prot · GW0947 · 2008-12-11 00:00:00 — Hoten mot det svenska samhällets säkerhet kan inte mötas med militära medel utan måste motverkas på en lång rad andra sätt. Hit hör terrorism, miljöhot, klimatförändringar, narkotika- och drogrelaterad brottslighet, ekonomisk brottslighet, allvarliga dataintrång och sabotage med mera. När jag vaknat slog jag upp och läste artikel om JAS 39 . Jag blev glad och såg en glimt av hopp, men blev också till viss del rätt besviken. skriver att har för många stridsflygplan. Jag håller helt med. Man kan utläsa i hans artikel att vi bör ha högst 60 stridsflygplan. Det står inte så ordagrant, men jag utläste det. skriver också att Gripen förvisso är den enskilt viktigaste komponenten i vårt luftförsvar, inte ett industripolitiskt projekt med orealistiska exportförväntningar. Att försvara territoriellt är och förblir en huvuduppgift för vårt försvar, enligt . Vidare skriver att det måste vara slut med att industri- och exporthänsyn styr satsningarna. I stället ska de satsningar som görs utgå från luftstridskrafternas huvuduppgift: att vara en garant för landets säkerhet. Den sista uppfattningen kan jag till viss del dela. Det som är intressant är att går på tvärs med vad vill i försvarsfrågan. Vi bevittnar helt enkelt en djup spricka mellan och . Försvarsministern har accepterat att vi kan gå ned från 137 JAS-plan till 100. vill nästan halvera detta till 60. Försvarsministern vill att de industripolitiska projekten ska fortsätta med oförminskad kraft. säger nej till det. har varit drivande i att avveckla klustervapnen. Regeringen gav med sig motvilligt och fick mot sin vilja acceptera att skriva under Oslodeklarationen . Hur ställer sig försvarsministern till olika förslag? Att försvara territoriellt är och förblir en huvuduppgift för vårt försvar, blir slutsats i artikeln och politik. Därmed ansluter sig till dem som nästan uteslutande trycker på det nationella försvaret. Det verkar vara nya huvudnummer i försvarspolitiken. Jag beklagar den uppfattningen. Frågan till blir: Skyddas inte längre den svenska säkerheten i första hand genom att vi verkar i olika internationella operationer? Försvarsministern har gång på gång sagt att vi inte har något invasionshot mot och att svenska intressen skyddas bäst utomlands. Försvarsministern skrev följande : Förutsättningen för det tidigare storskaliga invasionshotet mot från en militär supermakt är borta. kantas av Nato- och EU-länder. Den europeiska säkerhetsordningen är vidgad till de länder i vårt närområde som tidigare kontrollerades av . Även här finns en spricka mellan regeringspartierna och . ser inte något hot och vill verka på internationell basis för att främja freden. vill i första hand försvara . Vilka hot mot ser som motiverar att ni i första hand vill trycka på det svenska försvaret? På punkt efter punkt finns en djup klyfta i väsentliga delar i försvarspolitiken mellan dessa regeringspartier. välkomnar ändå att äntligen säger det som för de flesta har varit en självklarhet , nämligen att i första hand har varit ett industriprojekt mer än ett försvarsprojekt. välkomnar också ställning allmänt i klusterfrågan. Men frågan är hur försvarsministern ställer sig till utspel om att minska antalet stridsflygplan och deras syn på Gripen som ett industripolitiskt projekt med orealistiska exportförväntningar. Jag går över till Norgeaffären. Försvarsministern har lagt ned mycket prestige på att ska få sälja vårt nya super-JAS-plan, E/F-varianten. förlorade mot det amerikanska planet på samtliga punkter. Fiasko för och regeringen är det minsta man kan säga. Då är frågan: Vad händer nu? Det står väldigt tydligt i propositionen att vi ska köpa de åttatio JAS-planen under förutsättning att det blir en affär med . när har sagt nej till vårt Super-JAS blir frågan till försvarsministern: regeringen att fortsätta med industristödet till , eller kommer man att tänka om? Frågan är hur länge skattebetalarna ska bidra med pengar till ett företag som inte kan sälja