prot · GW0915 · 2008-10-17 00:00:00 — Därför är det oerhört nedslående att se att regeringen lägger fram en långsiktig infrastrukturproposition som i praktiken helt och hållet saknar åtgärder för att bryta transporternas bidrag till växthuseffekten. Vi socialdemokrater menar att en god transportpolitik i det här läget hade varit att göra rejäla investeringar för att öka kapaciteten i spårbunden trafik, järnväg, men också att se till att bidra för att möjliggöra investeringar i kollektivtrafiken. Detta ska naturligtvis ske i kombination med att investera i de vägar som vi behöver i de delar av landet där det saknas och tyvärr också kommer att saknas alternativ till bilen. Så ser tyvärr vårt land ut. Det är ett glest befolkat land . Det är vidare oerhört nedslående att se att regeringen behandlar en annan oerhört viktig kommunikationsfråga så styvmoderligt. Regeringen har knappt talat om informationstekniken och dess möjligheter. När man läser om den politik som läggs fram för för beslut hittar man näst intill ingenting där heller. Jag tycker att det är synd. Det finns en enorm potential inte minst i integrationen mellan informationsteknik och transportsystem. Genom datorisering och den teknik som är tillgänglig skulle vi kunna öka trafiksäkerheten men också effektiviteten och kapaciteten i transportsystemet. Regeringen har inte över huvud taget aviserat någon som helst konstruktiv politik på det här området. Jag skulle vilja att regeringen tar ett initiativ här. Vi kan inte bara leva på gamla meriter. har genom tidigare gjorda investeringar varit ledande när det gäller informationstekniken, IT. Men den positionen håller vi nu raskt på att tappa eftersom vi har en regering som över huvud taget inte ser behovet av en informationsteknik och IT-politik. Det är synd, tycker jag, inte minst när det just handlar om att kunna kombinera och integrera IT med vårt transportsystem och på det viset möjliggöra både smartare och effektivare transporter i vårt samhälle. 137 () replik: Jag skulle vilja ställa en fråga till . Den rör en sak som han inte berörde i sitt anförande. Det är dessvärre en fråga som inte heller berördes i någon högre utsträckning under den socialdemokratiska regeringsperioden. Det rör tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning, tillgängligheten till kollektivtrafik. fattade en enig riksdag ett beslut om att man skulle öka tillgängligheten, att personer med funktionsnedsättning skulle kunna resa med kollektivtrafik och få ett större spelrum i vardagen. Man har länge diskuterat om ledsagning på bytespunkter, och det har funnits påtagliga konkreta besked och idéer om hur man skulle kunna gå till väga. Men ingenting har hänt. Jag skulle vilja fråga : Varför gjorde ni ingenting på detta område? 138 () replik: Det här är väldigt intressant. När den borgerliga majoriteten får kritik för den politik den för har den en tendens att hemfalla åt oppositionsrollen. får man känslan att nuvarande majoritet egentligen längtar tillbaka till oppositionsrollen. Det kanske väljarna i nästa val kan uppfylla om det fortsätter på detta vis. Det har gjorts ett antal saker för att öka tillgängligheten i vårt samhälle för människor som har ett funktionshinder, men det är inte tillräckligt. Mot den bakgrunden borde frågan falla tillbaka på den majoritet som sitter . Varför har inte regeringen gjort något för att ytterligare förbättra detta? Varför föreslår inte regeringen nu några konkreta åtgärder för att åstadkomma bättre tillgänglighet? Vi kan vara självkritiska. Vi har inte gjort tillräckligt. Vi lär oss av den läxan. Men varför gör inte den regering som har haft enorma möjligheter i form av en högkonjunktur någonting åt det? 139 () replik: Svaret låg väl inte i paritet med vad jag hade haft förhoppningar om. Det här handlar inte om att vi går in i någon oppositionsroll. Jag tycker tvärtom att det handlar om ett svek emot många personer som inte har fått den här möjligheten. Nuvarande regering har accelererat i frågan. Man