prot · GV0959 · 2008-01-29 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen från . 2 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan vice talmannen meddelade att interpellationssvar skulle utgå, att interpellationssvar skulle utgå, att bordläggningsplenum skulle äga rum samt att bordläggningsplenum skulle äga rum . 3 § Meddelande om aktuell debatt vice talmannen meddelade att på begäran av de grönas riksdagsgrupp skulle en aktuell debatt om energiförslag anordnas . Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse: Till talmannen om aktuell debatt om energiförslag presenterade ett förslag inom energi- och klimatpolitiken. Förslaget är omfattande och anger riktlinjer och bördefördelning för EU-ländernas åtagande vad det gäller minskning av växthusgasutsläpp samt produktionen av förnybar energi. Förslaget kommer att behandlas av rådet och parlamentet med målsättning att enas eller tidigt 2009. Det finns en bred politisk enighet kring att klimatfrågan är en av vår tids största politiska utmaningar, klimatfrågan är en ödesfråga i ordets rätta bemärkelse. Under de kommande decennierna måste utsläppen av växthusgaser till atmosfären minskas kraftigt. Medan forskare anser att utsläppen inom EU bör minska med till 2020 för att klara tvågradersmålet, har nu endast föreslagit en minskning . Det är uppfattning att vetenskapliga råd obönhörligen måste följas i denna fråga. Följaktligen bör gentemot EU driva kravet att utsläppen måste minska med till 2020, oavsett vad andra länder eller regioner förbinder sig att göra. bör också anta ett eget högre mål för utsläppsminskningar. Kommissionen har även föreslagit att andelen förnybar energi måste öka till av energimixen till 2020. För del föreslår kommissionen att andelen förnybar energi ska öka till . anser att detta mål är alltför lågt, potentialen för utbyggnad av förnybar energi i är betydligt större än vad kommissionen har föreslagit. bör driva på för ett högre EU-mål för andelen förnybar energi där också erbjuder sig att ta en del av den bördan. Det är angeläget att denna fråga öppet diskuteras mellan partierna och med regeringen. de gröna och språkrör 4 § Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (). 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:310 Till Interpellation 2007/08:310 Misslyckande för nystartsjobben av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att handläggningen dragit ut . () Enligt uppdrag och rättschef 2007/08:323 Till Interpellation 2007/08:323 Möjlighet för alla att studera på högskola av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är annat åtagande. Till Interpellation 2007/08:330 Ansvarsfrågor kring mögelskadade bostäder av () Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av utrikes resor. () Enligt uppdrag och rättschef 6 § Svar på interpellation 2007/08:307 om minskande antal lediga hyresrätter 1 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att antalet lediga hyresrätter ska öka i kommuner där det är brist på bostäder. tar utgångspunkt i den senaste statistiken från SCB om att antalet lägenheter som är lediga för uthyrning har minskat kraftigt men också att större delen av dessa finns i kommuner med färre än 75 000 invånare. Jag kan dela oro över att bostadsmarknaden inte är i balans. Vad glömmer är att dagens situation är en följd av den politik som bedrivits eller kanske inte bedrivits under en lång följd av år, då hans partikamrater haft stora möjligheter att påverka vilken politik som förts. Det är ett faktum, vilket jag påpekat tidigare, att bostadsbyggandet varit lågt, både historiskt och i jämförelse med våra nordiska grannar och andra länder. Den nuvarande regeringens politik kan knappast ha haft någon större inverkan på vakansläget . Detta torde i stället helt och hållet vara ett resultat av de regler som faktiskt gällde för påbörjade bostäder ända fram till . Tillståndsplikten vid försäljning av bostadsfastigheter ägda av kommunala