sin produkt. fick skattebetalarna lägga 4,1 miljarder till JAS Gripen för C/D-nivån. Problemet med Försvarsmakten är att vi har en hel mängd plan, men vi har inte råd att öva och använda planen. Flygtimmarna halveras, och planen får helt enkelt stå kvar på backen. Allt detta bottnar i regeringens beslutsvånda. Den vill satsa på allting . Det går inte ihop ekonomiskt. Vi måste börja lära oss att prioritera efter en hotbild som finns. Det säger sig självt att om vi lägger av försvarsbudgeten på materielkostnader räcker inte pengarna till någonting annat. En ljusning i materieldelen är att regeringen fortsätter att dra ned lite grann på materialsidan. Det välkomnar , eftersom materielkostnaderna är orimligt höga. har de högsta materielkostaderna i räknat i procent till hur mycket vi satsar i budgeten. Det som är olyckligt är att regeringen tar en del av nedskärningen på materielsidan och lägger över på förbandsverksamheten. Huvudorsaken till att förbanden får mer pengar är, enligt försvarsministern, återigen händelseutvecklingen i . Regeringens politik blir obegriplig när försvarsministern går ut med dubbla budskap . Regeringen sade att man skulle se över förbanden och inrikta det svenska försvaret mot dess huvuduppgift, internationell verksamhet, och fortsätta övergången från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar. Man gör återigen på stället halt och skickar motsatt besked att alla regementen ska vara kvar och att de dessutom ska få mer pengar på grund av händelsen i . Det blir helt obegripligt. Försvarsministern säger att våra viktigaste uppgifter är att verka utomlands för att bidra till fred och stabilitet i världen, vilket också gynnar vår säkerhet. Nästa gång försvarsministern uttalar sig kan ett femdagarskrig mellan och få den svenska försvarsministern att vända på den svenska försvarspolitiken . Det är helt enkelt inte vettigt. Vi har inte råd att satsa på allting, som jag sade alldeles . Men det är precis det som försvarsministern gör. Det är ju därför som försvarsbudgeten kommer i obalans gång på gång, vilket nu har hänt ett antal gånger. Jag ska avsluta med att tala lite om vapenexporten. Debatten om svensk vapenexport är fortfarande het. har ökat sin vapenexport med sedan startade . Svenska vapen dödar. hör till de länder som exporterar mest vapen i världen. Vi ligger på nionde plats i världen om vi räknar i dollar, och vi ligger på andra plats i världen om vi räknar hur mycket vi exporterar per capita. har krävt att vapenexport till krigförande och människokränkande länder ska upphöra eftersom det legitimerar förtryck och försvårar demokratiutvecklingen. Vapenexporten borde överensstämma med utvecklingspolitiken. ska inte ge bistånd med den ena handen och sälja vapen med den andra. Svensk lag säger att vapen inte bör säljas till krigförande länder eller till länder som bryter mot mänskliga rättigheter. Det har dock skett och kommer troligtvis att fortsätta framöver. Svenska vapen säljs till länder med stor fattigdom där vapenköpen direkt motverkar arbetet mot fattigdom. Det är ett grundläggande problem att världen väljer att prioritera militära satsningar i stället för att lösa problemet med fattigdom. För varje krona som läggs på bistånd i världen läggs ytterligare på militära utgifter. När beslutade om politiken för global utveckling var huvudpunkten att politik måste vara samstämmig: Det säger och gör i ett sammanhang måste stämma med svenskt agerande i ett annat. Alla politikområden måste sträva åt samma håll. Målet är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Politiken ska präglas av ett rättviseperspektiv och kännetecknas av de fattigas perspektiv på utveckling. Det innebär att de fattiga människornas behov, intressen och förutsättningar ska vara utgångspunkt i strävandena mot en rättvis och hållbar utveckling. Om ska leva upp till detta bör vapenexporten i varje enskilt fall föregås av en problematiserande granskning av huruvida vapenexporten riskerar att motverka hållbar