prot · GV0963 · 2008-02-13 00:00:00 — För med vilken trovärdighet kommer att stå upp för demokrati och mänskliga rättigheter så länge regeringen tyst sluter upp bakom ockupation och anfallskrig? Låt mig också, fru talman, nämna någonting om en av de frågor som diskuterats mest här, nämligen frågan om klustervapen. Det är positivt att den vill ha ett internationellt förbud, men säger att de svenska klustervapnen ska vara kvar. Med vilken trovärdighet kommer att kunna åka ut i Osloprocessen och kräva ett internationellt förbud? Man kräver att länder som och länder på och ska avskaffa sina klustervapen som man säger att vi här i ska ha kvar våra egna. Det är inte en politik som kommer att ge trovärdighet i arbetet med att avskaffa klustervapnen. Det blir alltmer tydligt att den borgerliga utrikespolitiken inte hade varit möjlig att försvara utan ett stort mått av nyspråk. Plundring av ett lands naturresurser beskrivs som demokratisering. Ockupation är befrielse. Hemliga fängelser är ett försvar av de mänskliga rättigheterna. Krig är fred. Det är ett nyspråk som skulle ha imponerat på Storebror i bok 1984. är syftet, precis som i boken, att begränsa individens tankefrihet, förhindra oss att tänka tanken att en annan utrikespolitik är möjlig. Men jag har ett löfte till den här kammaren . Så länge som det finns vänsterpartister i den här kammaren, så länge sitter i , kommer det att finnas en tydlig kraft för alliansfrihet, för en självständig svensk utrikespolitik och för en tydlig militär nedrustning i världen. 9 (): säger att det är kärnvapenspridningen som är det största hotet mot mänskligheten. Det går på tvärs med det som Försvarsberedningen kom fram till i sin omvärldsanalys . Den viktigaste säkerhetspolitiska utmaningen är klimatfrågan, säger man där. Det är också en moderat ordförande. Trots detta fortsätter vi att rusta upp. Vi slåss mot varandra i stället för mot vår gemensamma fiende, klimatpåverkan. hade de militära utgifterna ökat till . Det är en 37-procentig ökning , och den beror till stor del på krigen i och . stod 15 länder med de högsta kostnaderna för av de totala. Även i det fallet ligger och högt på listan. Vapenexporten av större konventionella vapen ökade med . och ledde den ligan och stod för var. Största köparna var och . På tio-i-topp-listan för köpare fanns också fem länder i . Om man jämför de siffrorna med hur mycket som investeras i fred eller fattigdomsbekämpning i världen blir snedfördelningen väldigt uppenbar. Om klimatpåverkan är den viktigaste säkerhetspolitiska utmaningen och vi tittar på konflikternas orsak runt om i världen ser vi att de i många fall har en mycket klar gemensam nämnare. I de flesta större konflikter är de fossila bränslena inblandade på ett eller annat sätt, inte minst i de pågående krigen i . Och eftersom hela det moderna samhället är uppbyggt kring konsumtion av energi har de oljeproducerande länderna kunnat skapa stora rikedomar, åtminstone i de fall de själva får ta del av vinsterna i stället för att stora multinationella bolag lägger vantarna på pengarna. Kontrollen över oljan och gasen är för vissa länder så viktig att de är villiga att gå i krig för att nå den, även om orsaken brukar sägas vara någon annan. Tänk om de hade minskat sitt oljeberoende i stället! Det hade varit både ekonomiskt lönsamt och konfliktförebyggande. De stora kunderna är ju vi i den rika delen av världen, vi som för att kunna leva det bekväma liv som vi har vant oss vid kräver mer och mer av våra regeringar och politiker och som då det är dags att gå till val röstar mer efter vad vår egen plånbok vill än i solidaritet med den planet vi lever på. Jag tänker på vinden och solen. Och vågorna rullar ständigt in mot land. Vinden och solen är gratis. energi finns naturligt i alla länder, mer eller mindre, beroende på var i världen det handlar om. Flödande och förnybara energislag kan ersätta användningen av fossila bränslen och höja levnadsstandarden för miljarder människor på vår jord. energi smutsar