bostadsföretag, den så kallade stopplagen, upphörde först . Att dessa åtgärder skulle ha hunnit få inverkan på vakansläget är inte helt verklighetsförankrat. SCB:s statistik speglar dock en komplex verklighet. Att antalet lägenheter som är lediga för uthyrning nu är nere på samma nivå som är inte bara av ondo, för redan då hade antalet tomma lägenheter börjat skjuta i höjden. var 39 700 lägenheter lediga till uthyrning, det vill säga närmast en fördubbling . Rekordet 62 244 lägenheter uppmättes . har antalet successivt minskat, delvis till följd av rivningar på vissa orter, delvis på grund av en ökad efterfrågan på andra. Jag tror inte att någon vill ha tillbaka denna situation. Men visst är det så att bostadsmarknaden behöver en viss andel lediga lägenheter för att kunna fungera på ett bra sätt. På en väl fungerande marknad är detta inget stort bekymmer. Det grundläggande problemet är att den bostadsmarknad som den tidigare regeringen lämnat efter sig är långt ifrån väl fungerande, och detta gäller i högsta grad just hyresbostadsmarknaden. Denna kännetecknas enligt många av omfattande svarthandel och, jämfört med de framförhandlade hyrorna, höga hyror på andrahandsmarknaden. Att tro att man kan lösa dessa problem med mer av den politik som lett fram till denna situation vittnar mer om en låsning till det gamla och invanda än om en verklig insikt om de problem som kännetecknar bostadsmarknaden. Utmaningen är att etablera långsiktigt stabila spelregler för en fungerande marknad och att faktiskt ge bygg- och bostadsföretag tid att anpassa sig till detta. För detta krävs tålamod. Det ständiga knåpandet med nya subventioner eller nya subventionsregler är en del av orsaken till att bostadsmarknaden ser ut som den gör. 2 (): Tack, , för svaret! Jag vill också tacka ministern för besöket i civilutskottet . Jag hoppas att ministern kommer tillbaka så att vi kan fortsätta att diskutera bostadspolitik även i utskottet och inte bara här i kammarens interpellationsdebatter. Det är inte första gången jag och statsrådet debatterar frågan om det minskande antalet hyresrätter och säkert inte heller den sista. Frågan är först och främst: När ska statsrådet erkänna att han inte bara känner oro utan att det också finns verkliga, stora problem med regeringens brist på bostadspolitik? När inte ens statistiken från SCB som tydligt visar att antalet lediga hyresrätter i landet är rekordlågt hjälper vad ska till då? Hur förklarar då statsrådet att antalet hyresrätter minskar? Jo, statsrådet skyller i vanlig ordning på den förra regeringen och menar att de statliga subventionerna till bostadsbyggande som högerregeringen drog in har stört marknaden. Men när ska ministern förstå att det är regeringen som ska leverera? Det handlar om att regeringen ska leverera det läste jag om kring era kommundagar i . Det är dags att leverera bostadspolitik, och det är dags att leverera så att det byggs fler hyresrätter i . Under alla de debatter som vi har haft med statsrådet har han sagt att byggbranschen behöver långsiktiga villkor och förutsägbarhet för att nybyggandet ska öka. Men har inte statsrådet visat ett enda exempel på vad regeringen avser med långsiktig bostadspolitik. Här finns goda grunder att misstänka att de enda planer regeringen har är att överlåta hela ansvaret till marknaden. Då vet vi vad som kommer att hända, tyvärr. säljs allmännyttans lägenheter ut i en rasande takt. Det senaste exemplet på detta är utförsäljningen av över 5 000 lägenheter här i . Dessa försäljningar drivs igenom trots massiva protester från hyresgästerna. kommer det som vi är oroliga för: en utredning som visar på ett förslag från regeringen om marknadshyror. De uppgifter vi har fått i samband med detta är att regeringen kallar detta för efterfrågestyrd hyra. Men i praktiken är det marknadshyror det är fråga om. För att sammanfatta det bostadspolitiska läget har regeringen riktat tre knockoutslag mot landets hyresgäster