prot · GW0949 · 2008-12-15 00:00:00 — Vi kan konstatera att alliansregeringen satsar mer pengar på infrastrukturen än vad den socialdemokratiska regeringen gjorde före valet . Det är fakta som man kan läsa på flera håll i de olika budgetarna. Där ser man hur utfallet faktiskt har blivit både på vägsidan och på järnvägssidan. När det gäller tonnageskatten, detta kära ämne, håller jag med om att det är en oerhört angelägen fråga. Det arbetas fortfarande i med den frågan. Däremot har vi inte riktigt nått i mål . Förhoppningsvis kan vi göra det , men än så länge går det arbetet vidare. Beträffande regionförstoringarna delar jag syn att regionernas möjlighet att påverka, förbättra och komma vidare, både vad gäller infrastrukturen och andra delar av det regionala samarbetet, är oerhört viktig. Det är viktigt för tillväxten och för att kunna stärka sig i den globala konkurrensen. Därför är det mycket positivt att med i spetsen haft en gedigen dialog med regionerna i arbetet med infrastrukturpropositionen, som vi kommer att debattera mer . 36 () replik: I min hembygd finns talesättet att snacka går ju! Det betyder att man kan prata väldigt mycket. Man kan prata med regioner och de får önska sig den ena infrastruktursatsningen efter den andra, men det gäller att också bygga så att det verkligen blir till. Därför är det viktigt att man nu får fram Ostlänken och inte bara begraver saker och ting i utredningar. Det tycker jag att ska ta med sig. Visst är det viktigt att tjälsäkra vägar och annat. Det är oerhört viktigt, jag säger ingenting om det, och det är bra att regeringen satsar på det. måste man dock se till att det även fungerar i andra regioner. Därför skulle jag vilja fråga om man är stolt över målsättningen med en väntetid på 87 i . Det är vad är 87 . Det är målsättningen med kraftsamlingen i . Är den målsättningen tillfyllest? Måste man inte göra mer och skynda på så att folk slipper stå och vänta? Det sades tidigare att de som reser i har ungefär en veckas försening. sägs det att blivit ännu längre. Jag vet inte riktigt vad som har hänt den här hösten. sade att det skulle ta innan den borgerliga regeringens budget märktes. Därför undrar jag: Är det vad som märks, att förseningarna ökat? 37 () replik: hävdar att alliansregeringen begravt frågan om höghastighetståg. Ingenting kan vara mer felaktigt. Det är de facto alliansregeringen som lyft upp frågan på bordet och hanterat den i den infrastrukturproposition som vi återigen ska debattera . Eftersom frågorna går ihop så pass mycket berörs de även denna måndag. Om man ska satsa på och börja investera i höghastighetståg det talas om investeringar på är det väl inte annat än rätt att faktiskt utreda och se till att ha torrt på fötterna. Det gäller även finansieringsdelarna, vilket ju är en viktig del av utredningen. Det ska bli spännande att titta vidare på den. När det gäller tågförseningarna delar jag helt och hållet oro. Vi hade i trafikutskottet besök av , tågoperatörer och få lite mer klarhet i vad som händer. En av de stora förseningarna berodde på att man förbättrar och förstärker någon form av omkopplingsstation, vilket genererade ytterligare förseningar. Det är något som vi definitivt behöver bevaka framöver. Det är glädjande att alliansregeringen satsat mer på drift och underhåll. Det är otroligt viktigt för att tidtabeller ska kunna hållas och vi ska ha ett bra och säkert system. 