prot · GW0932 · 2008-11-20 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Beslut om ärenden som slutdebatterats FiU11 Tilläggsbudget 2 Punkterna 18 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 9 (Ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade anslag) 1. utskottet 2. res. 1 (s, mp) 3. res. 2 (v) Förberedande votering: 124 för res. 1 20 för res. 2 141 avstod 64 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 146 för utskottet 120 för res. 1 19 avstod 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 24 c, 20 fp, 19 kd För res. 1: 104 s, 16 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 26 s, 14 m, 5 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp FiU6 AP-fondernas verksamhet Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Överföring av medel från AP-fonderna till statsbudgeten) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 267 för utskottet 20 för res. 1 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 83 m, 24 c, 20 fp, 20 kd, 16 mp För res. 1: 20 v Frånvarande: 26 s, 14 m, 5 c, 8 fp, 4 kd, 2 v, 3 mp Punkt 3 (Förbud för AP-fonderna att investera i vapenindustrin) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp) Votering: 251 för utskottet 36 för res. 2 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 83 m, 24 c, 20 fp, 20 kd För res. 2: 20 v, 16 mp Frånvarande: 26 s, 14 m, 5 c, 8 fp, 4 kd, 2 v, 3 mp Punkt 4 (Regionala utvecklingsfonder) 1. utskottet 2. res. 3 (v, mp) Votering: 251 för utskottet 36 för res. 3 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 83 m, 24 c, 20 fp, 20 kd För res. 3: 20 v, 16 mp Frånvarande: 26 s, 14 m, 5 c, 8 fp, 4 kd, 2 v, 3 mp FöU2 Insatser för att hantera omfattande elavbrott 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 140 för res. 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 24 c, 20 fp, 20 kd För res. : 104 s, 20 v, 16 mp Frånvarande: 26 s, 14 m, 5 c, 8 fp, 4 kd, 2 v, 3 mp SoU5 Valfrihetssystem Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 137 för res. 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 83 m, 24 c, 20 fp, 21 kd För res. : 101 s, 20 v, 16 mp Frånvarande: 28 s, 14 m, 5 c, 8 fp, 3 kd, 2 v, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. SoU4 Ytterligare åtgärder för att genomföra EG-direktiv om mänskliga vävnader och celler m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. JuU6 Rådets beslut om inrättande av Europol 1. utskottet 2. res. (v, mp) Votering: 251 för utskottet 35 för res. 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 83 m, 23 c, 20 fp, 21 kd För res. : 19 v, 16 mp Frånvarande: 26 s, 14 m, 6 c, 8 fp, 3 kd, 3 v, 3 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. NU9 Upphovsrätten i kunskapsekonomin Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. 3 § Nya riksdagsledamöter Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen. /om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (c) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen. Talmannen meddelade att () anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. Talmannen meddelade vidare att () anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. 5 § Meddelande om aktuell debatt Talmannen meddelade att på begäran av Socialdemokraternas riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om kvalitetskontrollen i privatdriven äldreomsorg anordnas kl. 9.00. Från regeringen skulle statsrådet () delta. Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen begär aktuell debatt angående kvalitetskontrollen i privatdriven äldreomsorg Antalet privata utförare inom äldreomsorgen ökar och kommunerna köper äldreomsorg av privata utförare för mer än . Regeringen arbetar aktivt för att en större andel av äldreomsorgen skall utföras av privata aktörer och vill stimulera fler att starta företag. Regeringen har för 20082009 avsatt särskilda medel i statsbudgeten för att stimulera utvecklingen på området. Det ställs stora krav på att denna äldreomsorgsmarknad som byggs upp och finansieras med skattepengar följs upp på ett effektivt sätt så att lagstiftningens krav på god kvalitet kan upprätthållas. Staten har ett övergripande ansvar för det offentliga åtagandet och ansvarar för att den statliga granskningen av äldreomsorgen är tillräcklig. har för knappt sedan presenterat en rapport (RiR 2008:21) om statens tillsyn av kvaliteten i privat driven äldreomsorg. granskning visar att varken regeringen, eller länsstyrelserna fullt ut har tagit sitt ansvar att skapa förutsättningar för god kvalitet och insyn i privat driven äldreomsorg. Vi socialdemokrater anser att flera av slutsatser är av mycket allvarlig karaktär. Bland annat har regeringen inte skaffat sig tillräcklig kunskap om hur äldreomsorgsmarknaden fungerar. Meddelarfrihetens skydd mot efterforskning från arbetsgivaren gäller inte privat anställda i samma utsträckning som det gäller offentligt anställda vilket ger risk för att missförhållanden inte blir kända. Vidare har inte tagit sitt uppföljningsansvar och länsstyrelsernas tillståndsgivning håller inte den standard som krävs för att säkra god kvalitet i vården. slutsats är att det finns risk för att utformningen av reformer genomförs utan tillräckligt beslutsunderlag. Vi menar att regeringen måste agera skyndsamt och vidta nödvändiga åtgärder så att allmänheten kan känna förtroende för kvalitetskontrollen av äldreomsorgen och för privata utförares medverkan i skattefinansierad äldreomsorg. Mot denna bakgrund begär Socialdemokraterna i en aktuell debatt om samhällets kvalitetskontroll av privatdriven äldreomsorg. 6 § Meddelande om preliminär sammanträdesplan för kammaren Talmannen meddelade att en preliminär plan för kammarens sammanträden delats ut till ledamöter. 7 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2008/09:70 till justitieutskottet Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2008/09:UU8 Lissabonfördraget (prop. 2007/08:168). Talmannen anmälde att i anslutning till betänkande 2008/09:UU8 hade skrivelser inkommit från dels m.fl. (v), dels m.fl. (v). I skrivelserna yrkades med åberopande av 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen att de i betänkandena framlagda lagförslagen skulle vila . De inkomna skrivelserna hade följande lydelse: Till talmannen att godkännandet av Lissabonfördraget skall vila enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen har justerat betänkandet 2008/09:UU8. I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens proposition 2007/08:168 Lissabonfördraget. Det föreslagna godkännandet av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen samt de protokoll som har förtecknats i slutakten till fördraget innebär en så omfattande maktöverföring att principerna för statsskicket berörs. Vi yrkar på en vilande förklaring enligt regeringsformen 2 kap 12 § i enlighet med regeringsformens 10 kap 2 §, samt dess förarbeten, rättighetsskyddsutredningens betänkande SOU 1978:34, sid. 77: Om konventionen sålunda förutsätter lagstiftning som omfattas av det nu föreslagna särskilda lagstiftningsförfarandet, så skall det enligt 10 kap. 2 § andra stycket regeringsformen tillämpas också i ratifikationsärendet, om så påyrkas. Detta förarbetsyttrande är direkt tillämpligt i den fråga som är föremål för detta yrkande. Överlåtelserna av normgivningskompetens och traktatmakt är så omfattande och betydelsefulla att ställning reellt sett urholkas i väsentlig grad. Dessutom leder den omfattande utökningen av majoritetsbeslut till att varken de svenska väljarna eller kan ställa någon till ansvar i de fall där den svenska representanten blivit nedröstad i ministerrådet. Detta innebär att vad som är en fundamental princip för den