prot · GV0963 · 2008-02-13 00:00:00 — In the public gallery we have many visitors from the embassies in . I want to say that we are happy to see that you have come here to listen to the Annual Debate on Foreign Policy in the Swedish Riksdag. You are warmly welcome. 1 § Utrikespolitisk debatt 2 Utrikesminister (): Det år som gått sedan regeringen presenterade sin första utrikesdeklaration har i allt väsentligt varit ett bra år för och för . Vi har förnyat och förstärkt samarbetet i och . I Europeiska unionen har vi nått enighet om ett reformfördrag som ger oss gemensamt bättre möjligheter . Vi har globalt tagit en tydlig ledning i arbetet att möta klimatutmaningarna. Vi river gamla gränser och öppnar nya möjligheter. Världsekonomin utvecklas i allt väsentligt gynnsamt. Cirka en tredjedel av mänskligheten lever i områden där den ekonomiska tillväxten låg kring . Världshandeln expanderade nästan lika mycket. Förutsättningarna för att nå det viktiga målet om att halvera fattigdomen i världen är därmed betydligt bättre. När vi nu gått in finns det anledning att betona den nya osäkerhet som har uppstått på viktiga områden. En avmattning av den ekonomiska tillväxten är sannolik. Vi vet ännu inte om världshandelsförhandlingarna kommer att krönas med framgång eller om en ny protektionism kommer att bryta fram. måste upp till bevis när det gäller att leva upp till sina ambitioner i klimat- och energipolitiken. Det kommer att ställa också våra samhällen inför stora krav. Den inledda fredsprocessen i kommer om den misslyckas att leda till en starkt försämrad utveckling i hela regionen. Men om den lyckas ökar möjligheterna till fred och utveckling i markant. Den globala terrorismen och riskerna för spridning av massförstörelsevapen kommer att fortsätta att utgöra hot mot stabiliteten i världen. När jag stod i denna talarstol sammanfattade jag vår utrikespolitiska uppgift i tio punkter. Eftersom den politik som jag då redogjorde för var en politik med ett längre perspektiv är det naturligt att utgå från dessa. För det första: Europeiska unionen intar en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Lissabonfördraget innebär att en betydligt bättre förutsättning skapas för att Europeiska unionen ska kunna fungera som en allt starkare global aktör också när det gäller freds- och säkerhetspolitiken. Detta fördrag har ett brett stöd i riksdag. Det är vår gemensamma förhoppning att det ska kunna träda i kraft vid det kommande årsskiftet. kommer att spela en aktiv roll när det gäller att skapa de nya instrument som fördraget nu bereder vägen för. Vi har tagit initiativ till en bred diskussion om vidareutvecklingen av den gemensamma europeiska säkerhetsstrategin. Viktigt blir också att säkerställa att bland annat den europeiska utrikestjänsten utvecklas till ett verksamt instrument för att främja våra gemensamma intressen. Ett säkrare och fredligare innebär förbättrade förutsättningar för fred och säkerhet också för . Sambandet mellan vår säkerhetspolitik och vår Europapolitik är lika tydligt som det är viktigt. Utvecklingen av vår säkerhetspolitik måste även fortsatt ske i brett nationellt samförstånd. är militärt alliansfritt. Det råder bred enighet om att vårt lands framtida säkerhet bygger på gemenskap och samverkan med andra länder. Det råder också bred enighet om att inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland i Europeiska unionen eller ett annat nordiskt land. I detta ligger också en förväntan om att dessa länder agerar på samma sätt om skulle drabbas. Europeiska unionens nya fördrag innebär att medlemsländerna tar ett solidariskt ansvar för säkerhet. Successivt förstärks Europeiska unionens förmåga till freds- och säkerhetsinsatser i olika delar av världen. Vårt land bidrar utifrån sina förutsättningar till den solidariska säkerheten och kommer att fortsätta att spela en pådrivande roll i utvecklingen av den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. Detta halvår är ledarnation för , som är en av de två snabbinsatsstyrkor som står till EU:s förfogande. Planering pågår för att vi också ska kunna bidra med en motsvarande snabbinsatsstyrka inom Europeiska unionen . Vi prövar också i nära samverkan med möjligheten att delta i Natos motsvarande snabbinsatsstyrka. Detta skulle innebära en ytterligare fördjupning av ett redan omfattande samarbete med Nato. Efterfrågan inom ramen för såväl som Europeiska unionen och Nato på olika fredsinsatser ökar. Det förblir regeringens ambition att förmåga till internationella fredsinsatser ska fördubblas. ökas anslaget från 1,5 miljarder till . Regeringen kommer att presentera en nationell strategi för engagemang i freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Målet är att knyta utrikes-, bistånds- och försvarspolitiken närmare varandra. För att kunna bli en allt viktigare global aktör måste Europeiska unionen stärka sina relationer med världen i övrigt. Det är också mot denna bakgrund vi fäster stor vikt vid relationerna med . Den politiska dialogen mellan våra bägge länder är tät också i de frågor där perspektiven kan vara olika. Vi fäster stor vikt vid relationerna med och . Utvecklingen av Asean skapar nya samarbetsmöjligheter. Toppmötet mellan Europeiska unionen och Afrikanska unionen visade på nya perspektiv. Vårens toppmöte med blir ett viktigt steg i utvecklingen av våra relationer. För det andra: Den successiva utvidgningen av Europeiska unionen är en unikt framgångsrik process. Den har på ett mycket påtaligt sätt förbättrat förutsättningarna för fred och välstånd i vår del av världen och skapat en modell för fredligt samarbete och integration som inspirerar världen i övrigt. Att hålla utvidgningen levande och därmed dörren öppen till för de länder i vår omvärld som aspirerar på medlemskap är en av unionens främsta strategiska skyldigheter. motsätter sig nya barriärer på vår kontinent. Vi gör det av övertygelse och med stöd av bestämmelser om att samarbete står öppet för alla demokratier i som vill och kan uppfylla de krav som samarbetet ställer. Regeringen arbetar aktivt i denna anda för att utvidgningsförhandlingarna med och ska fortsätta i den takt som ländernas förberedelser medger och ger sitt fulla stöd åt övriga länder på västra i deras strävan att närma sig unionen. Det är vår förhoppning att det nu i ska vara möjligt att accelerera reformprocessen så att medlemskapsförhandlingarna kan avslutas under det svenska ordförandeskapet. På samma sätt ger vi vårt stöd till en accelererad reformprocess i . Att det landets medlemskap skulle ha stor betydelse inte bara för vår gemensamma vitalitet utan också för unionens globala vikt och trovärdighet är en uppfattning med bredast tänkbara förankring i riksdag. Detta år måste bli det år då frågan om att övervinna splittring på allvar sätts upp på dagordningen. Vi kommer i samverkan med andra länder att stödja främst FN:s viktiga arbete med denna fråga. kommer att fortsätta att vara drivande i arbetet med att stärka den europeiska grannskapspolitiken. För de länder som aspirerar på ett medlemskap i unionen är det viktigt att grannskapspolitiken inte är en ersättning utan ett komplement till medlemskapsperspektivet. Det gäller inte minst för . Vi välkomnar landets fortsatta demokratiska väg och strävar efter ett breddat och fördjupat samarbete mellan och . Vi strävar efter närmare förbindelser på samhällslivets alla områden också med . Det är vår förhoppning att återstående hinder för landets medlemskap i ska kunna övervinnas. Det ligger entydigt i vårt intresse att utvecklas till en modern, framgångsrik och demokratisk stat. De senaste årens utveckling i mer auktoritär riktning pekar dock dessvärre åt ett annat håll. Vi känner oro för en fortsatt utveckling i denna riktning. I Europeiska unionen diskuteras nu förutsättningarna för att efter presidentskiftet i inleda förhandlingar om ett bredare samarbetsavtal. Ett sådant måste bygga på respekt för grundläggande regler och villkor för