utveckling. En försiktighetsprincip bör anges i samband med vapenexport som innebär att om det finns risk för en målkonflikt bör fattigdomsbekämpningen få företräde. lyfte i sin rapport fram problemet att militära investeringar av fattiga länder hämmar livsviktiga satsningar på rent vatten och sanitet. omnämns särskilt då landet lägger 47 gånger mer på militären än på vatten och sanitet som 118 000 människor dör av diarré i landet. gav klartecken till en av de största krigsmaterielaffärerna någonsin, exporten av militära radarövervakningssystem just till . Hur kan ett land som som värnar om demokrati och mänskliga rättigheter gång på gång bryta mot våra egna beslut och även mot FN:s mål på den här punkten? Jag vet att den borgerliga majoriteten kommer att med tystnad gå förbi den här frågan. Den är tyvärr för känslig att debattera. Det vore väl inte för mycket begärt att alla politiska partier ställer sig bakom en politik som omgående slutar att sälja vapen och göra följdleveranser till diktatoriska länder som bryter mot mänskliga rättigheter. Det är i varje fall som vi alla säger oss vilja ställa oss bakom. Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 4. 157 (): har vi lyssnat på de tre röda spelarna. var lite grann i sin inledning inne på den oro som han påstod fanns inom Försvarsmakten hos försvarsanställda. Jag kan trösta med att det är tur att han inte ska göra resan nu efter att den nya röda trion har bildats. Då skulle man snacka om oro. Vad händer om man ska spara 8 miljarder ? Det lät på som att det var enighet om det. Det är det röda laget som har sådana förslag. Det är sådana diskussioner som förs inom försvarsindustrin och inom Försvarsmakten. Målet för det svenska militära försvaret ska vara att självt och tillsammans med andra inom och utom landet aktivt värna våra grundläggande värden och intressen genom att förebygga och hantera konflikter och krig, säkerställa landets suveränitet samt skydda samhället och dess funktionalitet. Det är detta vi ska ha vårt svenska försvar till. Ledord är tillgänglighet och användbarhet såväl här hemma som borta. En viktig del för detta mål är den proposition som kommer , den så kallade inriktningspropositionen som här nämnts. Förändringarna träder 2010 och är fullt genomförda . Jag kan inledningsvis konstatera att tidtabellen för inriktningspropositionen ligger fast. Vi stärker nu förvarets förmåga och värnar nationellt och internationellt. Vi stärker förbandsverksamheten, som nämnts här. Vi effektiviserar materielanslaget med 2,3 miljarder, vilket i sin tur gör att just förbandsverksamheten kan stärkas. Vi fördubblar vår kapacitet för internationella insatser. Inga nya nedläggningar kommer att ske . Vi stoppar alltså Socialdemokraternas nedläggningstradition. De åtgärder som regeringen föreslår i budgetpropositionen möjliggör för ett starkt försvar och innehåller inga förbandsnedläggningar under innevarande mandatperiod. Detta är till skillnad från Socialdemokraternas budgetar som lagts fram där 60-talet militära förband, verksamheter och enheter lagts ned. Det är , , , , , , , och en mängd andra orter som har fått känna på hur Socialdemokraterna med hjälp av och Vänstern har lagt ned förband, regementen och andra militära verksamheter. Här finns en väldigt stor skillnad mellan nu och då. Vi minns alla de svarta ekonomiska hål som uppstått . Men insatser som görs stärks förbandsanslaget. Vi får en ekonomi i balans. Det skapar en effektivare materielförsörjning och , vilket är viktigt, en bättre ekonomistyrning. Det sistnämnda är mycket viktigt. Vi vet att kom med en dyster och mycket mörk rapport där man var mycket kritisk till hur ekonomistyrningen hos Försvarsmakten sköttes. Rättare sagt fanns det klara och konkreta brister i just styrningen av ekonomin inom Försvarsmakten. Vi dubblerar alltså vår förmåga att göra insatser internationellt en verksamhet och ett solidaritetsarbete som Socialdemokraterna nu delvis tycks överge. Det är mycket förvånande och en ny inriktning