prot · GW0944 · 2008-12-08 00:00:00 — Hur är det tänkt med den lokala förankringen och med de stora avstånd som finns i delar av ? Inte verkar det bli billigare heller. Det är hos kommunerna som den lokala kunskapen och kompetensen finns. Där finns också djurskyddsinspektörer som har god kännedom om de lokala djurhållningar som de ska övervaka. är EU:s jordbruksministrar överens om den så kallade hälsokontrollen. är det att börja fundera på EU:s jordbrukspolitik efter 2013. Vi socialdemokrater vill se en parlamentarisk utredning där representanter för näringarna och konsument- och miljöorganisationer ingår. Frågan är alltför viktig för att beslutas om i slutet rum på . Det är många stora, komplexa frågor vi behöver diskutera, såsom hur vi ska se till att det finns förutsättningar för ett jordbruk med djurproduktion i hela . Hur möter vi de framtida nya utmaningarna? Och om vi tar bort de flesta stöden, var kommer jordbruket att finnas, och hur kommer det att se ut? Ska vi ha nationella stöd och enhetligt gårdsstöd eller inte? Det är många komplicerade frågor som kräver att vi verkligen sätter oss ned tillsammans och diskuterar och funderar. Alldeles presenterade miljö- och jordbruksutskottets utvärderingsgrupp sin analys av regeringens arbete för livsmedelspolitiken. Jag tolkar analysen som en skarp kritik av regeringens resultatredovisning. Man skriver att det är svårt att göra en helhetsbedömning av resultatet av de statliga insatserna inom jordbruksområdet. Det saknas indikatorer för uppföljning av de ekologiska och sociala målen. Man konstaterar att resultatredovisningen har försämrats och blivit mer otydlig. Som riksdagsledamot blir jag djupt oroad över detta demokratiska dilemma. Hur ska vi som sitter i opposition kunna följa upp besluten, ställa relevanta frågor och ha synpunkter när otydligheten är så stor? Vad anser ni från den borgerliga sidan? Var ska besluten fattas, hos regeringen eller hos oss i ? Det är synd att jordbruksminister inte deltar här , för jag hade gärna velat höra hans synpunkter på den kritik som utvärderingsgruppen för fram. Tiden tillåter inte att jag här räknar upp allt som regeringen inte gör och som jag tycker att den borde göra. Helt kort vill jag dock efterlysa satsningen på landsbygdsutveckling. Det har gått lade fram sitt betänkande om en framtida utveckling av den svenska landsbygden, , då och haft gott om tid att agera. Men från både och är det helt tyst. Kommer det en strategi eller inte, och när kommer den i så fall? Det skulle jag gärna vilja få reda på av er som kommer efter mig här från den borgerliga sidan. När kommer det? Jag tror att många runt om i just nu väntar på landsbygdsstrategin och hur man ska utveckla den svenska landsbygden. Med detta vill jag, herr talman, yrka bifall till reservationerna 2 och 7. 63 (): Låt mig börja med att uttrycka mitt stöd för förslag om en parlamentarisk utredning om jordbrukspolitiken i EU efter 2013 och den svenska positionen. Vi ska behandla det som kallas de areella näringarna, jord- och skogsbruk, fiske med mera. Det handlar i stor utsträckning dels om hela livsmedelskedjan, det som ibland beskrivs som från jord till bord, eller rättare sagt från jord och hav till bord, dels om skogsbruk, skogsvård, viltvård med mera. Det är grundläggande frågor såväl för vår livsmedelsförsörjning som för levande, friska och hållbara ekosystem. Utöver själva betänkandet finns som underlag för denna debatt bland annat forskningsöversikten Fiskpopulationer i svenska vatten. Hur påverkas de av fiske, övergödning och miljögifter? Låt mig inleda med att uttrycka min uppskattning av denna välskrivna och informativa rapport. Författarna förtjänar allt beröm. Jag återkommer till rapporten . Först, herr talman, måste jag ta upp det första förslaget till beslut i betänkandet, nämligen att godkänna att målen för politikområdena djurpolitik, livsmedelspolitik, landsbygdspolitik och samepolitik ska upphöra att gälla i enlighet med regeringens förslag. Regeringen