samarbetet mellan länder. Också förbindelserna med länderna i södra bör stärkas. Vi har lagt fram förslag om en förstärkt roll för Europeiska unionen för att stödja en demokratisk och stabil utveckling i . För det tredje: Förändringarna av vårt klimat utgör vår tids kanske största utmaning. Europeiska unionens toppmöte innebar att klimatfrågorna sattes i centrum. spelade en pådrivande roll i det beslutet. Gemensamt strävar vi efter en global post-Kyotoöverenskommelse. Vid höstens klimatmöte i i hoppas vi att en god grund kan läggas för en uppgörelse i . Som ordförande i har ett särskilt ansvar. Ensamt kan dock inte klara problemen. Tillsammans med arbetar vi med nya initiativ för ny teknologi. Vi hoppas på en mer framåtsyftande amerikansk inställning också när det gäller globala utsläppsbegränsningar. Vi har ingått ett brett avtal med om alternativa bränslen. Vi fördjupar dialogen med de växande asiatiska ekonomierna. Frågan kommer att vara central vid statsministerns kommande besök i och . Kopplingen mellan handel, utveckling, miljö och klimat är uppenbar. Regeringen har därför beslutat att etablera en internationell kommission under ordförandeskap av biståndsminister om klimatförändring och utveckling. Kommissionens huvuduppgift är att ge förslag på hur det globala biståndet kan klimatsäkras. Regeringen är också initiativtagare till att använda handelspolitiken för att bidra till att motverka klimatförändringar. Vi driver på arbetet för friare handel med klimatvänliga varor, tjänster och teknologi. Ett förstärkt fokus på miljö och klimat genomsyrar det internationella utvecklings- och handelssamarbetet. För det fjärde: Arbetet inom är av central betydelse för . Det är bara genom en effektiv multilateralism som många av vår tids största problem kan lösas. kommer att diskutera vad som ytterligare krävs för att nå FN:s så kallade millenniemål. Trots att det finns goda förutsättningar att nå målet om att halvera fattigdomen i världen kommer ytterligare insatser att behövas för att stimulera utvecklingen. Svenska soldater är på väg till för att delta i och Europeiska unionens gemensamma ansträngningar att skydda människor och skapa bättre förutsättningar för fred i hela denna region. Insatsen är kanske den mest komplicerade och krävande som Europeiska unionen har engagerats i. Den ska också ses i perspektivet av nödvändigheten att förhindra konfliktspridning och mildra lidandet i hela det väldiga område som också omfattar och inte minst . Den är ett uttryck för vår övertygelse att och inte kan stå overksamma inför kriser där samhällen raseras, människors fri- och rättigheter kränks och oskyldiga människor lemlästas och dödas. Att bygga fred kräver tid. Den tidsbegränsade insatsen i och måste följas av en mer omfattande insats av . bidrar med omfattande humanitärt stöd till . Vi stöder aktivt och Afrikanska unionens fredsansträngningar genom bland annat . Vi deltar i den internationella kontaktgruppen för , och vi kommer att ytterligare stärka vårt engagemang i landet så fort situationen så tillåter. Vi stöder en lösning av gränskonflikten mellan och på folkrättens grund i enlighet med den skiljedom som parterna har åtagit sig att genomföra. Den Afrikaskrivelse som presenteras för ger en bred och mångfasetterad bild av . I takt med att utvecklingen i många nu går åt rätt håll förstärks våra relationer och blir mer jämbördiga. som de afrikanska ekonomierna växer och demokrati och respekten för mänskliga rättigheter utvecklas positivt i ett flertal länder och antalet konflikter är lägre än på mycket länge visar den tragiska och oroande utvecklingen i på hur sköra framstegen ofta är. Situationen i det hårt drabbade östra är både en humanitär tragedi och en fortsatt källa till regional instabilitet. Utvecklingen i inger oro. Opiumproduktionen har ökat till nivåer världen sannolikt inte sett på mer än ett århundrade. Säkerhetssituationen i främst landets östra och södra delar har förvärrats. Den politiska utvecklingen