och bostadslösa. För det första skrotar regeringen alla subventioner till byggandet. För det andra är regeringen på väg att skrota allmännyttan. För det tredje ser vi att marknadshyror kommer att införas . Är det detta, fru talman, som statsrådet kallar långsiktiga villkor för bostadspolitiken? I så fall är det ingen överdrift att påstå att antalet hemlösa och trångbodda barnfamiljer kommer att öka . Jag skulle av ministern vilja få information och konkreta besked om hur regeringens politik ska underlätta för människor som har svårt att skaffa ett förstahandskontrakt. Var ska alla ungdomar, nyanlända invandrare och hemlösa bo när allmännyttans lägenheter är sålda och de få hyresrätter som byggs har marknadshyror? 3 (): I interpellationen uttrycker : Det är därför hög tid för regeringen att fråga sig om det minskade antalet lediga hyreslägenheter har något med regeringens politik att göra. Jag är övertygad om att regeringen har ställt sig den frågan, precis som vi riksdagsledamöter har gjort. Jag är lika övertygad om att det i huvudsak är andra faktorer som spelar in som regeringen inte kan eller ska lägga sig i. Jag grundar detta bland annat på en artikel i , där det står att det kommunala bostadsbolaget har tvingats att flytta fram planerade renoveringar på grund av att de blir för dyra. Det är tre objekt som är berörda. Orsaken till stoppet är den överhettade byggmarknaden. Det framgår att anbuden för ett av objekten ligger över ett motsvarande arbete på ett annat område . Konkurrensen på byggmarknaden har nästan upphört. Vad menar att regeringen ska göra åt detta? En annan fråga är om vet vad kostnadsökningen beror på. Om han inte vet det kan det vara en idé att ta reda på det eftersom kostnadsökningen och därmed påverkan på hyran vida överstiger effekterna av de borttagna räntebidragen. är också oroad över att huvuddelen av de lägenheter som är lediga finns i kommuner med färre än 75 000 invånare och med minskande befolkning. Ett av problemen är att den tidigare regeringen, med benäget bistånd av , inte har haft förmågan att förbättra kommunikationerna. Ni har missat att det saknas ca 63 miljarder för underhåll av och investeringar i vägar samt 5060 miljarder för järnvägar enligt . Då gäller det bara nuvarande planer. Nya viktiga projekt kommer därutöver. Det är självklart för mig som centerpartist att dåliga kommunikationer försvårar för folk att bo utanför de större städerna. Dessa hinder behöver undanröjas. har tillsammans med Socialdemokraterna och en stor skuld i de uppenbara brister som har funnits i såväl behovsbedömning som medelstilldelning. Ni hade över huvud taget ingen kontroll över situationen, och det har medfört att det är lägenhetsbrist på många håll och överskott på andra. Som alla förstår är det inte ett helt lysande läge som den tidigare regeringen med stödpartier skapade. Varför ser inte och kopplingen mellan bra kommunikationer och bra boende? 4 (): Det man kan konstatera har hänt sedan valet är att situationen knappast har blivit bättre. Den har faktiskt förvärrats rejält, och det blir bara värre och värre. De hyresrätter som finns ombildas i många fall, speciellt i attraktiva lägen i städerna där många vill bo. Nybyggnationen av hyresrätter minskar och utförsäljningen av allmännyttan gör att det kan bli hyreshöjningar och ombildningar där också. Det är en allvarlig situation. Det är självklart många faktorer som påverkar bostadsbyggandet i landet, men regeringen kan inte frånhända sig ansvaret genom att säga att det är något annat som gör att det inte byggs så mycket. Frågan är vad regeringen gör. Det regeringen har gjort är att faktiskt ta bort de tre stimulansåtgärder som fanns tidigare, bland annat investeringsbidragen. De handlade om att ekonomiskt stimulera byggföretagen att bygga hyresrätter, inte minst mindre hyresrätter som folk, studenter, har råd att bo i. Resultatet har inte låtit vänta på sig. Det byggs färre hyresrätter . Kalkylen