samverkar med Handisam. Det finns uppdrag som ligger ute. Man har också, vad jag tror, haft en särskild hearing om det här ändamålet. Man har också tillsatt en arbetsgrupp på statsrådsnivå för att kunna göra påtagliga förbättringar. Det gläder mig att du säger att ni åtminstone tar till er och att ni skulle kunna ha gjort bättre och att ni kan lära läxan. Men jag tycker att det är ett svek. Det var därför jag ville exemplifiera. Du nämnde bredband också och säger att vi inte gör något på det området. På vilket sätt kan du revanschera och säga att ni gjorde något där? Bredband åt alla är inte en verklighet än . 140 () replik: Jag tror att den verklighet som många människor med funktionshinder upplever och har upplevt inte är den som försöker göra gällande. Där kan vi väl säga att vi har anledning att vara ödmjuka. Vi har anledning att ta till oss över hela den politiska skalan. När det gäller IT är det ganska lustigt. Det är nog ingen tvekan om att inte minst genom de offentliga insatser som har gjorts tidigare satsningar på bredband, hemdator, med mera är och har varit ledande i hela världen. Dock håller den ledningen på att eroderas. Vi har en regering som knappt tar ordet IT i sin mun. Vi har en infrastrukturminister som vad jag har hört under de anföranden hon har hållit knappt ens har nämnt det, än mindre har någon konkret politik. När den långsiktiga infrastrukturpropositionen kommer visar det sig att det är fullständigt tomt när det handlar om att se informationsteknikens möjligheter. 141 () replik: och pratar om att det behövs rejäla insatser på infrastrukturen. De är också väldigt frustrerade över att det inte går tillräckligt fort. Låt mig påminna om att Socialdemokraterna före den här mandatperioden satt vid makten , men då var det tydligen inte intressant att satsa på infrastruktur och inte heller att ha något speciellt tempo. Den förra infrastrukturplanen var till stora delar ofinansierad. Man har också efterlämnat i utlovade men ej genomförda investeringar. Vad är det som säger att väljarna ute i ska kunna lita på Socialdemokraterna ? Jag vill också ställa frågan om vad det egentligen är som ska gälla framöver. Socialdemokraterna har sagt att man ska samarbeta med , men de satsningar på infrastruktur som Socialdemokraterna redovisar stämmer ju inte överens med det förslag som har. 142 () replik: Det är intressant att höra hur den borgerliga majoriteten försöker skylla sin overksamhet på tidigare regeringar. har ingenting hänt på det här området, trots att man fick ta över i brinnande högkonjunktur med stora överskott i statens finanser. Jag vill bara påminna om att när vi senast tog över efter en borgerlig regering var det med stora underskott, och det tog tid att sanera ekonomin. ser det tyvärr nästan ut som att vi är på väg dit igen. har börjat måla upp bilder om underskott igen i statsfinanserna. Det gör att man börjar undra om vi ska börja nästa mandatperiod, om vi får väljarnas förtroende, med samma saneringspolitik. Då kanske det ställer krav på ödmjukhet när det handlar om just investeringar. Men vi menar att med nuvarande förutsättningar finns alla möjligheter i världen att göra rejäla infrastrukturinvesteringar. Det har inte regeringen åstadkommit . Det är synd att man försöker skylla det på tidigare regeringar och inte tar sitt eget ansvar först och främst. 143 () replik: Jag tänker återkomma till den fråga jag ställde sist. Socialdemokraterna har sagt att man ska samarbeta med . De satsningar som Socialdemokraterna säger att man är villig att göra inom infrastrukturområdet stämmer inte överens med de satsningar som har presenterat. vill inte satsa på vägar. Man vill bara satsa på spår. Hur går det ihop med det stycke som Socialdemokraterna har skrivit i sin motion om stora satsningar vid fordonsindustrin? Jag vill också veta vad som gäller för Förbifart . Där har Socialdemokraterna varit för, även tidigare, men där har man svängt. Jag väntar på besked. 