svenska självstyrelsen inte får genomslag inom de områden där överlåtelse av beslutanderätt sker. (Lagrådets yttrande, 20050628) Eftersom unionsrätten har företräde framför medlemsstaternas rätt, och det framgår av Lissabonfördraget att unionens domstol skall inte bara styra tolkningen av unionsrätten utan även bestämma gränserna för unionens beslutsbefogenheter, kan detta innebära att de grundläggande fri- och rättigheter som garanteras i regeringsformens 2 kap 1 § 15 samt i 6 och i 8 §§ och i 11§ andra stycket kan komma att påverkas. Ett exempel där konsekvenserna av anslutningslag inte tillräckligt analyserades vid inträde i EU är rätten att vidta fackliga stridsåtgärder. Vi har haft en rad EG-domar på det arbetsrättsliga området, vars konsekvenser uppenbarligen inte tillräckligt utreddes vid antagandet av anslutningslagen . Enligt vår mening är analysen av det föreslagna godkännandet av Lissabonfördraget i detta fall bristfällig. Förslaget innebär mycket långtgående förändring av det svenska styrelseskicket utan att tillräcklig analys gjorts i relation till de grundläggande fri- och rättigheter som omfattas av 2 kap 12 § första stycket. Med stöd av 2 kap 12 § regeringsformen yrkar vi att lagförslaget skall vila . Till talmannen att lagförslag skall vila enligt 2 kap 12 § tredje stycket regeringsformen har justerat betänkandet 2008/09:UU8. I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens proposition 2007/08:168 Lissabonfördraget. Den föreslagna lagen om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen innebär en så omfattande maktöverföring att principerna för statsskicket berörs. Överlåtelserna av normgivningskompetens och traktatmakt är så omfattande och betydelsefulla att ställning reellt sett urholkas i väsentlig grad. Dessutom leder den omfattande utökningen av majoritetsbeslut till att varken de svenska väljarna eller kan ställa någon till ansvar i de fall där den svenska representanten blivit nedröstad i ministerrådet. Detta innebär att vad som är en fundamental princip för den svenska självstyrelsen inte får genomslag inom de områden där överlåtelse av beslutanderätt sker. (Lagrådets yttrande, 20050628) Eftersom unionsrätten har företräde framför medlemsstaternas rätt, och det framgår av Lissabonfördraget att unionens domstol skall inte bara styra tolkningen av unionsrätten utan även bestämma gränserna för unionens beslutsbefogenheter, kan detta innebära att de grundläggande fri- och rättigheter som garanteras i regeringsformens 2 kap 1 § 15 samt i 6 och i 8 §§ andra stycket kan komma att påverkas. Ett exempel där konsekvenserna av anslutningslag inte tillräckligt analyserades vid inträde i EU är rätten att vidta fackliga stridsåtgärder. Vi har haft en rad EG-domar på det arbetsrättsliga området, vars konsekvenser uppenbarligen inte tillräckligt utreddes vid antagandet av anslutningslagen . Enligt vår mening är analysen av den föreslagna lagändringen i detta fall bristfällig. Förslaget innebär mycket långtgående förändring av det svenska styrelseskicket utan att tillräcklig analys gjorts i relation till de grundläggande fri- och rättigheter som omfattas av 2 kap 12 § första stycket. Med stöd av 2 kap 12 § regeringsformen yrkar vi att lagförslaget skall vila . 1 (): Vår svenska arbetsmarknadsmodell, som bygger på att avtal sluts mellan fria och självständiga parter, bidrar till att frambringa fler jobb och ökad rättvisa. Vår modell tjänar oss alla väl, löntagare som företagare. Det handlar om sjysta spelregler på arbetsmarknaden, om att förena och skapa balans mellan kraven på trygghet, flexibilitet, reallöneökningar och konkurrenskraft. Kollektivavtalen gör varje individ starkare. Men modellen bygger på att den försvaras av arbetsmarknadens båda parter och naturligtvis av de lagstiftande församlingarna i både och . Vi vill se trygga och utvecklande