går helt enkelt inte ihop. Det ska vara någon som betalar denna hyra för de nybyggda hyresrätterna. Blir den hyran för dyr kommer inte studenter och andra med sämre inkomster att kunna betala. De kan betala rätt så mycket ungdomar är beredda att betala en stor del av sin inkomst i hyra men det finns en smärtgräns där det inte längre går. Därför anses det inte längre ekonomiskt lönsamt för byggföretagen att bygga lägenheterna. Och det byggs allt mindre. Det är ett solklart samband. Räntebidragen är egentligen inte något bidrag, även om det heter så. Det är ett sätt att se till att en hel del bostadsrättsinnehavare men även hyresgäster inte ska bli diskriminerade i förhållande till dem som har villa och har ränteavdrag för villalån. Det är över huvud taget inte något bidrag utan ett sätt att försöka ta bort den stora diskriminering som ändå finns ekonomiskt. försvann det också. Det leder till dyrare hyror för dem som redan har lägenhet en del kanske till och med tvingas flytta. Det här gör också kalkylen mindre lönsam att bygga nya hyresrätter. Det ska finnas någon som har råd att betala. Även stopplagen har tagits bort. kan man sälja ut allmännyttan. Det oroar inte minst många hyresgäster som bor i allmännyttan. Till råga på allt görs det lättare att ombilda till bostadsrätt. Det är något som redan har varit möjligt tidigare, men krävs det att en mindre andel av hyresgästerna i en fastighet bestämmer sig för att ombilda. Det här har redan fått resultat. Det är självklart så att det finns andra faktorer. Självklart måste vi se till att byggandet i sina olika led blir billigare. Det finns en hel del problem med byggfel och så vidare. Den här katastrofala utvecklingen kan inte skyllas enbart på en mängd andra faktorer. Frågan om regeringens ansvar kvarstår. Vad gör regeringen när man ser att det barkar utför? De tidigare stimulansåtgärderna för att värna hyresrätten och hålla rimliga hyresnivåer borde behållas tillsammans med ytterligare åtgärder. I stället tas det som ändå finns bort. Visst byggdes för få hyresrätter även , men det blev faktiskt en hel del när vi lade fram stimulansåtgärder. 5 (): Jag skulle vilja börja med att kommentera lite av det som tog upp och prognoserna om nyproduktion. Visst kan vi se att den har sjunkit jämfört med . måste vi ta med oss att nyproduktionen historiskt är på en hög nivå. Ytterligare bakåt kan vi se att den låg väsentligt lägre. Jag tycker att det har hänt mycket inom bostadspolitiken . En bit är borttagande av subventioner. Det kan man naturligtvis ha olika synpunkter på. Lite krasst kan man konstatera att det har funnits subventioner i bostadssektorn , och problemen med för få lägenheter har funnits i framför allt våra storstadsområden. När regeringen övertog regeringsmakten stod nästan 200 000 i bostadskö i . A och O är att vi får till långsiktiga och stabila regler. Jag skulle vilja peka på många av de utredningar och överväganden som faktiskt pågår. Jag tycker att de är oerhört väsentliga. Det är en modernisering av hyreslagen, allmännyttans villkor, översyn av bestämmelser om förvärv och förvaltning av hyresfastigheter, privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden, det vill säga andrahandsuthyrning, ägarlägenheter, regelverket för instansordningen för samt samordnat dömande i vissa miljöbalks- och plan- och byggärenden, ytterligare översyn av vissa frågor i plan- och bygglagstiftningen, översyn av strandskyddsbestämmelserna och behovet av en förköpslag. Mycket av detta kommer att komma på plats , vilket jag ser fram emot med spänning. Alliansens mål är att skapa förutsägbara och långsiktiga regelverk. Det är efterfrågade reformer från branschen. Mycket viktigt är också att branschen inser att det är dags att stå på egna ben och bygga och erbjuda det som bostadskonsumenterna efterfrågar. Jag tycker att det vore på sin plats, om jag får uttrycka mig på det sättet, att oppositionen i stället kunde säga att olika produktionsstöd hör till dåtidens politik och att vi nu ska få en bransch att inse att man måste stå på egna ben. 6 (): När vi diskuterar bostadspolitik i hamnar vi väldigt ofta i en diskussion om siffror, subventioner, hur vi ska reglera mellan olika upplåtelseformer och så vidare. efterlyser här bostadspolitik, nästan i bestämd form bostadspolitiken. Vad menar man då med bostadspolitik? Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi i det sammanhanget går tillbaka och ser den förändring som har skett och vilka helt andra utgångspunkter som den nya alliansregeringen har. Vi har facit på vad den gamla typen av politik gav, med ryckiga subventioner och där man försökte reglera det hela. Det ministern här tar upp, om att vi hade överskott och behövde riva lägenheter, är egentligen ett symtom på samma sak. Den nya politiken handlar om att man utgår från de enskilda individerna och den efterfrågan som de har. Det är en politik som man måste hålla fast vid, för att se att det i grunden bara kan vara de enskilda individerna som bestämmer vilken typ av upplåtelseform de vill bo i. Det blir väldigt kollektivt när man diskuterar att man blir bekymrad om den ena eller andra upplåtelseformen går upp och ned. Men det är i grunden inte det som det handlar om. En annan fråga som tas upp här, av både och , är att allmännyttan säljs ut och att det är regeringens fel. På många orter är det rätt att sälja allmännyttan och strukturera om, och på andra orter kan man ha synpunkter på vad som är rätt. Det som är viktigt är att den politik som förs innebär att vi tydliggör den ansvarsfördelning som trots allt finns inom bostadspolitiken, att kommunen måste ta sitt ansvar och staten ta sitt ansvar. Just när det gäller de kommunala allmännyttiga bostadsbolagen är det väl rimligt att kommunerna får frihet att strukturomvandla på det sätt som man tycker är bäst för just den orten. tas ofta som exempel, men jag antar att har bevekelsegrunder för att sälja delar av sin allmännytta som är bärande i många stycken. Det som är viktigt och grundläggande, fru talman, är att man utgår från de enskilda individerna och deras val av bostadsform, snarare än att man har kollektiva lösningar för vissa typer av upplåtelseformer. Man måste verkligen betona att hyresrätten som upplåtelseform naturligtvis är väldigt grundläggande för att vi ska kunna ha en flexibel bostadsmarknad. Det är egentligen väldigt hårt kopplat till arbetsmarknaden. Det får inte vara svårigheten att snabbt få en bostad som gör att man inte kan ta vissa jobb och att vissa orter inte kan utvecklas. Det är naturligtvis väldigt viktigt att vi har alla upplåtelseformer. Det viktiga är att vi har en strikt linje och att den bygger på långsiktiga spelregler som är hållbara , och att det är detta som får styra. Jag är helt övertygad om att när en sådan politik får verka kommer vi att få den balans som vi eftersträvar. Om vi sedan upptäcker att det finns obalanser här och var får vi naturligtvis rätta till det, men det får vi i så fall göra under resans gång. 7 Statsrådet (): Jag uppskattar engagemang i bostadsfrågor, och jag uppfattar honom som en ärlig och påläst politiker som är bekymrad över att det finns för få lediga lägenheter i . Jag vill gärna diskutera det med honom. Men jag tror att utgångspunkten måste vara att analysera: Har det varit en bra politik som har förts så här långt? Är det den vi ska fortsätta med? Jag tror att de flesta bedömare är ense om att subventionspolitiken har kommit till vägs ände. Är det rimligt att skattebetalarna ska ge 3 miljarder, som det var tidigare, till byggföretag som går med miljardvinster? Är det Vänsterns politik? Jag är väldigt förvånad över att håller fast vid detta. Hans utgångspunkt är att vakansläget skulle ha påverkats av en regering vars första budget började gälla före detta datum, . Är det seriöst, ? Jag tror att vi får gå tillbaka till lite mer fundamentala frågeställningar. En frågeställning är