144 () replik: Jag tror att likheterna när det gäller den politik vi vill föra på infrastrukturområdet är större än olikheterna. Hos oss och , och också hos , finns det en stor förståelse för att vi måste ställa om vårt transportsystem. Det finns också en stor förståelse när ser ut som det gör 9 miljoner människor att vi måste investera både i vägar och järnvägar. Men vår tyngdpunkt det är vi helt överens om ligger på järnvägssidan. Man kan fråga var regeringens tyngdpunkt ligger. Vi har en miljöminister som aviserar att man vill satsa på järnvägen, men vi har en moderat statsminister och en moderat finansminister som sjunger vägarnas lov i stället. Så man kan fråga sig: Vad handlar regeringens politik om? Vad prioriterar regeringen i det fallet? Jag tror att får vara försiktig när det handlar om Stockholmspolitiken. Den proposition som är lagd är Stockholmsfientlig mer eller mindre. Det finns väldigt få konkreta åtgärder för att lösa trafikproblemen i . Vi efterlyser åtgärder från regeringen. Det måste lösa sig i . 145 (): Det är en händelse som ser ut som en tanke att undertecknad som är född och alltså är råkar komma exakt för sent med tåget från till . Jag hann därmed inte byta om, så jag får be om ursäkt för min slarviga klädsel. Men jag hann åtminstone hit. Jag får symbolisera den otålige irriterade resenären som kommer springande lite halvsvettig till ett möte för att han inte hann med sitt kollektivtrafiktransportmedel. Jag tänkte fokusera mina frågor på ett fåtal saker. Jag skulle vilja fråga infrastrukturminister : På vilket sätt skulle mina och andras resor mellan till exempel och underlättas av att vi ska avreglera och släppa in fler operatörer på spåret? På vilket sätt minskar det trängseln och möjliggör för tågen att komma ? Vänsterns svar är snarare att vi behöver lägga mycket mer pengar på järnväg, inte minst på drifts- och underhållssidan. Sannolikt behövs det, menar vi, en helt ny järnväg mellan och , en höghastighetsbana. Vi har avsatt pengar för de här satsningarna i vår budget. Det har inte ni. Det går egentligen inte att spåra någonting av vad ni vill göra. Ni har allmänna formuleringar, exakt som sade, om vilka målsättningar ni har och hur ni analyserar, men ni kommer inte fram till någon politik. Då säger vi så här: Det här kostar väldigt mycket pengar. Hur ska vi klara av den stora åtgärden? Jo, vi vill i den här ekonomin, som man kan kalla den statliga ekonomin, införa samma system som man har i de flesta andra ekonomier, nämligen att skilja på drift och investering. Jag skulle vilja veta: Vad har infrastrukturministern för ekonomisk plan för hur man till exempel ska kunna bygga en höghastighetsbana mellan och ? Hur ska ni få fram pengarna? Vad har ni för tidsram för att det ska vara möjligt? Man kan utreda på nytt och ha synpunkter. Tyvärr låter sig inte klimatet påverkas av den typen av utredningar, utan den negativa klimatpåverkan som transportsektorn står för fortsätter och fortsätter. Vi vill då säga som ett rödgrönt vänsterparti att vi vill vara mer klimatsmarta och mindre formellt kamerala, där man hävdar att vi måste hålla oss till vissa givna regler. Vi kan inte se att det är det minsta slösaktigt om vi i finansierar förslag och visar att man gör viktiga investeringar för framtiden, visar att man har råd att betala de investeringarna i 20, 25 och . Vi tycker att det är klok politik, precis som vi skulle tycka att det var en jätteklok politik om olika industriföretag och andra satsade på nya maskiner, forskningsprojekt, nya byggnader och infrastruktur så att man kunde bygga till exempel bilar och andra saker fortsättningsvis. Eller menar den borgerliga alliansen att det vore slösaktigt att använda eventuella överskott eller vinstmedel, eller till och med våga sig på att låna till era långsiktiga investeringar? Det viktiga när man vidtar den typen av åtgärder är väl rimligtvis att man vet att man har en ekonomi som kan bära vissa kostnader, till exempel för lån och amorteringar. Om man nu inte vill låna och jag har full förståelse för att man