har blivit mer osäker. Vi eftersträvar en starkare samordnande roll för FN i de samlade fredsinsatserna i landet. De politiska och ekonomiska insatserna måste förstärkas och säkerheten i landet tryggas genom en bättre kombination av inhemska och internationella insatser. Vårt engagemang i är långsiktigt, och vi öppnar en ambassad i . Vi kommer att återkomma till om inriktningen av våra fortsatta insatser i och hur säkerheten och effektiviteten i dem kan öka. Vi samarbetar nära om den framtida inriktningen med övriga nordiska länder. Vi kommer fortsatt att verka för att FN:s resolution om kvinnor i väpnade konflikter och i arbetet för ökad fred och säkerhet genomförs i praktiken. Terrorismen har ställt det kollektiva säkerhetssamarbetet inför nya utmaningar. Det krävs ett brett mellanstatligt samarbete för att möta detta. Regeringen har gett sin samlade syn på terrorism och dess olika dimensioner i en skrivelse som ligger på de ärade ledamöternas bord. Regeringen fortsätter att driva krav på förbättring och utveckling av de internationella sanktionsinstrumenten. Vi vill garantera rättssäkerheten och respekten för folkrätten och de mänskliga rättigheterna och arbetar tillsammans med likasinnade för att förbättra prövningsmekanismerna inom ramen för . I olika forum främst med förankring i kommer regeringen att fortsätta arbetet för rustningskontroll och nedrustning. I fäster vi vikt vid ett förnyat . bör ratificeras av alla. Nya initiativ kan behöva tas när det gäller att förhindra fortsatt spridning av känsliga teknologier på bland annat det nukleära området. För det femte: Ett viktigt mål för utrikespolitiken är att kretsen av demokratier utvidgas. Arbetet för frihet och rätt är ett arbete också i och i vårt eget närområde. Endast från ligger där fria val inte kan hållas och där medborgare förföljs för sina politiska åsikter. Regeringens politik gentemot strävar efter att stärka respekten för demokrati och mänskliga rättigheter i landet och att i förlängningen bidra till att integreras i det europeiska samarbetet och den europeiska värdegemenskapen. Vi ökar vårt bistånd och räknar med att öppna en svensk ambassad i . På samma sätt som vi har välkomnat utveckling med fria och rättvisa val har vi haft anledning att tydligt beklaga att de ryska parlamentsvalen inte genomfördes på ett sätt som motsvarar de krav som kan ställas på ett demokratiskt val. Bland annat genom Europeiska unionen kritiserade vi de kraftiga begränsningarna av de internationella valobservatörernas möjligheter att verka. Vi beklagar djupt att fortsatta begränsningar inte gjort det möjligt för att följa det förestående presidentvalet. FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna fyller . Vikten av att främja demokrati och mänskliga rättigheter genomsyrar den svenska utrikespolitiken. Våra ställningstaganden bygger på stark folkrättslig grund. Vi verkar för att rättsstatens principer ska gälla också i det internationella samarbetet. Omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter förekommer alltjämt, bland annat i . Vi verkar genom dialog både enskilt, i Europeiska unionen och i FN-systemet för att motverka kränkningar på olika håll i världen. Vi engagerar oss på bred front för att ge stöd till de demokratiska krafterna och bidra till en positiv förändring i länder som och där människors fri- och rättigheter grovt och systematiskt kränks. verkade regeringen kraftfullt till stöd för demokratirörelsen i . Vi drev inom Europeiska unionen på för införandet av verkningsfulla sanktioner, och på svenskt initiativ inrättade unionen ett speciellt sändebud till . Det är ett arbete med fortsatt hög prioritet. Yttrandefriheten är en grundläggande mänsklig rättighet och en förutsättning för att kunna bekämpa alla former av förtryck. Vi arbetar målmedvetet för en värld där varje människas åsiktsfrihet och rätt att sprida sina tankar garanteras. Regeringen överlämnar två skrivelser till , dels om mänskliga rättigheter i