när säger att det är tre knockoutslag, och det första är subventionerna. Ja, det visar sig att det har tillkommit kanske 50 000 nya bostäder sedan valet, så när det hävdas att allting har blivit sämre efter valet är det verkligen någonting som icke har bevisats. Han talar om att vi har skrotat allmännyttan. Det är en lätt överdrift, med tanke på att det finns 890 000 allmännyttiga lägenheter med hyresrätt av de totalt ca 2 miljoner lägenheter som finns i landet, . Då har man ganska lågt ställda krav på vad skrotning innebär. Sedan var det trångboddhet. Om man bara subventionerar lägenheter som är maximalt , en trea, är inte det ett skäl till trångboddhet? Det gäller nog att tänka igenom det här konceptet om vill fortsätta att försvara det lite mer. är inne på samma tema, att allting har blivit sämre sedan valet. Jag pekar på att det har tillkommit ca 50 000 nya bostäder. Om vi tittar på den byggkonjunktur som vi nu ser framför oss, med byggindustrins senaste perspektiv på byggmarknaden, visar det sig att investeringarna under det här året väntas öka i 15 län och minska i 11 län. Investeringarna förväntas öka i regionerna syd, mellan och väst men minska i öst och något kraftigare i de två Norrlandslänen. Men de ökar alltså i syd jämfört med . Enligt prognosen ökar bostadsinvesteringarna i mellanregionen under det här året, ! Det är då en minskning i väst och öst, och i norra faller de och i södra . Det som också är intressant är att den bruttoarea som det har beviljats byggnadslov till har ökat väldigt kraftigt jämfört med samma månad året innan. Den har gått upp . Jämfört med 2007 är det en ökning med . Det är inte riktigt så illa som vill försöka få det att vara. Det finns ingen klangbotten för det i verkligheten. 8 (): Det som var min vinkel var att specifikt i bostadspolitiken försöka diskutera bristen på hyresrätter och att vi inte , , haft så få lediga hyresrätter i som vi har och att det har skett negativa förändringar sedan den nya regeringen tillträdde när det gäller andelen hyresrätter. Jag nämnde för ministern att den första knockouten var när man tog bort subventionerna. Den andra är att man är på väg att skrota allmännyttan och är på väg att förändra hyressättningssystemet. Jag och många med mig efterlyser regeringens bostadspolitik för fler hyresrätter till rimliga hyror. Att marknaden, som är regeringens bostadspolitik, kommer att fixa dyra hyresrätter med marknadshyror, är vi helt övertygade om. Att marknaden kommer att fixa dyra bostadsrätter för dem som har råd att betala är vi helt övertygade om. Men och hyresgäster behöver en bostadspolitik med hyresrätter till rimliga hyror, för alla unga människor som bor hemma och som vill flytta till en egen lägenhet, för alla nya svenskar som har kommit till och behöver en hyresrätt, för att minska trångboddheten och för den stora efterfrågan som finns på hyresrätter. Vi har en större efterfrågan på grund av ökad sysselsättning och fler som kan komma ut och efterfråga hyresrätter. I det här läget har regeringens brist på bostadspolitik och regeringens beslut skapat en oro för de kommunala bostadsbolagen och för andra bostadsföretag som förvaltar hyresrätter, där man inte vågar ta långsiktiga, produktiva beslut för att utveckla hyresrätterna. Detta i sig har minskat byggandet och gjort att man inte har byggt och satsat som man borde. Det är klart belagt att innan den borgerliga regeringen tillträdde byggdes störst antal hyresrätter. Andelen byggda hyresrätter efter regeringstillträdet är klart mindre. De sista 6 0007 000 lägenheterna på regeringens pluskonto är även de byggda med subventioner. Det finns tydliga bevis på att de borttagna räntebidragen och investeringsstöden har förändrat byggnationen av hyreslägenheter negativt och kraftigt. Jag har ett klipp med mig från , där Skövdebostäders vd klart anger att slopade räntebidrag och investeringsstöd till nybyggnation av hyresrätter helt har förändrat situationen.