ska hålla igen kan vi konstatera att staten har ett enormt stort överskott. Bara för att vi säger att man ska ha en investeringsbudget behöver det inte innebära att allt ska lånas upp. Man kan också tänka sig att använda befintliga medel till att göra kloka investeringar, i stället för att sänka skatterna med tiotals eller hundratals miljarder, betala av på statsskulden och så vidare. Man hotar alltid med den så kallade marknaden: Om vi skulle göra på det här sättet blir de jätteoroliga för den svenska ekonomin och flyr fältet. Jag konstaterar då med viss skadeglädje att väldigt många aktörer på den sidan har exakt samma uppfattning som i den här frågan. Många av de aktörer som finns inom transportområdet har exakt samma uppfattning. Det beror inte på att Vänstern har kommit på någonting fullständigt nytt och unikt, utan man tycker helt enkelt att det här är ett klokt sätt att göra nödvändiga investeringar på, och att finansiera dem som man gör i alla andra ekonomier. Jag ska inte debattera så mycket längre utan bara konstatera att regeringen när man lägger fram sin infrastrukturproposition har en felaktig prioritering. Man vill satsa på väg mer än på järnväg. Man har en felaktig finansiering, och man har inga konkreta projekt att visa upp. Det blir en ny långbänk, som någon av ministerns företrädare här i tidigare pratade om. Det har vi inte råd eller tid med. Vi har bråttom. De irriterade resenärer som kommer för sent har bråttom. Jag vill därför veta: På vilket sätt ska regeringen kunna lösa det här genom att bara prata om avreglering och att släppa in fler operatörer och om medfinansiering från stat och kommuner? Att låna upp pengar ute i kommuner och landsting och sätta in i infrastrukturprojekt är helt okej det är inte att slösa med ekonomin. Men om staten skulle tänka i de banorna gäller någonting helt annat. Och kom nu inte dragande med sedelpressarna! Jag vill tala om för kammaren och hela svenska folket att vi i vet och hävdar att man inte kan finansiera någonting bara genom att trycka nya pengar. Men man kan använda de pengar man har på ett mycket klokare sätt än vad man gör för tillfället, nämligen: Tänk på investeringar även i den statliga ekonomin! 146 () replik: Alliansregeringen ökar faktiskt anslagen till järnvägar. I budgetpropositionen föreslås en ökning av anslagen till med 1,1 miljard för och sedan ½ miljard . Jag har också en fråga till . Lagstiftningen ska vara så långsiktig och teknikneutral som möjligt. Men oppositionen tror att de alltid vet vilken som teknik som ska prioriteras, vilka transporter och vilka drivmedel som ska användas och som är de absolut bästa. Jag undrar varför de till exempel dödförklarar eldrivna bilar. Om det inte finns några vägar som är användbara finns det inte heller möjlighet att använda sådana, miljövänligare fordon. 147 () replik: Det stämmer att regeringen säger att man ska satsa lite grann på järnvägen. Men det är ju alldeles för lite satsning. Ni har gång på gång i flera budgetar talat om klart och tydligt att ni i en samhällsekonomisk kalkyl har kommit fram till att man bör satsa mer på väg än på järnväg. Det står också i den senaste budgeten. Det är en sorts låtgåmentalitet, att tyvärr är det inte bra med mycket vägtransporter, men de kommer nog att öka och därför kommer vi att satsa mer pengar på vägar. Det är en märklig inställning. Sedan vet inte jag varifrån ni har fått att Vänstern skulle vara mot elbilar. Vi har tvärtom sagt att vi är för teknikneutralitet, att vi ska upprätthålla olika spår, etanol, biogas, bränsleceller, elhybrider och andra hybrider. Vi tycker att det är jättebra om den typen av utveckling kan pågå. Vi tror inte på det enda spårets politik, inte ens när det gäller framtida fordon. Upprätthåll olika alternativ, så får vi se vad som är bäst i slutändan. 148 () replik: Men vi behöver fortfarande vägar för att kunna driva sådana fordon någonstans allt går inte på räls. Jag har en fråga till. besökte i går med förslag på lösning av den tuffa situationen. Till de Volvoanställda hade han ett klart budskap: Man ska satsa på järnvägar. Delar sin partiledares åsikt att tåg hjälper de Volvoanställda som varslas? 