inte ned. Sol, vind och vågor leder inte till krig. Vem skulle vilja invadera ett land för att ta till vara solinstrålningen när man lika gärna kan göra det på hemmaplan? Men även om det låter enkelt att byta de fossila bränslena mot ren energi finns det så mycket pengar inblandade i olje-, kol- och gasbranschen att det därför blir nästan omöjligt. Vad händer med de länder som har byggt sina ekonomier på produktion av fossila bränslen? Vad händer med de storbolag i branschen som har tusentals anställda runt om i världen? Och vad händer med alla de länder och bolag som har stor produktion och export av vapen eller stora arméer? Är en vapentillverkare intresserad av fred när man tjänar mer på krig? Är en oljeproducent intresserad av alternativa bränslen, när det finns så mycket pengar i oljan? Frågan vi i stället borde ställa oss är vad som händer om dessa länder och bolag inte ställer om sina ekonomier till andra produktioner i stället. Rika länder och rika bolag har råd att satsa på utveckling av andra energislag och ligga i framkant i stället för att släpa benen efter sig och hålla fast vid bränslen som vi vet leder bakåt i stället för framåt. Den nya ekonomiska och hållbara tillväxten finns i ren energi, och den skapar inte konflikter. FN:s klimatpanel säger att det är till säkert att det är människan som är upphovet till klimatförändringen och att den största boven är de fossila bränslena. beräknade en svensk forskare, , den temperaturhöjning som skulle bli följden av förbränningen av fossila bränslen. Trots denna hundraåriga kunskap har världen tuffat på som vanligt och låtit den ekonomiska tillväxten vara ledstjärna i utvecklingen utan någon som helst tanke på att en ekonomisk ohållbar tillväxt i stället kan leda till precis det motsatta. ser vi hur den här ekonomiska tillväxten utan ansvar för miljön i stället har lett oss till en värre global krissituation än vi stått inför. Och skulden är vår. Det är vi i den rika världen som har skott oss på andras bekostnad. Vi har en enorm miljöskuld att betala tillbaka. UNDP räknar med att vi behöver för att klara en klimatanpassning i fattigare länder, utöver det bistånd som redan utlovats och som ska gå till fattigdomsbekämpning. De som drabbas värst är nämligen människor i fattigare länder som inte har bidragit till utsläppen. Skulden till klimatpåverkan är alltså vår. Ansvaret för att betala tillbaka är också vårt. Vi måste hjälpa de fattigare länderna att inte begå samma misstag som vi har gjort när vi har byggt upp våra ekonomier. Vi är 6,5 miljarder människor på den här jorden. Varje individ är precis lika mycket värd och har samma rätt till ett värdigt liv. Vi människor i den rika världen har inte företräde. Om alla skulle använda lika mycket fossila bränslen som vi gör behövs det flera planeter till, och det har vi inte. 10 (): Det finns de som hävdar att det inte skiljer mycket mellan den förra och den nuvarande regeringen vad gäller utrikespolitiken. Jag delar inte den åsikten. röst är tydligare också utanför den här kammaren än vad den har varit på . Vi har en regering som har klivit ned från läktaren för att verkligen påverka, en regering som vill att inte bara ska prata utan faktiskt också handla för frihet, fred och försoning. Utrikesminister har redogjort för regeringens utrikespolitik i tio punkter. Jag kan bara instämma. Miljoner och åter miljoner människor lever i väpnade konflikter eller politisk instabilitet i klimatförändringens spår. tvingas mer än 35 miljoner överge sina hem till följd av krig, brottslighet, politisk oro och naturkatastrofer. kan vi se bilder från andra länder. kan det vara våra barn, du och jag som visas på nyheterna. Naturkatastrofer är fem gånger vanligare än vad som var fallet . utrikes- och säkerhetspolitik ska inte reduceras till stolta fördömanden och tal här i kammaren. Vi ska ta vår del av ansvaret för att åstadkomma en förändring som blir hållbar ekologiskt, ekonomiskt och socialt. Vi ska ta vara på våra unika möjligheter