jobb. Tillsammans med den samlade fackföreningsrörelsen är vi socialdemokrater beredda att föra kampen för kollektivavtalen och den svenska arbetsmarknadsmodellen året om. I en värld som blir alltmer gränslös behöver demokrati, mänsklighet och inflytande bryta igenom för att påverka globalt. Vi vill samarbeta över gränserna så att löntagarna i och står väl rustade inför globaliseringens utmaningar. Inget land kan stå ensamt . I kampen mot arbetslöshet, jobb- och klimatkris blir vi starkare tillsammans än var och en för sig. Höstens stora varsel inom industrin sätter fingret på stora beroende av samverkan med omvärlden. Internationell lågkonjunktur och global jobbkris innebär omedelbara konsekvenser för svenska jobb och för svensk ekonomi. Öppna gränser i har ökat möjligheter till handel och utbyten. Rätt använt kan samarbetet i bidra till att stärka vår konkurrenskraft. Samarbete bygger välfärd. Utan ett väl fungerande internationellt samarbete riskerar vi att förlora både jobb och förmågan att utveckla . Vi socialdemokrater anser att ska ratificera Lissabonfördraget. Att hitta ett bättre, mer demokratiskt, mer socialt och öppnare EU är viktigt. Med det nya fördraget kommer vi en bit på väg. Det är inte den sista, men absolut en bit på väg. För att utveckla EU och bygga ett socialt krävs arbetsformer som fungerar och är anpassade efter unionens storlek. På en rad viktiga områden har det nya reformfördraget fördelar jämfört med det nu gällande. Vi välkomnar att EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna blir en del av fördraget. Stadgan innehåller viktiga sociala rättigheter, inräknat fackliga rättigheter som stärks inom EU-samarbetet. Detta är bakgrunden till att vi ska godkänna Lissabonfördraget i riksdag. En gemensam europeisk arbetsmarknad rymmer många möjligheter men får aldrig utnyttjas för att pressa villkoren nedåt eller hota rätten att teckna kollektivavtal. Lika lön för lika arbete, enligt avtal och lagar, är den princip som ska gälla i hela . Vi viker aldrig en millimeter från övertygelsen om att alla ska behandlas lika på arbetsmarknaden. Lika lön och lika villkor för likvärdigt arbete är grunden. Det ska aldrig spela någon roll om man kommer från , , eller . När människor flyttar sprids kunskap, växer nätverk och nya möjligheter uppstår. Migrationen kommer att få en stor betydelse för EU:s tillväxt och utveckling. För oss socialdemokrater är det grundläggande att löner, anställningsvillkor och övriga arbetsvillkor regleras i kollektivavtal på hela arbetsmarknaden. Annars finns risk för att migranter utnyttjas av oseriösa arbetsgivare och att lönerna successivt pressas ned. Den samlade arbetarrörelsen kan aldrig acceptera att löntagare diskrimineras eller får lön beroende på var de kommer ifrån. Nolltolerans råder på detta område, skulle jag vilja säga. utfall i Lavalmålet är bekymmersamt. Utländsk så kallad utstationerad arbetskraft kan utnyttjas här och på svensk arbetsmarknad till sämre löner och sämre villkor. råder en osäkerhet om hur den svenska modellen med rättvisa villkor och kollektivavtal ska stå . ser vi exempel på hur utländska företag konkurrerar med låga löner, usla villkor och farlig arbetsmiljö. Många människor är oroade över konsekvenserna av . På många håll i är människor oroliga för sina jobb. Denna oro är berättigad men har ingen grund i Lissabonfördraget. Det som kan undanröja hotet är att vi förmår och har verktygen för att värna den svenska arbetsmarknadsmodellen. Men hotet om lönedumpning är inte internationellt. Det riktas inte bara mot svenska löntagare utan mot anställda i hela . Därför räcker det inte bara med att vi tar fajten här hemma i . Vi ska också samarbeta på den europeiska arenan, inom , i politiska nätverk. Hotet mot kollektivavtalen kommer inte från eller den övriga världen. Hotet stavas den