har i stället själv formulerat en vision, bruka utan att förbruka, inom hela utgiftsområdet samt tre strategiska inriktningsmål som i förkortad version handlar om dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv, miljö- och resurseffektiva gröna näringar och omtanke, ansvarstagande och hög etik. Utskottet har noterat att regeringen ska återkomma med information om det fortsatta arbetet med inriktningsmålen men säger också att det är mycket angeläget att lyfta upp frågan om det är eller regeringen som ska fatta beslut om de övergripande målen inom utgiftsområdet. Jag anser, efter viss tankemöda, att det är rimligt, ja, egentligen till och med självklart, att det är som ska fastställa målen inom utgiftsområdet. När frågan behandlades i utskottet lät jag mig nöja med utskottets skrivning att det är angeläget att lyfta upp frågan om det är riksdag eller regering som ska fastställa målen. är det faktiskt så att regeringen är underställd , och därför bör regeringen, om den vill ändra målen, lämna förslag om detta till . Så har inte skett, och därför yrkar jag avslag på förslaget under förslagspunkt 1, att godkänna att målen för politikområdena ska upphöra att gälla. vill jag be mina utskottskamrater om överseende med detta sena ställningstagande. Men rätt ska vara rätt. Någon ordning får det vara. Jag yrkar alltså avslag på förslaget under punkt 1. Utskottets forskningsöversikt inom fiskeområdet är, som jag sade inledningsvis, en välskriven och pedagogisk rapport som jag kan rekommendera alla som är intresserade av fiskefrågor att ta del av. I översikten finns många tabeller och diagram som bland annat visar situationen för torsken i . När vi i utskottet ska ta ställning till de årliga förhandlingarna om fiskekvoter i EU, liksom riksdag genom , är detta värdefullt underlagsmaterial. Jag vill använda tillfället till att efterlysa bättre uppdaterade faktaunderlag i de handlingar som går till utskottet och när vi ska ta ställning till förslagen. Sådana underlag är till exempel uppdaterade figurer i enlighet med denna skrift. Jag hoppas att den kan inspirera departementet att förse oss med aktuellt, pedagogiskt beslutsunderlag. Jag vill exempelvis kunna ta del av aktuella beståndsuppskattningar och fullständiga referat av Ices rekommendationer innan jag tar ställning i dessa viktiga frågor. Tyvärr saknas sådant underlag . Låt oss därför inspireras av denna forskningsöversikt och se den som ett steg i riktning mot bättre beslutsunderlag. Det finns några saker i rapporten som jag särskilt fäst mig vid. En sådan är betydelsen av rovfiskar, så kallade toppredatorer, kopplad till övergödningsfrågan i . Som det beskrivs i rapporten innebär överfiskning av rovfisk som torsk att balansen i ekosystemen förskjuts till förmån för mer växtplankton och mikroalger, vilket i förlängningen resulterar i syrebrist och bottendöd. En annan sak som belyses bra i rapporten är betydelsen av fiskefria områden eller åtminstone områden med förbud mot bottentrålning, alltså ytterligare ett argument för en mycket restriktiv inställning till bottentrålning. Förutom att den tömmer havsområden på till exempel torsk innebär det återkommande harvandet av känsliga bottnar att sedimenterade näringsämnen och miljögifter ånyo exponeras mot vattenmassorna. Personligen tror jag att bottentrålningen är ett större miljöproblem än anläggning av kablar och rörledningar på havsbottnen. har i olika sammanhang därför verkat för ett moratorium för det storskaliga torskfisket, det vill säga stopp främst för bottentrålning av torsk till dess att vi kan känna oss trygga med att bestånden verkligen är livskraftiga. Rapporten redogör också för fiskets ekonomiska betydelse. Även om det inte är någon nyhet kan man konstatera att fiskets ekonomiska betydelse trots allt är ganska begränsad. Landningsvärdet är ca . Noterbart är att den fritidsbaserade näringen med ca 1 300 företag uppskattningsvis omsätter lika mycket. Mycket talar enligt min uppfattning för att vi bör inrikta oss