38 () replik: Jag undrar om har tittat på den sammanställning och analys som Kommuner och Landsting har gjort av hur regeringen satsar på infrastruktur. Den visar att eftersom man använder de medel som frigörs på utgiftsområdet till att amortera lån i stället för att ge klarsignal till blir utrymmet mindre, inte större. Jag undrar alltså om tagit del av den sammanställningen. Det har det moderata regionrådet i , , gjort. Hon riktar skarp kritik mot att regeringen inte vidgar kapaciteten för de resenärer i som vill resa klimatvänligt och heller inte möjliggör för dem som vill använda kombinationer av tåg och lastbil i stället för bara järnväg. Vi är bäst, sade tidigare, och sedan talade hon om näringslivet. Jag undrar om hon noterat att SCA till exempel säger att ett triangelspår vid är en förutsättning för att de ska kunna vidga sin verksamhet. är det väldigt orationellt för dem eftersom de måste backa in i och ut igen. De säger att om de ska kunna bygga och ordna med fler arbetsplatser måste man investera i triangelspår. Jag hittar det inte i alliansens förslag. Jag hittar heller inte på spår, trots att det är där skogsindustriprodukterna hamnar när de passerat och ska ned till hamn. Det är ju ingen idé att vidga kapaciteten i om man sedan inte har spår fullt ut till hamn. Jag undrar om du verkligen står fast vid att ni har vidgat kapaciteten för det näringsliv som vill använda järnväg i kombination med väg och inte bara lastbilstransporter. 39 () replik: Amorteringarna har gjort att vi har frigjort medel som finns att satsa på olika angelägna delar. Jag kan konstatera att kombinationen av de olika transportslagen är en otroligt viktig del i det transportslagsövergripande synsättet. En viktig sak är elektrifieringen av järnvägsspåret mellan och . Det möjliggör att man kan transportera gods norrifrån och fortsätta utan att behöva byta till diesellok som trafikerar där . Man kan bara fortsätta rakt ned till hamnen i , lasta om och därefter fortsätta via och ned till hamn. Det tycker jag är en utomordentlig satsning som jag varmt välkomnar. Det kommer också att förbättra situationen och redundansen i järnvägssystemet och hela järnvägsnätet på ett mycket bra sätt. Frågan om ligger i den åtgärdsplanering som pågår för fullt. Det gäller att titta över de olika planerna på ett bra sätt utifrån de riktlinjer och principer som slås fast i infrastrukturpropositionen. Det kommer vi att debattera här . Det kan förhoppningsvis hamna på ett bra och prioriterat sätt framöver. 40 () replik: Vi ska debattera det . Men vi debatterar närtidssatsningen. Jag konstaterar att ni använder av medlen till och till . Om det är riktningsgivare för hur ni satsar framöver är det inte precis något stöd för vare sig enskilda eller näringsliv som vill kombinera vägen med andra transportslag. Klimatberedningen var överens om att man skulle ta högsta alternativ för att det skulle gå att nå de klimatmål som de borgerliga och vi rödgröna har satt upp. Jag förstår inte hur ni kan desavouera dem som satt i Klimatberedningen och valde högsta alternativ. Om ni satsar medel på att tidigare amortera lån är det inte detsamma som att får signal att använda pengar nu för verksamheter. Jag har en fråga till . Har du någonsin besökt ? Det har varit väldigt tydligt med att man måste vända ordningen om man ska kunna få klimatvänliga transporter. Du kommer ju därifrån. Det har talat om vad som behövs för att fler människor ska åka kollektivt. Det gäller att man satsar på det i första hand och bilen i andra hand. Man får vara tongivande i planerna och i investeringar i kollektivtrafik. Det företaget har inte vid något enda tillfälle talat om att det behöver mer pengar till vägar. Det handlar om investeringar som gynnar kollektivtrafiken. Jag hittar ingenting av det i er närtidssatsning. Har du lyssnat på vad har att säga och tagit intryck av det ? 41 () replik: Jag måste erkänna att jag inte har besökt . Däremot åker jag väldigt ofta med dem, eftersom jag inte har en bil och jag bor i . Det är med högst jämna mellanrum som jag nyttjar kollektivtrafiken i . Den fungerar alldeles utomordentligt. Den har också genomgått klara förbättringar. Man hade också en transportslagsövergripande satsning . drev trafik på vattnet. Det var mycket uppmärksammat och gav också mycket fler resenärer. Det är absolut bra på så sätt. Det är möjligt att Karstad inte begär några ytterligare satsningar på vägar. Men faktum är att man i allt väsentligt kör på vägar och till viss del på vattnet. Där har man klara och tydliga behov av att det måste fungera på vägarna även för buss och kollektivtrafiken. Allting hänger samman. Infrastrukturen är oerhört avgörande även för kollektivtrafiken, och så kommer det att vara också framöver. 