149 () replik: Eftersom jag var med på besöket på vet jag mycket väl vad sade. Jag tycker att det är ärligt att man står för att man tycker att vi ska satsa på järnväg mer än på vägar även om man träffar Volvoarbetare. Det innebär inte att vi tycker att man ska lägga ned fordonsindustrin. Tvärtom tycker vi att man ska hjälpa till och skapa förutsättningar för svensk fordonsindustri även . Volvoarbetarna var väldigt väl medvetna om att det krävs forskningsprojekt och olika åtgärder. Det pågår också runt om i landet, och vi stöder det och skulle gärna se att det tillförs mer pengar. Om moderater och andra på högersidan läser förslag kommer de att bli förvånade när de märker att vi satsar ganska mycket pengar på vägar. Men då satsar vi på bärighet, underhåll och drift. Vi ska upprätthålla och värna det kapital vi har . Det är självklart att vi också inser att om vi nu har vägar är det bra om vi upprätthåller en standard så att de kan användas. Men vi vill inte satsa på stora nya projekt, som ni på den högra sidan i huvudsak värnar väldigt hårt. Det löser inte våra klimatproblem . 150 (): Jag tänkte börja med några ord i en regeringsdeklaration som jag instämmer i. Den första regeringsdeklarationen från den här regeringen säger att klimathotet är vår generations ödesfråga. Frågan är bara vilka slutsatser regeringen har dragit av detta. Vi har fått en infrastrukturproposition där man anslår pengar till infrastruktur och säger att man ska tillämpa fyrstegsprincipen. Vad betyder det? Jo, fyrstegsprincipen betyder att man först ska se om man kan vidta andra åtgärder än infrastrukturåtgärder för att lösa trafikproblemen. Man kan i andra hand se om det går att hitta överflyttning från olika transportslag för att lösa transportproblemen. I tredje hand kan man förbättra befintlig infrastruktur för att lösa problemen och först i fjärde hand bygga nytt. Det är oerhört sympatiskt, men frågan är hur det tillämpas. Det finns en utvärdering av hur fyrstegsprincipen har tillämpats , och den kallas Fyrstegsprincipen som Potemkinkuliss. Det är alltså vackra ord. Det som egentligen bestämmer hur mycket man använder till vägar och järnvägar är det sätt man räknar samhällsekonomiskt. Och samhällsekonomin är det absolut inget fel på, men man måste ha rätt kalkylvärden om slutresultaten ska bli rätt. Man räknar fortfarande med per kilo koldioxid som värdering av den klimatskada som uppkommer om man har fossilbränsledriven trafik. Det här väldigt låga värdet för CO2 är en förutsättning för att det ska gå att räkna hem vägar. Min gissning är att den åtgärdsplanering som och nu håller på med kommer att resultera i ungefär den fördelning som regeringens satsning i höstens budget visade. Då var av investeringarna vägar och järnvägar. Det är en stor skillnad jämfört med när Socialdemokraterna, gjorde sin investeringsplan. För varje krona till väg gick till järnvägarna. Jag har stor tillförsikt att vi inför nästa rödgröna samarbete ska kunna komma överens om en investering som handlar om framtida generationer, där man bygger infrastrukturen för dem som ska komma efter oss och inte bygger för det som har varit. Det är så jag sammanfattar regeringens satsning. Man säger att vägtrafiken ökar och bygger fler motorvägar. Man bygger för att vidmakthålla det vi alla vet att vi måste lämna. Förvisso är vi positiva till ny teknik, men vi ska vara klara över att av energin i det nuvarande transportsystemet kommer från olja. Såväl som FN:s klimatpanel säger att den oljereduktion vi måste göra inom transportsektorn bara till en femtedel kan ske genom att byta bränsle. Resten måste ske genom att man använder mindre energi. Mindre energi använder man om man åker tillsammans med tåg, buss och spårvagn. Det är det som står i fokus i motion om framtida infrastruktur. Det är inte bara intressant att bygga