hos Socialdemokraterna. Vår omvärld är liksom den säkerhetspolitiska situationen samt karaktären på de internationella insatserna stadd i ständig förändring. Det som hände i när gick från ord till handling överraskade många och gick oerhört snabbt. Detta måste naturligtvis finnas med i framtida bedömningar. Genom insatserna internationellt utvecklar vi också förmågan att samverka med andra länder. Kunskapen vi får i internationella insatser stärker förmågan och kvaliteten i försvaret även här hemma. Jag hoppas att det föreligger enighet i tankesättet att vårt svenska försvar inte enbart kan utvecklas genom olika övningar. Samma förband ska vara tillgängliga för insatser såväl nationellt som internationellt. Det svenska försvaret kommer att vara uppbyggt utifrån bataljonstridsgrupper med bevarad brigadledningsförmåga. Jag har sett att Socialdemokraterna också har efterlyst en internationell strategi för våra internationella insatser. Då måste man grovt ha missat att vi antog en sådan här så sent som . har Socialdemokraterna varit med och sagt ja till en utökning av Afghanistanstyrkan och ja till fortsatt verksamhet i Kosovo detta i det sammansatta försvars- och utrikesutskottet. har Socialdemokraterna i sin budget föreslagit att vi ska upphöra med Kosovoinsatsen. Alltså fattas det nu pengar, eller rättare sagt ännu mer pengar, i Socialdemokraterna budgetalternativ. Min partikollega kommer senare att ta upp det som gäller våra internationella insatser. Mycket glädjande är att hemvärnet eller de nationella skyddsstyrkorna får en tyngre och viktigare uppgift . Vi vet ju hur hemvärnet har behandlats under Socialdemokraterna vid makten. När jag kom in i 1994 fanns det 120 000 personer i hemvärnet. Sedan har vad man skulle kunna kalla för en slakt av hemvärnet skett. 120 000 blev 100 000, det blev 90 000, det blev 80 000, det blev 70 000, det blev 60 000, det blev 50 000, det blev 40 000 och är det nere i ca 35 000. Och har vi sagt halt. Där har ni en bakgrund till och en historiebeskrivning av hur det har varit inom det svenska hemvärnet, som Socialdemokraterna skriver entusiastiska motioner om. Man bör känna till bakgrunden och veta hur Socialdemokraterna har hanterat hemvärnet. Då får man en aningen fadd smak i munnen när man läser alla entusiastiska motioner som socialdemokrater skriver där de hyllar hemvärnet. , i opposition, hyllar de alltså de män och kvinnor som numerärt sett har slaktats år . Det ger knappast någon trovärdighet. Alliansen är garanten för att inga nya nedläggningar kommer vare sig av förband ute i landet eller av hemvärnets numerär detta under innevarande mandatperiod. Vad som sedan sker kan nog ingen i denna kammare sia om. Ingen vet hur stora försvarsanslag som kommer och som behövs. Vi känner inte till de framtida behoven Vi har däremot fått oroande signaler. Om det skulle bli ett maktskifte skulle det självfallet bli kraftiga nedskärningar igen i försvarsbudgeten. Helgens besked om att tre vänsterpartier, tre röda partier, nu ska ses som ett regeringsalternativ ger, som jag inledde med att säga, ännu större hot mot försvaret och ett kraftigt hot mot försvarsindustrin i . Då skulle hemvärnet åter med all rätt känna sig hotat. Försvarsindustrin skulle känna ett kraftigt hot. Övriga verksamheter skulle vara hotade av nedläggning och nedskärningar. Ta bara och läs vad och Vänstern vill skära bort och hur mycket de vill skära ned! Hur många tusen skulle med den rödgröna politiken få lämna försvarsindustrin? Ta och läs noga vad Vänstern vill i samarbetet kring och med EU och vad man vill göra med svensk försvarsindustri! Ta och läs, och lyssna på vad sade alldeles ! Det blir en nattsvart försvarsbild om man ser Socialdemokraternas alternativa budget och dessutom lägger till de två nya röda partierna. Detta kallas nu ett alternativ i svensk politik. kommer i sitt anförande senare att ta upp bland annat frågorna om personalförsörjning. Låt mig i alla fall konstatera för det gäller personalbiten i allra