42 () replik: En känd idrottsprofil sade att han var störst, bäst och vackrast. Han levererade bevisligen och var som bäst när det gällde. säger : Vi är bäst när det gäller. Jag kommer då att tänka på det som står i om att högmod går före fall. Dessutom kommer vi att se på valdagen när väljarna lägger sin röst vem som är bäst när det verkligen gäller. Jag tror att alla politiker har den ambitionen. Det var väldigt lite konkret politik i det som tar upp som skulle styrka det påståendet. Jag skulle vilja ställa samma fråga till som jag ställde till i . Gör regeringen de största satsningarna på vägar eller järnvägar? Vilken prioritering är den riktiga? Jag har hävdat att ni satsar mer på väg än på järnväg. Vissa av er försöker låtsas att det är på ett annat sätt. Jag vill att nu klart deklarerar vad ni satsar mest på och förklarar varför. De flesta av de projekt som du nämnde i ditt anförande var projekt som byggde på medfinansiering. Jag tyckte att du sade det om genomfartstrafiken i . Jag har inte fått något svar fastän jag har ställt frågan i ett flertal debatter. Varför är det bättre att kommuner, landsting, regioner eller företag lånar pengar för att bygga infrastruktur än att staten gör det? Du låtsas att inte vi andra satsar på saker som bärighet, funktionshindrade och annat. kommer jag att kunna visa att vi har betydligt mer långtgående och tydligare satsningar på både bärighetsåtgärder på vägsidan och inte minst satsningar på kollektivtrafiken som klarar målet att alla ska ha tillgänglig kollektivtrafik . Vi har också avsatt pengar till det. Leverera nu lite grann och utveckla påståendet om att ni är bäst. Visa det nu i konkret politik och innehåll! 43 () replik: Jag skulle säkerligen kunna hämta listan och läsa upp alla de objekt som vi satsar på i närtidssatsningen. Jag valde några, men jag skulle kunna ta upp hela. Annars kan man gå in på regeringens hemsida och mycket lätt hitta rätt till närtidssatsningar och förklaringen till det. Det berör fortsatt snabbare utbyggnad av Trollhättedelen. Det gäller olika trafiksäkerhetsåtgärder bland annat i Dalslandstrakten. Jag kommer inte exakt ihåg vilken som var närmaste orten för det. Men det går som sagt att lätt kolla upp. Det är procentuellt just nu en större satsning på väg än på järnväg. Det har återigen att göra med att alliansregeringen har ett transportslagsövergripande synsätt när det gäller infrastrukturen. Vi behöver bådeoch. Vi behöver både väg och järnväg. Just nu fanns det mer angelägna satsningar att göra på vägsidan. Man hade inte kunnat beta av dem tidigare på grund av ofinansierade planer och dylikt. 44 () replik: Jag går till frågan om närtidssatsningar. Jag hävdar återigen att de flesta av de satsningar som ni gör är att ni tidigarelägger redan beslutade satsningar. Det är inte så att vi inte nu har någon infrastrukturplan. Det pågår faktiskt saker, och det kommer att överlappa varandra. Det är inte så att det är helt nya pengar eller projekt som ni har kommit på, utan de finns redan. Det ständigt återkommande argumentet är att de tidigare regeringarna inte finansierade sina objekt och så vidare. Det är bara någonting som ni griper ur luften. Alla regeringar har gjort det med den ordning vi har. Det borde vi känna till i som är de som kritiserar systemet. Vi vet mycket väl att man finansierar . ska man finansiera alla anslag. Sedan kan verkligheten springa ifrån det på grund av systemet. I stället för att det tog tre eller att bygga en väg så tog det , och då blev det kostnadsfördyringar. Men skyll inte på ! Skåda er själva i naveln och undra vad det kan bero på att man drar ut onödigt länge med viktiga investeringar. Det är just därför som vi föreslår en annan ordning åtminstone för strategiska och långsiktiga objekt. Jag konstaterar nu att det finns en bred samsyn på oppositionssidan om den finansiering vi kan tänka oss när det gäller stora strategiska projekt. Jag märkte att även var inne på samma lösningar. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Kan ni tänka er att det finns investeringar på infrastruktursidan som faktiskt kräver statlig lånefinansiering i ökad omfattning jämfört med ? 45 () replik: I sitt anförande tidigare sade att gör helt andra bedömningar av vad som är viktigt för svensk ekonomi än vad alliansen gör. Jag är själv väldigt glad över detta och känner mig oerhört stärkt och trygg med det faktum att alliansregeringen drar andra slutsatser och gör andra bedömningar än gör när det gäller ekonomin. Vi har haft anslagsfinansiering på detta område . Det finns en rad anledningar till att det är så. Det skapar transparens. Man ser klart och tydligt vart pengarna går. Man kan göra prioriteringar mellan de här investeringarna. Det finns även andra typer av satsningar. Man kan tänka sig kunskapsinvesteringar som kanske skulle generera mer tillväxt framöver än vad en infrastrukturinvestering skulle göra. Hur ska man då vikta dem? Ska vi börja låna och lämpa över kostnaderna på våra barn och barnbarn när det gäller alla områden eller hur många områden är det som detta ska gälla? Jag står klart och tydligt fast vid att det uteslutande är anslagsfinansiering som gäller, så långt det bara är möjligt. Sedan är det klart att det finns särskilda, extrema situationer, det är mycket möjligt att det skulle kunna hända, men så långt det absolut är möjligt är det anslagsfinansiering som gäller. 46 Statsrådet (): Vi befinner oss nu i en situation där många människor är oroliga. De är oroliga för jobben, oroliga för företagens framtid och för den finansiella krisen. Därför är den starka reformbudgeten , med 32 nya miljarder och starkt fokus på investeringar i vägar och järnvägsinfrastruktur, en budget för jobben här och såväl som för investeringar för att svenska jobb och företag också långsiktigt ska bli mer konkurrenskraftiga. Regeringen har också förstärkt detta reformarbete med ytterligare drygt 8 miljarder för att möta den dramatiskt förändrade konjunkturnedgången. Det här är en budget för investeringar i hela som skapar jobb i alla delar av landet och som långsiktigt stärker företagens konkurrenskraft. Det handlar om investeringar i allt från den enskilda vägen till spåret där X 2000 ska komma till . Det handlar om ökad tillgänglighet så att alla människor ska kunna nyttja de kollektiva trafikmedlen. Det handlar om investeringar i vägar för att minska antalet flaskhalsar och förbättra miljön såväl som för att stärka järnvägsinfrastrukturen i de norra delarna av landet så att godsets färd genom landet ges större förutsättningar att transporteras effektivare på järnväg. I storstäderna handlar det om att frustrerade pendlare ska ha ökad tillit till den spårbundna kollektivtrafiken. Vi befinner oss i en mycket allvarlig situation där de av regeringen utsedda regionala samordnarna efterlyser investeringar i infrastruktur och tidigareläggning av väg- och järnvägsbyggen. Därför har också ordinarie budget förstärkts med ytterligare 1 miljard för underhållsinvesteringar , 2010 och 2011. Den samlade socialistiska oppositionen har kritiserat mig och regeringen för investeringar i vägar runt om i . Det vore nog på sin plats, eftersom man hitintills inte har gjort det, att förmedla vilka vägar runt om i vårt avlånga land som inte ska byggas. Det är nog så att både kommuninvånare och kommunpolitiker förväntar sig svar. Det kanske också är bra att det är väldigt tydligt hur den samlade socialistiska oppositionen motiverar varför man inte ska investera i vägförbättringar, varför det inte ska investeras i mitträcken, varför vi inte ska investera i bärighetsförbättringar i och varför vi inte ska satsa på att investera bort olycksdrabbade sträckor i och eller varför vägar till hamnar inte är en förstärkning av de svenska jobbens konkurrenskraft. Jag tror att det är oerhört bra om det är så tydligt att också