och göra det för att vi är övertygade om alla människors lika värde och universella rättigheter. Vi ska göra det fortsatt militärt alliansfritt men i samverkan, såväl med Nato som andra, inte minst våra nordiska grannar och EU inom ramen för principer. Vi ska inte göra det av egennytta för till exempel försvaret utan för att hävda och stärka frihet, fred och försoning och därmed hållbar utveckling. Vi känner blott en värld, vår unika blå planet, vårt gemensamma hem. Det finns de som räds globaliseringen och vill stänga dörren mot övriga världen, låtsas som att det inte angår oss när människor tvingas fly för sina liv, när barn säljs som soldater för att mätta en hungrande mun eller får se föräldrar och anhöriga dö till följd av aids och andra sjukdomar. När kvinnor och barn utsätts för systematiska våldtäkter, när marken som ska ge föda föröds av torka och översvämningar eller när det handlar om politisk oro angår det oss. Humanitärt, självklart, men också för att det påverkar oss alla förr eller . Där mänskliga rättigheter förtvinar eller trampas på växer ilska och våld till nya konflikter. När den ekonomiska utvecklingen leder till ekologisk stress, utarmning eller ödeläggelse följer oro, ilska, våld och nya konflikter. Världen angår oss alla. Här finns fantastiska möjligheter men också otroliga utmaningar. ska föra en politik för global hållbar utveckling. Vi ska göra det konsekvent och över alla politikområden, inte bara mellan vissa. Därigenom ökar både effektiviteten och den samlade insatsen. Vi ska ha modet att gå före men också insikten om att vi måste fokusera. har visat att ekonomisk utveckling och minskad klimatpåverkan går att förena. har visat att det är möjligt att förena ekonomisk tillväxt med bistånd långt utöver de av bni som världens rika länder enats om för att nå millenniemålen. Låt oss nu också visa att vi kan göra skillnad för utveckling. För att nå verklig förändring där liksom på klimatområdet måste vi både våga tänka nytt och förmå fler att göra mera. För är det självklart att arbeta inom EU för att nå längre än . Vi välkomnar det nya fördraget och vill se att EU nu förmår motsvara alla förväntningar som finns på unionen som en utrikes- och säkerhetspolitisk kraft för hållbar utveckling, frihet, fred och försoning. Vi skulle på samma sätt välkomna en reform av FN som gör att vi kan stärka dess förmåga att handla. I stället för att det ska bli en starkare röst för staters rättigheter krävs en starkare röst för universella mänskliga rättigheter, inte minst då de flesta konflikter och krig som pågår sker inom stater. Människor som är fria, som får möjlighet att växa och förverkliga drömmar i stället för att leva i sina mardrömmar, förmår flytta berg. Exemplen genom historien är många. Över hälften av världens befolkning lever i länder där frihet saknas eller är begränsad. När munkar gick i täten för demonstrationstågen på bar de bud om förändring. Där som på så många andra ställen möts kraven på frihet av rädslor, hårdare restriktioner och försök att bygga högre murar för att både stänga inne och ute människor. Men inga murar kan stänga inne människors frihetslängtan. De kommer alltid att brytas upp. Frihet och fred kan bara långsiktigt utvecklas utifrån respekt för mänskliga fri- och rättigheter. Många hävdar att stabiliteten hotas av ökad frihet och försvarar ingrepp med detta. Men långsiktig stabilitet lika lite som demokrati kan byggas genom diktat eller över . Det måste växa underifrån via ett starkt civilt samhälle och en rättsstat som fungerar lika för alla och ger respekt för grundläggande friheter. kan och ska göra skillnad genom vår utrikes- och säkerhetspolitik, för våra barns skull och för kommande generationers möjligheter på detta vårt enda jordklot. 