infrastruktur. Resenärerna frågar oss trafikpolitiker: När kommer tågen? När blir det fler tåg? När blir det fler avgångar? När kan vi lita på att tågen kommer ? Jag är bekymrad över att regeringen vältrar över på kommuner och landsting att ta hela kostnaden för nya tåg. Under den tiden som s, v och mp gjorde infrastrukturbudget betalade staten hälften av alla nya tåg i länstrafiken. Det hade stor betydelse när SL beställde vagnar och tåg och när och Skånetrafiken gjorde det. Man hade bara kunnat beställa hälften så många om inte detta bidrag hade funnits. Jag frågar mig: Hur har man tänkt sig att resenärerna ska få plats på tågen när de nya beställningarna måste halveras? Eller man kanske ska ha politiker på regional nivå som säger att de kan tänka sig att skära i sjukvårdsbudgeten för att beställa nya tåg? Det är mycket oansvarigt. Frågan är också vad resenärerna ska betala. Vi vill ha mer tågtrafik. Vi vill att folk ska ha råd att åka så att det inte bara blir ett överklassintresse att åka miljövänligt. Priserna måste vara sådana att folk har råd att välja SJ framför flyget eller länstrafiken framför bilen. Det är intressant att se att i förslaget till finansiering av den nya trafikstyrelsen lägger man ut det på banavgifter. Man har inledningsvis en statlig finansiering, men sedan är det tänkt att finansieras med avgifter. man banavgifterna kan jag inte se annat än att det leder till högre biljettpriser för resenärerna och att det blir dyrare för den som vill transportera gods med järnväg i stället för med lastbil. Dessutom har man tänkt sig att regionerna ska medfinansiera i ännu större utsträckning än . Det kan man väl diskutera om det är regionala effekter av infrastruktur, men om det är nationell infrastruktur förstår jag inte alls varför staten ska överlämna mer av det ansvaret på regionerna. Vi vet att många av dem har bekymmer med sin ekonomi. De kan inte tillåta mer satsning på infrastruktur och klara av de uppgifter man har gentemot medborgarna i form av att sköta sjukvård och annat som man har i uppdrag att göra. 151 () replik: Klimatutmaningen är oerhört viktig och central för framtidens infrastruktur. Vi måste få fler att åka kollektivt. Vi måste få fler godstransporter att bli miljövänligare än de är . går av kollektivtrafik på väg. Det är viktigt att satsa på spår, men det kommer inte att vara möjligt att bygga spår överallt. Vi måste också göra insatser på våra vägar. Hur resonerar och när det gäller de människor som är helt beroende av vägar? Hur ska de ta sig fram om vi inte gör några satsningar på vårt vägsystem? 152 () replik: Det är uppenbart att inte har läst den motion om infrastruktur som har lämnat in. Det är förståeligt eftersom den är inlämnad, men eftersom du hänvisade till den hade det varit bra om du hade tittat i den först. Vi lägger ett lika stort anslag på vägunderhåll som regeringen gör när det gäller att upprätthålla vägarnas kvalitet. Det är A och O för att glesbygdsbefolkning och andra ska kunna komma fram i det stora vägsystem vi har. När det gäller investeringar fokuserar vi på trafiksäkerhet. Det är alldeles för många som omkommer i trafiken till följd av olyckor. Det ska förvisso i första hand åtgärdas genom att man håller hastighetsgränser och att folk är nyktra när de kör, men vi behöver sätta upp fler mittvajrar. Det finns det gott om utrymme för i förslag. Däremot satsar vi inte på motorvägar som vidgar kapaciteten för det vi vet att vi måste dra ned på. Annars får vi inte råd att satsa på järnväg. Anslaget blir alldeles för litet. Vi sätter underhåll av vägar och satsning på spår, som är framtidens trafik, i fokus. 153 () replik: I den kommunikation som ni har utåt, mot väljarna, framgår det främst att ni bara ska satsa på spår. Ni talar ytterst lite om vägar. Det är glädjande att ni ändå har sett att det finns viss vikt i att underhålla dem. Jag tror dock att det är nödvändigt att även bygga nya vägar om vi ska klara de klimatutmaningar vi har. Vi har ett transportsystem som hänger samman.