moderatstyrda regeringen. Trots vackra tal om att regeringen säger sig stå bakom den svenska modellen, visar praktisk politik på en helt annan agenda. Det står klart att försvagningen av löntagarnas ställning ska ske genom försämringar av arbetslöshetsförsäkringen och anställningsskydden och förändringen av reglerna för F-skattsedlar. Vi ser tydligt hur klyftorna har ökat mellan människor som ett resultat av den borgerliga politiken. Det verkliga hotet mot den svenska arbetsmarknadsmodellen är detta. Om regeringen verkligen hade menat något med sitt prat om att värna kollektivavtalen hade EU-minister , som är här , och hennes kolleger kanske bemödat sig att lyssna på den oro som det ges uttryck för på arbetsplatserna runt om i . Då hade regeringen agerat och beslutat sig för att lösa de problem som Lavalmålet orsakat genom att föreslå förändring av vår egen lagstiftning och genom beslut i riksdag. Då hade regeringen gått fackföreningsrörelsen till mötes och redovisat utredning innan ratificerade Lissabonfördraget, vilket också vi socialdemokrater ville. Vi försökte förmå denna kammare att vänta på utredningen men misslyckades med det. Då hade regeringen arbetat för att lyfta upp frågan om löntagarnas rättigheter på EU-nivå för att åstadkomma en förändring så att lika lön för lika arbete ska vara en princip som gäller i hela . Inget av detta har regeringen gjort. I stället får vi rapporter om att regeringen tiger still. Regeringens representanter är passiva i . Arbetsmarknadsministern sitter knäpptyst när kollegerna från och lyfter upp löntagarfrågor. Därutöver har vi en moderat utrikesminister som på sin blogg fnyser att det handlar om det vanliga tjatet från sossar om . Detta ger knappast någon trovärdighet åt regeringens så kallade kollektivavtalsvänliga linje. EU-ministern och regeringen har en chans att visa att vi socialdemokrater och löntagare har fel i vår kritik. Genom att här och i riksdag ställa sig bakom våra och fackföreningsrörelsens gemensamma krav kan motsatsen bevisas. Vi kräver att utstationeringsdirektivet ändras för att säkra möjligheten att med kollektivavtal upprätthålla principen om lika lön för lika arbete. Regeringen säger nej. Vilket besked ger EU-ministern här ? Vi vill att EU inför ett socialt protokoll som bättre skyddar de fackliga rättigheterna. Rätten att vidta fackliga stridsåtgärder över gränserna måste göras till en lagstadgad rättighet i EU. Regeringen säger nej. Vad säger till och löntagare ? Vi kräver att regeringen ger ett principbesked om den har för avsikt att säkerställa likabehandling mellan utländska och svenska företag. Regeringen har sagt nej. Är EU-ministern beredd att gå oss till mötes här ? Vi kräver att ska ratificera konvention 94 som slår fast att offentlig upphandling ska innehålla klausuler som garanterar arbetstagare löner, arbetstid och andra villkor som inte är mindre förmånliga än de som finns i kollektivavtal för arbete av samma sort i den bransch och inom det område som arbetet utförs. Detta skulle motverka social dumpning. Regeringen säger nej. Vi kräver att regeringen med i spetsen tar initiativ på europeisk nivå vid alla tillfällen som ges för att undanröja hotet om löne- och villkorsdumpning inom EU. Detta ska ske oavsett om frågor som handlar om löntagarnas rättigheter står på den officiella agendan eller inte. Statsministern säger nej och hänvisar till att han inte kan springa med lappar från en orolig opposition i EU. Är EU-ministern beredd att lyfta upp frågan med ministrarna i övriga ? Regeringen har det yttersta ansvaret för att säkerställa det rättsliga ramverket för kollektivavtalet. Regeringen har vägrat att ta detta ansvar som vi ser det. I kölvattnet av Lavaldomen visar sig skiljelinjerna mellan socialdemokratiska och borgerliga målsättningar för framtidens allt tydligare. Vi socialdemokrater vill se