på ett mer småskaligt, selektivt fiske med skonsamma redskap kombinerat med utveckling av fritidsfiske samt fiskebruk. I vår budgetmotion föreslår vi en kraftig satsning på fiskevård i storstadsnära områden bland annat för att ge även storstadsbor möjlighet att inom sina närområden kunna ta del av den friluftsupplevelse som fritidsfiske innebär. Livsmedelskedjan handlar naturligtvis om mer än fisk. En aktuell fråga är hur berörda myndigheter inom denna livsmedelskedja ska organisera sitt arbete och var dessa myndigheter ska ligga geografiskt. Det handlar främst om , , och . En utredning har tillsatts för att studera frågan. Utredaren har fått förlängd tid. I stället för att vara klar till kommer utredningen, om jag fattat saken rätt, först . Låt oss hoppas att utredaren föreslår en ansvarsfördelning och organisation som möjliggör ett effektivt resursutnyttjande. En alltför principiell tudelning mellan riskvärdering och riskhantering enligt av frågan kan enligt min åsikt medföra kostnadsdrivande organisationsförändringar. När jag ändå är inne på livsmedelsfrågorna vill jag lyfta fram betydelsen av välinformerade konsumenter. Det är viktigt att konsumenterna utifrån god kunskap om matens miljö- och klimateffekter kan välja vilket slags mat de vill äta. Därför föreslår vi i vårt budgetförslag att ska tillföras extra resurser för sitt arbete med klimatanpassad kost. Vi vet exempelvis att rött kött har den högsta klimatbelastningen, särskilt om det handlar om foderuppfödda djur. Låt mig också få uttala mitt stöd för det nationella kunskapscentret för småskaligt mathantverk, Eldrimner, och beklaga att regeringen dragit tillbaka dess särskilda anslag. Jag tror att det offentliga bör effektivisera sin tillsyn också över det småskaliga mathantverket. sköts den av kommunerna som har svårt att samordna sig vad gäller denna fortfarande begränsade verksamhet, även om den ekonomiskt är av ungefär samma storleksordning som fisket. Det finns skäl att pröva om inte borde ta över denna tillsyn i, kan man säga, livsmedelslagens anda. Den ger ju en möjlighet att ta över tillsyn som kommunerna ej sköter på ett tillfredsställande sätt. Miljömålet Levande skogar har diskuterats i den tidigare debatten om utgiftsområde 20. Även jag välkomnar att regeringen nu har tagit fasta på det förslag som vi och fört fram med anledning av skogspropositionen , nämligen förslaget om att skyddsvärda mark avsätts till reservat detta utan att anslaget för biologisk mångfald i statsbudgeten belastas. Det förslaget avslogs vid behandlingen av skogspropositionen. Efteråt kom det här. Trots allt blir detta ett bra tillskott när det gäller miljömålet Levande skogar. Men det behövs fler insatser. Därför föreslår vi i vår budgetmotion att ytterligare avsätts till biotopskydd och naturvårdsavtal. är en strategisk myndighet för dessa frågor. Vid utskottets besök hos myndigheten framkom det klart, tycker jag, att man befinner sig i en besvärlig situation bland annat efter regeringens beslut om att abrupt avveckla den framgångsrika verksamheten Gröna jobb ett beslut som regeringen kanske ångrar med tanke på jobbkrisen. Det blev också en svår situation för efter det brådstörtade avskedandet av den förre generaldirektören och vingklippningen av uppdragsverksamheten. En organisationsöversyn pågår och ska presenteras . Risken för övertalighet vid myndigheten är överhängande. Det är bara att beklaga, menar jag, att regeringens ideologiska enögdhet orsakar styr- och organisationsproblem för denna viktiga myndighet. Jag har använt min anmälda talartid, så jag avslutar mitt anförande med att upprepa mitt yrkande om avslag när det gäller beslutspunkt 1. 