/08:996 Serveringslokal för ölprovning av () till statsrådet () 2007/08:997 Högersväng i ljusreglerade trafikkorsningar av () till statsrådet () 2007/08:998 Tidsplan för svenska helikoptrar för medicinsk evakuering av () till försvarsminister () 2007/08:999 Utvisningsbeslut som ej går att verkställa av () till statsrådet () 2007/08:1001 Mänskliga rättigheter i av () till statsminister () 2007/08:1002 Banksekretess och skatteparadis av () till finansminister () 2007/08:1003 Rätten till arbetsgivarintyg av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:1005 Behandlingen av det kurdiska folket av () till utrikesminister () 2007/08:1006 Det politiska våldet i av () till utrikesminister () 2007/08:1007 Specialpedagogiska skolmyndighetens ortsplacering av () till utbildningsminister () 2007/08:1008 En ny häkteslag av () till justitieminister () 2007/08:1009 Arbetsmarknadssituationen i av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:1011 Försäljningen av Vin & Sprit och dess unika konstsamling av () till näringsminister () 2007/08:1012 Försäljningen av Vin & Sprit och dess unika konstsamling av () till statsrådet () 2007/08:1013 Försäljningen av Vin & Sprit och dess unika konstsamling av () till kulturminister () 2007/08:1015 Omkostnadsersättningar av () till finansminister () 2007/08:1016 Osäker trafiksäkerhet av () till statsrådet () 2007/08:1017 Underlättande av fri etablering inom sjukvården av () till socialminister () 2007/08:1019 Reformering av tillsynen i konkurs av () till justitieminister () 2007/08:1020 Synliggörande av funktionsnedsättningar i skolans läroböcker av () till utbildningsminister () 2007/08:1021 Fakturabedragare av () till justitieminister () 2007/08:1022 Tullpersonal för plomberingskontroll i av () till finansminister () 2007/08:1023 Tillåtlighetsprövning av av () till miljöminister () 2007/08:1024 Barnfattigdomen i av () till socialminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 24 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med anf. 46 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 8 § anf. 77 (delvis), av talmannen därefter till och med 10 § anf. 111 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 124 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med anf. 160 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 16 § anf. 186 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 17 § anf. 217 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.