trygga och utvecklande jobb. Vi vill samarbeta över nationsgränserna så att löntagarna i står väl rustade inför globaliseringens utmaningar. Vi vill samverka över gränserna och gemensamt ta kampen för fackliga fri- och rättigheter och för mänskliga rättigheter i arbetslivet. Likabehandling och icke-diskriminering är lika viktigt där som i vårt land. Den och andra borgerliga regeringar i öppnar i stället för lönedumpning och sämre villkor. och behöver inte mer borgerlig politik. Ökad orättvisa är inte lösningen på de utmaningar vi står inför. Det handlar om jobben, lönerna och arbetsvillkoren. Socialdemokratisk politik handlar ytterst om att möjliggöra för människor att forma sina egna liv. Därför tar vi strid mot de krafter som vill se löntagare tävla om jobben med lägre löner och dumpade arbetsvillkor. behöver en regering som säkrar rätten till stridsåtgärder och som vill förhindra social dumpning. behöver en socialdemokratiskt ledd regering för att nå detta mål. Det är jag övertygad om. Vi har en idé och en samlad strategi för hur vi vill att ska utvecklas. Vi kommer inte att ge oss förrän vi har en fullt ut fungerande lösning för lika behandling av löntagarna i . Det handlar om vilket och vilket vi vill leva i. I detta anförande instämde , , , , i , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , i , , , , , , , och (alla s). 2 HANS (): inleds avslutningen på en lång följetong av folkligt missnöje mot den väg som EU har slagit in på och en följetong av etablissemangets bristande respekt för sina väljare och de spelregler man själv skapat. inleddes det arbete som är på väg att avslutas genom det europeiska konventet. Vid öppnade av konventet sade den förre franske presidenten dEstaing till de grånade männen framför sig att deras landsmän skulle bygga statyer av er, ridandes på en häst, i staden som ni kommer ifrån. kan vi nog konstatera att vi inte sett röken av denna våg av folklig glädje och eufori över och dess efterföljare Lissabonfördraget. avvisade först det franska och därefter det holländska folket förslaget till ny grundlag för EU. Enligt EU:s egna grundregler skulle förslaget då kastas i soptunnan. I stället tog EU:s etablissemang och ledare en tankepaus för att 2007 återkomma med en ny version, i form av Lissabonfördraget, som till är identisk med den gamla grundlagen. var EU:s ledning inte beredd att äventyra sitt förslag genom att fråga folket. Endast på gavs folket en möjlighet att uttrycka sin åsikt. Resultatet blev som vi vet ett klart nej. Även detta fördrag avfärdades alltså av folket dock utan att EU:s ledning tog intryck och följde det regelverk man själv skapat. Det är i slutet av denna resa vi befinner oss med ett fördrag som gång på gång avfärdats av de europeiska väljarna men som gång på gång lappats ihop och sminkats upp av EU:s ledning. Det finns de som har liknat Lissabonfördraget vid ett sminkat lik, men efter att fördraget gång på gång dött, lappats ihop och sminkats upp skulle jag snarare likna det vid Frankensteins monster. syn är glasklar. Vi anser att de europeiska väljarna måste respekteras. Utfallet av folkomröstningarna i , och måste respekteras. Ska ett förslag behandlas i ska vi fråga det svenska folket i en folkomröstning. Vi kommer i dagens debatt att höra att EU blir öppnare, mer effektivt, ja kanske till och med mer demokratiskt med Lissabonfördraget. Men bakom retoriken innebär Lissabonfördraget i verkligheten en enorm maktöverföring från och det svenska folket till EU. lät , , beräkna hur mycket mer makt EU skulle få med Lissabonfördraget. Beslut med kvalificerad majoritet ökar på 16 områden, bland annat vad gäller fri rörlighet för arbetstagare inklusive samordning av socialförsäkringssystemen. Makten ökar när det gäller transportpolitik och inom områdena straffrätt, polissamarbete och asyl- och invandringspolitik.