64 (): Jag kan börja med att glädja er genom att säga att jag nog inte kommer att använda mina stipulerade , så lyssna noga! anser att hållbart brukande av jord, skog och vatten bör ske i samklang med naturen och inom de ekologiska ramarna. Dit är det långt. De areella näringarnas villkor förändras ständigt. har klimatförändringarna börjat märkas på allvar. ökar efterfrågan på produkter. Areella näringar som jordbruk och skogsbruk har en stor påverkan på flera av miljömålen och också förutsättningar att nå dessa. Det krävs god kunskap och kommunikation mellan olika aktörer för att komma framåt i arbetet. Ett intensivt informations- och kunskapsuppbyggande pågår inom flera områden för att få med så många som möjligt på tåget och minska läckage till både luft och vatten. Vidare gäller det biogasprojekt och skyddszoner mellan odlingsmark och vattendrag. har motionerat om en stor satsning på biogas. Vi har även i vår budgetmotion med att det behövs mer satsningar på biogasproduktion. behöver en nationell biogassatsning, och för detta har vi föreslagit ett sekretariat. Själv studerade jag ett jordbruk utanför . Där har man kommit ganska långt i planerna på att satsa på biogasproduktion. Vi ser att proppen lite grann gått ur när det gäller de här satsningarna. Även alliansen har uttalat ett starkt stöd för det här, vilket jag tycker är väldigt trevligt. Stor hänsyn krävs inom jord- och skogsbruket. Det handlar då om minskad körning och om mer bevuxen mark. Eftersom det finns belägg för att det ekologiska jordbruket gynnar den biologiska mångfalden och bidrar till att flera miljömål nås har vi i valt att lägga en del av våra miljömålssatsningar på det här området. Vi tror att fler och fler vill möta konsumenternas efterfrågan på odlade produkter som inte förorenar livsmiljöerna under framställningen och som tas fram på ett skonsamt och smart vis. Vi anser att forskning som bedrivs när det gäller jordbruket och dess utveckling är viktig. Det är av stor vikt att inte endast forska på enskilda faktorer på växtodlingssidan. Det gäller att mer titta på odlingssystem och de möjligheterna att skapa stabila villkor och bära upp olika system som gör det möjligt att odla. besökte jag just en sådan försöksstation på . Jag fick då ta del av vad det innebär att ha olika växter som har andra uppgifter än att producera. Dessa växter fanns med för att med dofter och färger avleda skadeinsekter. När man ser på produktionen med de ögonen alltså att allt hänger ihop, att beroendeställningen mellan djur, insekter, organismer och mykorrhiza är avgörande för långsiktiga bördiga produktionssystem börjar man förstå att inte kvävegiva endast och allena avgör om skörden blir riklig. Detta gäller både skogen och jordbruket. föreslår att mer pengar avsätts till skydd för skog med naturvårdsavtal och biotopskydd. Vi anser att behöver resurser för att jobba med dessa instrument, följa upp avverkningsanmälningar, ge råd till skogsägare och precisera kraven på generell hänsyn i skogsbruket. Vi vill satsa på den biologiska mångfalden i det odlade landskapet. Vi gör en satsning på ekologiskt lantbruk med en bättre ersättning till certifierade ekologiska producenter och ett särskilt stöd till bönder som ställer om till certifierat ekologiskt lantbruk. Fisket har varit ett hett ämne. Det verkar råda enighet, åtminstone i denna kammare, om att ett av problemen med utfiskningen av haven är en överdimensionerad fiskeflotta i förhållande till mängden fisk i havet. Just denna pott, så kallat strukturstöd till fisket, innebär att vi för varje satsad krona får från Europeiska gemenskapen och att vi kan få dubbel pott vid utskrotning av fartyg. I samma veva säger vi att det nationella kvotfördelningsinstrumentet bör användas för att gynna det småskaliga och kustnära fisket på det storskaliga långväga fiskets bekostnad eftersom vi vill ha en levande kust året runt. Det här är ett bra tillfälle för regeringen att visa att man vill göra något centralt. Under de som jag suttit med i riksdag har man fått höra att vi äntligen har en fiskepolitik som det går att förhandla med och som inte sätter sig i ett hörn, ställer sig utanför och så vidare, vilket den förra regeringens minister anses ha gjort och då mycket på grund av påtryckningar. Det finns en del i utskottet som gång efter annan sagt saker i den