11 (): Demokrati är nödvändigt för fred och för att undergräva terrorismens kraft. Orden kommer från . Hon kunde ha blivit folkvald president i militärens , i en region där en halv miljard människor lever i diktaturstater. Hon kunde ha blivit en förebild för miljoner flickor världen över, i vår värld där bara 12 av 189 regeringar leds av en kvinna och av parlamentarikerna är kvinnor. Men hon blev aldrig president. mördades av fundamentalister 2007. var ganska sorgligt på utrikesfronten. Folkmordet i fortsatte oförtrutet. Senast mördades brutalt 100 bybor i attacker. Krisen i blossade upp. De burmesiska munkarnas fredliga uppror slogs ned brutalt av militärjuntan. I fängslades efter att ha ifrågasatt regimens politik. Höstens ryska parlamentsval hade stora demokratiska brister. Den humanitära krisen fortsatte i . Den svenska medborgaren har suttit fängslad i . Och inte att förglömma, terrororganisationen fortsatte att oförtrutet skicka hundratals kassamraketer mot israeliska dagis och skolor. Den globala friheten och demokratin har fått sina törnar 2007. Enligt tankesmedjan sker det en tillbakagång vad gäller politiska rättigheter i av världens länder. Homo-, bi- och transpersoner kränks , och kvinnors rättigheter är satta på undantag. Låt oss heller inte i denna debatt glömma den miljard människor som fortfarande lever i extrem fattigdom, att 40 miljoner individer har hiv/aids eller att 1,1 miljard inte har tillgång till rent vatten. Verkligheten tar aldrig semester, inte heller världens diktatorer, torterare och förtryckare. Men alla människor världen över är inte passiva inför det elände som pågår. Jag tänker på Shakria Barakzai, den afghanska kvinnliga politikern som går till jobbet som parlamentariker med livet som insats för att hon är en brinnande feminist som många av oss i denna kammare. Jag tänker på min vän , den zimbabwiska kvinnan som blev människorättsaktivist efter att mördarregim hade bränt hennes make till döds levande. Jag tänker på de kubanska frihetskämpar och vitryska reformkrafter som med ökat svenskt demokratibistånd kommer att stärkas i sin kamp. Vi har pratat mycket om realism i denna utrikespolitiska diskussion. Jag tror också att det är dags att återupprätta idealismen i svensk utrikespolitik, att ha tydliga hopp om förändring och en tydlig ideologisk kompass i våra beslut. Jag tror att det är dags att våga vara mer värdeladdad, att säga tydligt att demokrati inte är kompromissbart och att marknadsekonomi är det enda ekonomiska system som fungerar. Jag tror att det är dags med en utrikespolitik som vågar vara glasklar värderingsmässigt, modig i handling och aktivistisk på fältet. Vi kan se i världen att utrikespolitiken har blivit inrikespolitik och tvärtom. Gränserna har suddats ut. Mänskliga rättigheter som vi har varit överens om i internationella deklarationer ifrågasätts alltmer. I går fick vi nya mordhot mot danska tecknare efter de så kallade Muhammedteckningarna. Det visar behovet av att yttrandefrihet aldrig kan kompromissas bort. Religioner måste få häcklas, politiker förlöjligas och system ifrågasättas. Därför är det väldigt glädjande att utrikesministern i vår utrikesdeklaration tar upp yttrandefriheten som en förutsättning för möjligheten att bekämpa förtryck. Den iranska diktaturregimens senaste vansinne är att systrarna ska stenas för att de har umgåtts med män. Vad skulle en regim som lättvindigt avrättar otrogna kvinnor göra om den fick tillgång till världens farligaste vapen? Vi måste en gång för alla bestämma oss för att starta också en feministisk utrikespolitik i en värld där kvinnoförtryck tillåts oförblommerat i kulturens, religionens och manssamhällets namn. Vi måste vara tydliga med att alla former av kulturrelativism måste avvisas. Förtryck är förtryck, oavsett hur det motiveras. Men vi som säger oss försvara friheten måste också själva skapa skarpa principer. Vapenexporten till diktaturstater bör upphöra. var 2006 näst största mottagare av vapen. När regeringen väljer att lägga fram en proposition för att förändra vapenexportlagstiftningen bör ett demokratikriterium ingå. Diktatorer ska inte heller tillåtas att definiera gränserna för vad skyldigheten att skydda innebär i internationella operationer. Denna