utrikespolitiken, dels om demokrati och mänskliga rättigheter i biståndet. I båda dessa redovisas nya initiativ. I alltför många delar av världen är kvinnors frihet, oberoende och jämställdhet fortfarande eftersatt. Arbetet med att öka kvinnors makt över sina liv har en central ställning i vår politik för global utveckling. Dagens har sin grund i skyddet för demokrati och respekten för de mänskliga rättigheterna. kommer att bygga vidare på denna grund genom vårt ordförandeskap i Europeiska rådets ministerkommitté. Fria och rättvisa val är en grundläggande princip. valobservatörer måste även fortsättningsvis bjudas in utan särskilda villkor. Vi ökar våra bidrag till FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna. Vi ställer kravet att för de mänskliga rättigheterna lever upp till förväntningarna och blir ett effektivt och starkt organ. Vi välkomnar att på initiativ av Europeiska unionen har antagit en resolution för avskaffande av dödsstraffet. Vi har regelbundet markerat vårt stöd i samband med manifestationer för HBT-personers rättigheter. Vi kommer även i fortsättningen att med engagemang verka för att främja respekten för dessa rättigheter. Mänskliga rättigheter och demokrati ges större vikt i utformningen av vårt bistånd. För det sjätte: I åtog sig israeler och palestinier att försöka nå en fredsöverenskommelse. präglade av våld och hopplöshet finns nu en verklig möjlighet till positiv förändring. Slutstatusförhandlingarna måste leda till en varaktig fred och upprättande av en palestinsk stat bestående av och . På så sätt främjas också säkerhet liksom säkerheten i vårt eget närområde. Vi är beredda att på olika sätt medverka till en sådan fredsprocess. Vi verkar för att isoleringen av hävs. Den israeliska bosättningspolitiken samt byggandet av separationsbarriären på ockuperat område strider mot folkrätten och utgör ett hinder i förhandlingsarbetet. måste tillåta rörelsefrihet inom och mellan de palestinska områdena, vilket är en förutsättning för en fungerande palestinsk ekonomi. Det är också ett grundläggande villkor för försoning på de palestinska områdena, för palestinsk enighet och uppslutning bakom president förhandlingslinje. Parterna måste leva upp till sina åtaganden enligt färdplanen för fred. Det är centralt att de palestinska myndigheterna fortsätter att erkänna rätt att existera och respekterar ingångna avtal. Det är ett grundläggande krav att terrorismen måste bekämpas. Raketattackerna mot måste upphöra. Vi ser fortsatt goda möjligheter att fördjupa relationerna med . Europeiska unionen måste, som den största givaren till palestinierna, spela en mer aktiv politisk roll i kvartetten och bistå i uppföljningen av parternas åtaganden. Utvecklingen i är alltjämt oroande. De mänskliga rättigheterna fortsätter att kränkas, och yttrandefriheten inskränks. Vi stöder aktivt implementeringen av FN:s säkerhetsråds resolutioner för att förmå att efterleva sina åtaganden enligt icke-spridningsavtalet. Tendenser till spridning av massförstörelsevapen och uppluckring av icke-spridningsregimen, NPT, måste tas på största allvar. En värld med fler kärnvapenmakter står närmare ett kärnvapenkrig. I en sådan värld är riskerna att dessa vapen hamnar i orätta händer också större. Vi står bakom i dess strävan efter stabilitet, säkerhet och demokrati. Vi kommer att fortsätta att öka vårt engagemang i landet och för landet, bland annat genom att förstärka vår diplomatiska närvaro i . Vi ger ett omfattande stöd till FN:s insatser i , inklusive humanitärt stöd till irakiska flyktingar inom landet eller i andra länder. För det sjunde: Vi måste konstatera att det inte har varit möjligt för att ta ställning till frågan om Kosovos framtida status. Den nuvarande situationen är dock ohållbar, och trots folkrättsliga komplikationer måste därför Europeiska unionen ta på sig ett särskilt ansvar för statusfrågan och statsbyggande i Kosovo. Efter diskussioner i Europeiska unionen och efter hörande av kommer regeringen att ta