riktningen. Jag blir nog förvånad om det inte kommer upp även som ett påstående som lever sitt eget liv. Det är ju inte sant. Vad som hände förra mandatperioden var att vi ibland var med, ibland inte var med. väljer man att vara med, oavsett om det är bra eller inte. Forskningen visar att avsaknad av rovfisk, exempelvis torsk, kan förvärra effekterna av övergödning. Färre rovfiskar samt pågående övergödning leder till att mängden växtplankton ökar, vilket orsakar syrebrist och bottendöd. Även i havet är den viktiga biologiska mångfalden avgörande. Vi har dålig kunskap. Den kunskap som vi fått till oss skrämmer. Vi ser allt tydligare att ett torskbestånd inom ett område är specifikt och inte sprider sig hur som helst därför alla beslut och diskussioner om östra och västra bestånden etcetera. Dessa olika bestånd leker på olika platser, har olika beteenden och är unika. Det är inte bara ekonomin som kan gå i baklås. Det kan också naturliga ekosystem göra. Här finns det en erfarenhet från . Vi ser i alla fall att debatten har tagit en annan riktning, vilket är avgörande för att fortsatt ha fisk och för att kunna bedriva ett etiskt och hållbart fiske och kunna äta och njuta av detta livsmedel som är en fantastisk resurs men som är beroende av hur vi människor förvaltar alltsammans. Vi sitter i samma båt, har vi hört. Det kan man verkligen säga. Mycket arbete behöver göras inom de areella näringarna. Jag tänker ta upp det som kallas för Gröna jobb. beslutade regeringen att avsluta Gröna jobb-satsningarna, som det väl borde ha varit bra att ha, speciellt . Men det går det att åstadkomma; man kan ju ändra på det här. De här arbetsuppgifterna behövs, och människor som har fått möjlighet att delta i det här, flera tusen, har fått goda möjligheter till ett efterfrågat jobb. Det här är en viktig markering. Sammantaget ser vi att regeringen väljer en annan inriktning på livsmedelsproduktionen. Man plockar bort pengar från satsningar på ekologisk produktion och främjande av densamma. Detta lägger man i andra sammanhang, med fördel på exportsatsningar, ser det ut som. anser att pengar för att främja produktionen av ekologiska livsmedel ska vara kvar. Det är ett viktigt vägval. Kampen om naturresurserna ökar, och skandaler händer runt om i världen. När en del drygar ut proteinhalten i mat med melamin, som i , eller när vi måste plocka bort det irländska fläskköttet från handelns hyllor på grund av dioxiner börjar man undra vad livsmedlen egentligen är värda. Det är viktigt att vi alla är med och diskuterar EU:s jordbrukspolitik framöver. Vi behöver alla både god mat och god miljö. Till slut yrkar jag bifall till reservation 4. 65 (): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer och dessutom avslag på det yrkande framförde . Det är allvarstider. Vi är mitt uppe i den värsta kris som förmodligen någon i den här salen har upplevt . Banker går omkull, och mäktiga direktörer i GM, och tigger politikerna om pengar för att rädda det som räddas kan. Det sprids över världen som en präriebrand backar, krispaket i , valutareserven i krymper som en glass i solskenet. Oroliga sparare runt om i världen plockar ut sina besparingar, tillgångsvärden faller och missmodet sprider sig. Det som en gång började som en finanskris har övergått till en regelrätt lågkonjunktur, som även har fått fotfäste i vårt eget land. Om det är storm, orkan eller depression som stundar vet vi inte. Men som en exportberoende nation som är ser vi redan resultatet i form av tomma orderböcker, som i sin tur leder till varsel, ökande arbetslöshet och påfrestningar på vårt välfärdssystem. Det är nu ledarskapet prövas. Har man varit tillräckligt förutseende? Har man samlat i ladorna inför de svåra åren? Det står alldeles klart för alla och envar att står bättre rustat än något annat land för att möta krisens effekter. Tack vare en vad vi nu förstår väldigt klok finanspolitik från vår alliansregering har vi kunnat samla i ladorna för att möta de dåliga tider som