folkrättsliga innovation måste vara vägledande i internationella, fredsfrämjande insatser. Kvinnors rätt till fri abort bör ses som en rättighet och inte som en välfärdsfråga. Jag gläds över att som liberal och som utrikestalesman företrädas av en alliansregering som brinner för Europatanken och som försvarar frihandel och våra internationella säkerhetssamarbeten med bland annat Nato. Vikten av ett enat demokratiskt gör att vi aldrig heller kan glömma vår mörka historia med , och . de uttryckte det mer elegant: Det är ett misstag av en nation att tro att den kan ta semester från historien. Detta gäller även unioner. 12 (): Vi som enbart har hinner inte med så många världsdelar och ämnesområden, men det gör i och för sig ingenting. Den utrikespolitiska deklarationen är ju processad, så det jag nu ska säga blir något slags litet post skriptum, alltså ett PS. Ett DS eller möjligen AS får väl sedan sättas under, men då får det vara en rejäl punkt mellan A och S. Det där kan inte ha varit lätt att översätta till högt värderade diplomater. Utrikesdeklarationen handlar självfallet en hel del om EU fattas bara annat! Det måste vara vår plikt, varje historielärares, framtidstänkares och många fleras plikt att erinra om hur de gamla nationalstaternas dränkte sig i blod, våld och motsättningar. Jag skulle önska att vi i varje parti här i blev bättre på att förankra och faktamässigt erinra om vår kontinents historia och se till att EU-idén får en renässans. Det duger absolut inte att frikoppla EU från decennierna före och efter 1945. Jag menar att bilden från , där och står hand i hand måste reproduceras om och om igen. Det var då ceremonin ägde rum över där hundratusentals soldater från båda länderna stupade. Om inte vi svenskar mäktar hålla EU-fädernas tankegångar och visioner vid liv är vi mycket dåliga européer och dåligt rustade för det framtida roll. Det största i varje fall i min, med viss hänsyn tagen till ålder är att har läkt eller i varje fall är i färd med att läka samman. I den utrikespolitiska deklarationen lyfts självfallet miljöödeläggelsen fram som det stora framtida hotet. Den som vill inbilla sig att länder var för sig, utan ett EU, skulle kunna komma någon vart för att ta itu med klimatpåverkan måtte ha fastnat i en tankemässig återvändsgränd. Om inte EU hade funnits hade vi fått uppfinna det! Låt mig också, fru talman, få stryka under det som entydigt också lyfts fram i deklarationen: att inte får stanna upp. Vi behöver se till att freds-, kultur- och religionsdialogen får större kraft, om man nu kan säga att den har någon kraft alls, sett ur svensk och europeisk synvinkel. Det ordas onekligen en hel del om religionsdialog, men då ter det sig mycket märkligt om man från EU-perspektiv skrämmer sig själva och andra med något slags turkfara. Fortsatt konstruktiva förhandlingar också med och med sikte på medlemskap är något synnerligen betydelsefullt för att broar ska kunna byggas mellan civilisationer. Vi måste våga informera och skapa förståelse inte enbart över geografiska gränser utan också över kultur- och religionsgränser. Om vi tror att det enbart handlar om handel och ekonomiska avtal för att främja fred, frihet och trygghet är vi oförsvarligt ensidiga. Det är glädjande att vi här i är så överens just när det gäller fortsatta utvidgningssträvanden. Jag vill önska fortsatt framgång i det arbetet. Det finns, vågar jag påstå, en viss benägenhet i det allmänna medvetandet att fängslas av det dramatiska. Medierna söker sig till , , och . Det intensivt bildmässiga fångar medierna, och medierna fångar oss. Ingen behöver nu försöka missförstå. Jag begriper som alla andra att när våldet skördar offer och vanvettet sprakar, då ska vi vara med och försöka släcka och sätta stopp. Vi använder ofta och gärna uttrycket internationella fredsinsatser. Vi kanske av och till borde fundera över vad vi lägger in i detta uttryck eller borde lägga in i det. I deklarationen står det att regeringen kommer att presentera en nationell