högsta grad att en klar besvikelse är det stora antal tjänster som Högkvarteret har och utvecklingen i då vi har minskat i försvaret totalt. Jag bad att ta fram siffror på antalet årsanställda på Högkvarteret. Jag noterar med stor besvikelse att antalet anställda inte har minskat, utan ökat. Jag satt själv med i den så kallade under Socialdemokraternas tid. Där trodde vi att vi var helt eniga om att antalet anställda i Högkvarteret skulle skäras ned. Men så blev det inte. Det påstods då, under Socialdemokraternas tid i Försvarsdepartementet, att just Högkvarteret skulle bantas. Sådana besparingar räknades också in i budgeten. Men har vi facit: Medan förbanden runt om i landet lades ned svällde Högkvarteret. var siffran mellan 1 250 och 1 330 anställda för att vara 1 2006 och öka till 1 2007. Här måste det ske någonting! Det Socialdemokraterna inte lyckades med måste vi nu ha som ett mål. Jag hoppas att vi är flera som ställer upp bakom detta. Jag kan bara konstatera att byråkratin tyvärr har fått svälla på bekostnad av förmågan. måste det ställas hårdare krav om en minskning av overheadkostnaderna, som man kan kalla Högkvarterets kostnader för. Låt mig också säga något om samhällets krisberedskap. Den stärks och den utvecklas. börjar den nya myndigheten sin verksamhet en myndighet mot olyckor och kriser. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, ska utveckla och stödja samordningen av samhällets krisberedskap och lägga stort fokus på att utveckla det tvärsektoriella perspektivet detta för att snabbt kunna ta den sammanhållande och stödjande rollen före, under och efter en kris. Dagens breda hotbild känner inga gränser och påverkar många länder . Det är inte möjligt att se en militär konflikt i vårt närområde som enbart skulle påverka ett land eller behöva mötas av ett land enskilt. Det är genom samarbete som vi bäst stärker de nordiska ländernas säkerhet. Samarbetet inom försvaret i är viktigt. Vi delar geografi och de utmaningar som finns i vårt närområde. Vi har liknande säkerhetspolitiska mål och uppgifter. Även om några av våra grannar är medlemmar i olika organisationer finns det mycket vi kan göra tillsammans. Vi bidrar alla till FN, EU eller Nato. Som en följd av den internationella politikens utveckling har situationen i vårt närområde förändrats markant . Vi står inför bredare och mer sammansatta säkerhetsutmaningar . Situationen kring och i har förändrats. kantas av EU- och Natoländer och har 50 000 fartygsrörelser och fördubblade oljetransporter. Arktis- och Barentsregionerna genomgår stora förändringar. Klimatförändringarna leder till nya trafikleder och till att nya naturtillgångar tillgängliggörs. Flera länder har stora intressen i området. Den strategiska rollen för vår region har ökat. Vi i står alla inför liknande förändringar. Här är samarbete A och O. Ett sådant samarbete gynnar också försvarsindustrin i en nog så viktig bit. Det behövs nu konkreta nedskrivna och framförhandlade samarbetsobjekt och projekt. I en gemensam vision av det nordiska samarbetet skulle man kunna se gemensamma truppbidrag för internationella insatser, gemensam utveckling, anskaffning, underhåll och vidareutveckling av försvarsmateriel, gemensam officersutbildning och gemensamma övningar. Detta är några exempel. Det som är mycket viktigt är att försvarsindustrin kan dra nytta av ett starkare nordiskt samarbete. Ännu än gång tar jag upp en viktig del: Hur ser alternativet i svensk försvarspolitik ut? Finns det något riktigt alternativ? Nej, man kan konstatera att det inte finns något trovärdigt alternativ. Det finns tre oppositionspartier, men de spretar åt alla håll i sina förslag. Det enda man tydligen är överens om gäller försvarsmusiken. Det är en fråga som varken under Socialdemokraternas tid vid makten eller nu är en fråga för . fattade dessutom Försvarsmakten ett beslut i denna fråga. Vi har också i vår text påpekat de kulturvärden som finns i försvarsmusiken. I övrigt är det illa ställt med gemensam syn. Låt