riksdagsledamöterna på hemmaplan kan redogöra för detta. Jag förväntar mig att , och mycket tydligt redogör för den samlade socialistiska oppositionens vägval. Vi lever i ett land som är oerhört beroende av transporter. Våra svenska jobb och våra företags konkurrenskraft beror till stor del på en fungerande transportkedja, eftersom våra jobb är så exportberoende. Kommunikationer är vardag för oss alla, för föräldrar, studerande, företagare, arbetstagare, semesterfirare, konsumenter och så vidare. En fungerande vardag förutsätter fungerande transporter såväl för individer som för företag. Och jag, fru talman, tänker fortsätta argumentera och arbeta för att infrastrukturen för vägar, järnvägar, sjöfart och flygplatser förbättras. De ska bli bättre var och en för sig, men samlat i en transportkedja ska de bli mycket effektivare, allt för ett mycket tydligare decentraliserat samhälle med en starkt minskad miljöpåverkan och med ett mycket bättre ekonomiskt utfall. Jag ägnade en stor del av mitt första år i regeringen åt att samtala med och lyssna på människor och näringsliv runt om i landet. Många vittnesmål beskriver problematiken med flaskhalsar som förhindrat effektivare godstransporter, flaskhalsar som har förstört boendemiljöer och stadsmiljöer. Det är fråga om frustrerade pendlare som ständigt drabbas av förseningar, dålig robusthet som vid en storm lamslår järnvägstrafiken i . Det kan tyckas enkelt att hugga bort träd billigt också i förhållande till nyinvesteringar men detta har inte heller prioriterats. Det handlar om försenade projekt på grund av utdragna planeringsprocesser, utlovade projekt som stoppats eller senarelagts eftersom pengarna flyttats till andra projekt. En gemensam nämnare för många av de här verklighetsbilderna var att staten inte var en pålitlig partner. Jag kunde snabbt konstatera att det krävdes stora insatser för att åter bygga upp förtroendet för staten, i synnerhet genomförandet av befintliga investeringsplaner för 20042015. Det var kraftiga förseningar, och det saknades mellan 80 och 90 miljarder. Med detta i bagaget, fru talman, var det oerhört avgörande att göra en kraftfull satsning i närtid för att åtgärda de mest akuta situationerna som man runt om i landet hade pekat på innan det var realistiskt att ta nästa steg, att blicka framåt till nästa planperiod, mot 2020. I budgeten föreslås alltså 3,8 miljarder extra , 3,8 miljarder extra . Med de tidigare förstärkningarna, som innebar höjningar med 1,8 miljarder redan under innevarande år, innebär det en förstärkning på bortåt . Det är, som sagt var, den enskilt största satsningen på infrastruktur som någonsin har gjorts i en enskild budgetproposition. Den är välmotiverad. Det tror jag att alla har förstått. Dessutom har vi förstärkt med ytterligare 1 miljard som har fokus på drift och underhåll. Med detta tillskott kommer regeringen fram att ha stärkt underhållet på järnvägssidan och på vägsidan . Det ökar möjligheterna för persontrafiken att komma . Det ökar möjligheterna för företagen att lita på att godset på järnvägen kommer fram när det ska. Med närtidssatsningen säkerställs att angelägna projekt kan genomföras snabbare och mer rationellt. Vi prioriterar som sagt var projekt i hela landet. Det handlar om utbyggnad av väg 73 från till och om E 45:an mellan och . Låt mig stanna upp där ett tag. Med rätta diskuterade man krispaket dagarna igenom. Sist det begav sig visade Socialdemokraterna stolt upp ett krispaket i där man inkluderade E 45:an mellan och . 