strategi för freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Det är bra! Jag tror att just förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor för att citera en mening ur deklarationen är den bästa tänkbara strategin för just freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. Då föreställer vi oss förstås också jag vill gärna poängtera det i sammanhanget att arbetet med mikrokrediter och den småskaliga handeln är ett av de bättre redskapen. Det hör och läser vi ganska ofta i FN- och EU- sammanhang och andra internationella sammanhang. För mig är det därför svårt att förstå att hiv/aids-katastrofen, på tal om att förbättra levnadsvillkor, får så liten uppmärksamhet. Hiv/aids-epidemin är givetvis i första hand en obeskrivlig humanitär tragedi men också en enorm käpp i hjulet för ekonomin och livsmedelsförsörjningen. I vår del av världen talas det nu och då om risken för en pandemi. En pandemi har vi när av befolkningen drabbas. I flera länder i södra är varannan flicka i högstadieåldern hivpositiv. Flickor drabbas mer än pojkar. av befolkningen bär på det dödliga viruset. På den afrikanska kontinenten är 34 miljoner barn föräldralösa. I sex av södra länder är av barnen föräldralösa. Tsunamikatastrofen skakade naturligtvis om västvärlden och skapade en imponerande givmildhet. Storleksmässigt, när det gäller offer, äger sådana katastrofer rum gång på gång i . Heder åt svenska enskilda organisationer och åt de svenska entreprenörer och företagsledare som satsar på att ge ungdomar ett framtidshopp och en tro på en morgondag också i ! 13 Utrikesminister (): Tack, , för de perspektiven! De behövs i den här debatten. Tack också, , för att terrorismen och de utmaningar som vi står inför också kom med. De mordhot som vi har sett både i och i erinrar om djupet av denna utmaning. Jag hoppas att vi ska kunna få en seriös debatt i denna kammare om det. I korthet: stämde ned tonläget högst avsevärt det var väl bra det och återkom inte med sitt Hamaskramande. Jag vill bara säga: Isolera inte från möjligheten till inflytande i fredsprocessen i ! Om klusterbomber vill jag bara säga: Vi vill hjälpa Ayat! Men då måste vi ha en FN-process. Då måste vi komma åt dem som har och använder klustervapen. Jag sluter gärna en överenskommelse med , men det hjälper inte mycket. Det handlar om , , , vi måste komma åt dem som har, producerar och använder dessa vapen. Det är mycket svårare men också mycket viktigare. Denna regering tar sig an också det som är svårt därför att det råkar vara viktigt. Nedrustning är viktigt. Jag läste era tolv punkter. Det var mest gammal skåpmat. Det enda jag såg där var att skulle undantas från den besparing på UD som er underskottspolitik har påtvingat alla andra. Det är möjligen kompispolitik, men det är ingen nedrustningspolitik. Återkom till kärnvapenfrågorna, ! Där har ni mycket att lära. Dem driver vi med en betydande kraft. Klimatfrågorna har fått en alldeles för liten plats i denna debatt. Jag hoppas att vi separat kan återkomma till dem därför att de är en central del i denna regerings utrikespolitiska arbete och utrikespolitiska strategi, liksom arbetet för mänskliga rättigheter och för demokrati. Europeiska unionen låt mig sluta med att säga detta är vårt viktigaste instrument för fred, för frihet och för försoning i vår del av världen och vidare än så. 14 (): Utrikesministern säger att regeringen klarar att ta sig an det som är svårt när det gäller klustervapen. Ja, det här verkar vara väldigt svårt eftersom man håller sig bara till FN-processen och inte vågar att så att säga också gå spåret i Osloprocessen. Osloprocessen samlar mer än hälften av de vapenproducerande länderna, de länder som producerar klustervapen åtminstone som det ser ut, ! Där finns det alltså en hel del att göra för utrikesministern och även att läsa på. Du säger också att ni driver frågorna om kärnvapennedrustning. Jag är ledsen över att behöva överraska dig med att säga att du faktiskt är ensam om att tycka det.