mig först notera att det är en helt unik situation i meningen att Vänstern har mer pengar i sin försvarsbudget än vad Socialdemokraterna har. Det är unikt. Jag tror att det är första gången i modern tid i denna kammare som det är så. I varje fall borde det få Socialdemokraterna att tänka till. Hur hamnade man där? Vid ett regeringsskifte hemska tanke ser jag situationen där vice statsminister kallar till sig och säger: Vi måste satsa mer på försvaret. Snacka om omvända roller! Socialdemokraterna vill alltså skära ned budgeten med drygt 5 miljarder . Vänstern vill skära med 4 miljarder och vill skära med 8 miljarder. Så ser alternativen ut i svensk försvarspolitik. Det är det som kallas alternativet de som vill agera tillsammans efter nästa val. I fråga om enskilda anslag vill öka förbandsverksamheten medan Socialdemokraterna och vill minska. Socialdemokraterna och minskar anslagen till internationella fredsinsatser som vill öka. Är det någon som efter den summeringen av tre olika budgetalternativ kan påstå att det finns ett alternativ till alliansens försvarspolitik? Är det någon som efter anförandena av , och kan påstå att ni fann någon röd tråd i försvarsfrågan i det röda laget? Jag undrar hur Socialdemokraterna har kommit fram till att det går att spara 2010 och 2011 på bland annat logistikprocessen eller Försvarsmaktens stödverksamhet, som man skriver i sitt särskilda yttrande. Ingen i den här salen motsätter sig att det görs rationaliseringar. Detta är bland annat detta som ser över just . Det vore intressant att få veta hur ni kom fram till siffrorna 400 respektive 800 miljoner. Jag tittade lite i fjolårets protokoll, och i fjolårets debatt påstod ni att ni hade tre ledord som var viktiga, nämligen analys, underlag och beredning. Jag vill självfallet uppmana att berätta för oss hur ni kommer fram till de här siffrorna. Hur ser analysen av de här underlagen ut? Hur är beredningen av detta? Eller har ni bara slagit till med en siffra vilken som helst? Det ska bli väldigt intressant att höra svaret. Nej, fru talman, det finns inget alternativ till alliansens försvarspolitik. För Socialdemokraterna har det gått riktigt illa i årets tänk när det gäller försvaret. Man hamnar alltså under det anslag som Vänstern anser vara ett minimum. Bara det att man har lägre anslag än Vänstern är ett tecken på att det gått snett. Ännu mer snett går det då man går med på en fortsättning i Kosovo, som i och för sig är glädjande, där det inte finns några pengar anslagna i budgeten. Jag vill därmed yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag vill också passa på att här framföra ett tack till försvarsutskottets kansli. Det är ett litet kansli men ett alert kansli. Jag vill tacka för gott samarbete och ett gott arbete . 158 () replik: Det lackar mot jul. Det kunde man höra på tal. Vi ska ha allting, och vi ska ha allting . Det ska vara både nationellt och internationellt. Den politik som du har pratat om har ju havererat, och den havererar . Du har ett underskott år . Ni kan inte prioritera. försöker säga att vi ska bygga upp ett försvar utifrån den hotbild som finns. pratar inte om någon hotbild. Han pratar om allting . Vi ska ha ett försvar för att skydda , och vi ska ha ett internationellt försvar. Men vad är hotbilden, ? Kan du förklara det? Man bygger inte upp ett företag om man inte vet vilka kunder man ska inrikta sig mot. Man satsar inte på alla kunder . Det är inte annorlunda med försvarspolitiken. Grundproblemet i regeringens försvarspolitik är att jag inte ser någon blå, röd eller grön linje. Det spretar åt alla håll. Sedan säger att vi inte lägger ned några förband. Nej, och det är precis det som den här bilden innebär. Jag sade alldeles att försvarsministern hade en tanke på att göra om detta, men han gjorde halt på grund av konflikten i . Håller inte med om att om vi ska blicka utåt och vara med på internationell basis får vi också ha ett förband som verkar i den riktningen. Min fråga till är: Vilken hotbild ser ?