13 olika projekt fick avbrytas därför att man plockade bort pengarna från dessa regioner till just E 45:an, men det räckte inte. Ytterligare 700 miljoner tillförs nu E 45:an för att vägen mellan och ska fullföljas. Det kanske är på sin plats att den nu samlade socialistiska oppositionen tydliggör om den här vägsträckan är aktuell eftersom jag får kritik för att jag lägger pengar på investeringar i stora vägprojekt. Vi satsar också på förbifarter i , , och . Det är mycket motiverade insatser för att minska genomfartstrafiken och miljöbelastningen i stadskärnorna. Det är ett mycket starkt fokus på de boendes miljösituation. Regeringen satsar också på vägförbindelser till hamnarna i och i syfte att stärka transportkedjan och sjöfartens roll i det samlade godsflödet. På järnvägssidan innebär närtidssatsningen att utbyggnaden av Haparandabanan och nu genomförs snabbt och effektivt. Låt mig också stanna upp här. besökte jag en ny sträckning på Haparandabanan. Då redogjorde för att den närtidssatsning som vi snart ska besluta om betyder bortåt 400 jobb fram för Norr- och . Det handlar återigen om insatser som görs i rätt . Vi satsar också på angelägna kapacitetsförbättringar i Bergslagen, norra och längs den södra delen av för att företagen ska få bättre möjligheter att välja järnvägsinfrastrukturen för sina godstransporter. I en situation när konjunkturen svänger är det naturligtvis oerhört viktigt att vi genomför insatser för att stärka de större arbetsmarknadsregionerna. Av den anledningen tar vi lärdom av insatserna i med en kraftsamling från olika aktörer. Vi går vidare till en kraftsamling i väst och med pendlaren, den dagliga resenären, i fokus för att man ska kunna lita på den spårbundna trafiken på ett bättre sätt än . Den regionala nivåns delaktighet har varit avgörande för de prioriterade investeringar som görs i närtidssatsningen. Det handlar om bortåt väntetid. Jag ska inte citera , men hon sade att det går ju att snacka. Alliansregeringen har mycket tydligt lyssnat på regionernas prioriteringar, och skapar vi bättre förutsättningar för bra boendemiljöer i en del av de större städer som har haft en lång väntan inför en bättre vägsträckning. Regeringen satsade i ordinarie budget, och ytterligare i tilläggsbudgeten, på vägar och järnvägar i . Något som kommuninvånare, företagare och regionala samordnare starkt efterlyser. Vi skapar förutsättningar för tidigareläggningar och större arbetsmarknadsregioner. Vi satsar på jobb och företagande här och . Med det är lika viktigt att detta också är en del av en långsiktig, viktig investering för att de svenska jobben också fortsatt ska vara oerhört konkurrenskraftiga i den globala värld vi befinner oss i. 47 () replik: Statsrådet räknade upp ett antal saker som människor är oroliga för, finanserna, jobben och någonting till som jag har glömt, men det intressanta var vad inte nämnde, det vill säga klimatet. Jag förstår inte hur man kan utelämna klimatet när vi debatterar den enda sektor vars klimatpåverkan ökar i . Europeiska miljöbyrån har konstaterat att sammantaget kommer att få större utsläpp av växthusgaser framöver. konstaterar i sin sektorsrapport att trots att man nu köper snålare bilar har volymökningen av vägtransporter gjort att nettotillskottet är större än vad det var . Det här diskuterades i Klimatberedningen på de sammanträden då jag var med och säkert även på de andra. Man konstaterade att det krävs en kraftfull satsning på spårinfrastruktur om människor ska kunna förflytta sig på ett klimatvänligt sätt. Därför undrar jag om hade någonting av detta med sig när hon diskuterade införande av kilometerskatten på transportministermötet. Den danska regeringen håller på att förbereda sig för att man ska vara värd för . Därför har man bestämt sig för att införa en kilometerskatt i hela landet. Det har man tidigare gjort i , , och några länder till. Jag skulle vilja veta hur den position var. Innan du åkte dit var du hos oss i trafikutskottet. Då sade du att det inte var något självändamål att man kom fram till en uppgörelse. Vad bidrog med? Satte ni käppar i hjulet för införande av kilometerskatt eller inte? 48 Statsrådet () replik: Nej, , jag uteslöt inte vikten av miljöinvesteringar och att vi har en utmaning att minska miljöutsläppen när det gäller infrastrukturplaneringen. Men däremot är det oerhört anmärkningsvärt att och den uppenbarligen samlade socialistoppositionen duckar för den oro som människor i känner för jobben och företagandet.