ställning till kommande relation med Kosovo. Vi strävar efter en så enig och så stark samlad europeisk politik i denna process som möjligt. Ett splittrat är ett försvagat . Vi kommer fortsättningsvis att bidra till det internationella engagemanget i Kosovo, inte minst genom vårt deltagande i Kfor. Det är bara genom ett utökat samarbete inom en allt starkare europeisk ram som regionens olika utmaningar kan . Det gäller också . Vi kommer att fortsätta att verka för att unionens dörr står öppen för . Så snart förutsättningar för detta föreligger bör ges status som kandidatland till unionen. Vi fortsätter också vårt starka engagemang för Bosniens utveckling och europeiska integration och utvecklar våra relationer också med regionens andra länder. För det åttonde: Kampen mot olika former av fattigdom är en central utgångspunkt för den samlade svenska utvecklingspolitiken. prioriterar regeringen tre huvudområden: demokrati och mänskliga rättigheter, miljö och klimat samt jämställdhet och kvinnors roll i utvecklingen. Kvalitet och effektivitet är avgörande för att det svenska utvecklingssamarbetet ska uppnå sina mål. Beslutet att fokusera det bilaterala utvecklingssamarbetet till färre länder får avgörande betydelse. fokus stärks på långsiktig fattigdomsbekämpning och ekonomisk tillväxt i framför allt och på reformsamarbetet i forna sovjetstater och sydöstra . Vårt engagemang för fred, säkerhet och utveckling i en rad konflikt- och postkonfliktländer fördjupas. förblir starkt engagerat för att åstadkomma en demokratisk förändring i flera stater med stort demokratiunderskott. har det internationella arbetet med att förstärka det handelsrelaterade biståndet fått stor uppmärksamhet vid flera internationella möten. På så vis stöder vi utvecklingsländernas möjligheter att integreras i den globala ekonomin. Jämställdhet och ökat stöd till kvinnors rättigheter och roll i utvecklingen är grundläggande utgångspunkter för effektiv fattigdomsbekämpning och hållbar ekonomisk tillväxt. Jämställdhetsperspektivet är därför centralt i regeringens Afrikaskrivelse och i den nya AfrikaEU-strategin. Vi har också inrättat ett nytt politikområde för reformsamarbete i som syftar till att stärka demokrati, rättvis och hållbar utveckling samt närmande till EU. Vi har antagit en strategi för vårt multilaterala utvecklingssamarbete. Genom prövning av organisationernas relevans och effektivitet i förhållande till den svenska utvecklingspolitikens mål utvärderas både nivån på stödet och själva urvalet av vilka organisationer som får vårt stöd. Vi ger stora bidrag till fond för de fattigaste länderna och Afrikanska . Vi har framgångsrikt verkat för att båda bankerna ska öka sitt engagemang i sviktande stater samt på klimatområdet. bidrar med till den globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria. För det nionde: Att skapa friare handel är en grundläggande komponent i vår politik. Detta gäller särskilt i tider då protektionistiska strömningar tycks växa i styrka. Regeringen har en nyckelroll som pådrivare för att Europeiska unionen ska agera konstruktivt i Dohaförhandlingarna. avgörs det om en uppgörelse kan nås. Vi fortsätter att verka för att ytterligare förbättra unionens inre marknad. Här är det en särskild utmaning att tillvarata tjänstesektorns stora potential. Ekonomisk öppenhet är en förutsättning för förstärkt konkurrenskraft. Vi arbetar för en Lissabonstrategi som kompletteras med en extern dimension. Vi utvecklar våra relationer inte minst med de växande asiatiska ekonomierna men också med andra ekonomier på frammarsch som till exempel , , , och . Med bibehåller och utvecklar vi goda och nära förbindelser. Europeiska unionens förhandlingar om frihandelsavtal med , och Aseanländerna är av stor vikt. lyckades Europeiska unionen förhandla fram provisoriska avtal om ekonomiska partnerskap och fri handel med ett stort antal länder i och . Vi arbetar för att bredda utvecklingsfrämjande avtal som ska kunna slutförhandlas .