stundar. Budgetpropositionen ger rejäla verktyg att möta nedgången i ekonomin. Till det kommer stimulanspaketet som presenterades . Det är offensiva satsningar från regeringen, och sett i relation till andra stimulanspaket ligger vi i topp vad gäller kraften i ekonomisk stimulans. Hushållens köpkraft förbättras, investeringar i infrastruktur och forskning ökar, och ett program som förstärker näringslivets konkurrenskraft presenteras. Vad har det här med jordbruket, skogen och renskötseln att göra? Ja, för det första kan vi säga att satsningen på infrastruktur är en välkommen julklapp för både skogs- och jordbruk. Fördelningen på drift, underhåll och nyinvesteringar innebär bättre bärighet och tjälsäkring av befintligt vägnät. Kostnaderna minskar, klimatbelastningen minskar och miljönyttan ökar. Äntligen, hör man från transportföretag, skogsindustri och livsmedelsindustri. Råvaran i våra skogar kan nyttjas effektivare med mindre utsläpp som följd. För det andra är företagspaketet väl anpassat att förbättra konkurrenskraften hos våra gröna företag. Låt mig ta några exempel. Förbättrat transportstöd är viktigt för glesbygdsföretagen. Det gör vårt land rundare. Förbättrat och förstärkt jobbskatteavdrag är betydelsefullt då kombinationen anställningföretagande är betydligt vanligare på landsbygden. Sänkningen av arbetsgivaravgiften och därtill sänkningen av avgiften för ungdomar förbättrar möjligheten till säsongsanställning. Det förstärker jobblinjen och ger nya jobbmöjligheter. Därtill följer jordbrukets konkurrenspaket på 235 miljoner. Möjligheter till direktavskrivning förbättras, och det underlättar inte minst för småföretagen inom de gröna sektorerna. Målet om sänkta administrativa kostnader på ligger fast. 12 departement och 52 myndigheter har redovisat och genomfört 600 regelförenklingsförslag, och vissa är redan satta i marken. Det kommer att bli enklare, roligare, lönsammare och anställningsvänligare att vara företagare. Bara jobbskatteavdraget, sänkta arbetsgivaravgifter och sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar ger ett medelstort jordbruk en kostnadssänkning i storleksordningen beroende på hur mycket säsongsarbetskraft man behöver. Några ord om småskalig livsmedelsförädling, som är något av jordbruksutskottets skötebarn. Där tror vi att livsmedelssmedjan Eldrimner utanför även fortsättningsvis kommer att vara en motor för den småskaliga livsmedelsförädlingen. Den långsiktiga finansieringen ska säkras, och det ger det här institutet en stabil grund att utgå från. Regeringens livsmedelsstrategi passar här som hand i handske ökad export, satsning på närproducerat och småskaligt. Det här blir ett lyft för konsumenten, för landsbygden och för . Glöm inte att livsmedelsexporten dubblats och uppgår till . Det är dubbelt så mycket som vi säljer lastbilar för från det här landet. Men den småskaliga livsmedelsproduktionen lider under regelbördor och av för höga kostnader i samband med besiktning och kontroller. Där utgör de 9 miljoner som regeringen anslagit ett bra smörjmedel för att sänka kostnaderna, men det räcker inte. Det behövs inte mer pengar utan regler och tillämpning av regler från framför allt livsmedelsverk och jordbruksverk, som ska se till att det blir konkurrenskraftiga villkor för branschen. Därutöver kan det vara så att det är nödvändigt att se över myndighetsutövningen när det gäller kontroller. Det kan vara bättre med statligt övertagande av kommunernas ansvar för att få likvärdighet och tillräcklig kompetens i utvärderingar. Några resonemang om målkonflikter mellan klimatfrågan och områdesskyddet för skog. Det är sant att produktiv skogsmark ska undantas från skogsbruk under delmålet Levande skogar. Vi i alliansen står bakom den målsättningen. Men den stora ödesfrågan är klimatfrågan, och där kolliderar intressena. Vi har förbundit oss att öka andelen förnybar energi till i det här landet. Till det kommer alla andra europeiska länder som också kraftfullt kommer att behöva öka andelen förnybart.