prot · GV09120 · 2008-06-02 00:00:00 — Detta ska alltså förankras och göras tillsammans med både näringsliv och regionala och lokala företrädare. Det arbetet är oerhört viktigt just för att sätta Mälarhamnar i ett större sammanhang. En annan åtgärd med anledning av klimatdiskussionen generellt är att vi har gett och våra verk i uppdrag att utreda och analysera vilka möjligheter och vilka incitament som egentligen finns när det gäller att föra över gods från ett transportslag till ett annat. Det talas mycket om att det är lätt att med ekonomiska styrmedel föra över gods från ett transportslag till ett annat. Men det finns också de som är kritiska till den synpunkten. Därför vill vi ha en regelrätt analys för att också kunna skapa förutsättningar för att göra rätta prioriteringarna i den infrastrukturplanering som vi ska ange och som sträcker sig lite längre fram i tiden. Viktigt är att Klimat- och sårbarhetsutredningen, som ska resultera i en proposition, har i uppgift att skapa ett underlag och förutsättningar för analyser och för att förebygga så att vi inte hamnar i en Arvikasituation. Därför tror jag mer på att utredningens inriktning beträffande det offentligas roll är tydligare i ett förebyggande arbete än att försäkringsbolagen kommer in i ett skede där det redan är katastrof eller ett problem uppkommit. Som jag sagt är Klimat- och sårbarhetsutredningen viktig med anledning av åtgärderna kopplade till i . Den propositionen är en viktig del för vilka åtgärder som kommer att vidtas. är det kanske inte så lätt att avgöra vilka summor vi har att hantera. Vi pratar om i ett tidigare underlag som den tidigare regeringen fick. är det svårt att avgöra om det är realistiska summor man pratar om. Det där får vi återkomma till med anledning av det underlag som finns och det arbete som pågår i departementet. 85 (): Den utredning som pågår mellan och kommunerna kommer att innebära att vi mer bestämt vet vad som är den verkliga investeringshöjden på detta. Det är klart att det blir något mer än 660 miljoner till penningvärde. Även om inflationen inte har varit särskilt hög kan muddringen öka kostnaderna en del. Jag vill gärna framhålla att alliansregeringen i motsats till den gamla socialdemokratiska regeringen verkligen tar infrastrukturfrågorna på största allvar och förstår vikten av att bygga framtidens . Socialdemokraterna lämnade efter sig endast ett stort underskott vad gäller infrastrukturen samt en ofinansierad önskelista över investeringar i infrastruktur. Vi är imponerade av hur infrastrukturministern och hennes medhjälpare besökt olika platser i , från norr till söder, för att få en god uppfattning om investeringsbehoven. Det är inte så lätt att täcka in allting. Vi vill, som här tidigare sade, tacka för besöket i och i hamn. Jag vill också tacka för det positiva svaret på min interpellation. Vi är övertygade om att regeringens infrastrukturproposition kommer att bli en viktig milstolpe för ett växande och bättre . Slutligen vill jag tacka ministern för svaren. 86 Statsrådet (): Jag vill tacka deltagarna i denna interpellationsdebatt för den här diskussionen. Som flera av er har sagt handlar det kanske inte enbart om i och om investeringar i den utan också om sjöfartens roll framöver och dess möjligheter att spela en större roll framöver utifrån klimatet och den sårbara situation som vi befinner oss i och utifrån de åtgärder som krävs för att minska koldioxidutsläppen. Inte desto mindre ska det också konstateras att själva investeringen i i har två oerhört viktiga ben. Också det måste lösas. Ett ben handlar om intresset för att stärka sjöfarten och därmed få in tyngre och större fartyg, vilket naturligtvis får ytterligare konsekvenser när det gäller behovet av muddring som i sin tur också är miljöpåverkande. måste vi analysera konsekvenserna av det som Klimat- och sårbarhetsutredningen lämnat ifrån sig detta med vikten av att göra investeringar för att möta kommande situationer eller den situation vi nu befinner oss i med anledning av den förändrade klimatsituationen. Självklart måste också alla som lyssnar på debatten vara införstådda med att situationen för i inte är någon nyuppkommen situation nu 2008. lyftes den fram som en viktig fråga från sida. Därmed har den diskuterats både från näringslivet och från lokala och regionala politiska företrädare. Vi ska ha med oss det. har det dragit i väg, och tidsaspekten har gett nya underlag utifrån just sårbarhetsaspekterna. Det gör att det är bra att nu tillsammans med andra företrädare återkommer till regeringen med en uppdatering om vad som behöver göras och vilka åtgärder man är beredd att vidta. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2007/08:675 om , Västra stambanan och järnvägen genom 87 Statsrådet (): har återigen frågat mig vilka fler initiativ jag avser att ta för att lösa upp problematiken kring järnvägen och . Dessutom frågar vad jag avser att göra för att se till att kan byggas om till en modern genomfartsstation. Jag vill till en början återigen påminna om den debatt i frågan vi hade och att ställde en snarlik interpellation till mig och hann se svaret innan hon drog tillbaka sin interpellation. Kort därefter inkom med ytterligare en interpellation som vi debatterade . I de föregående svaren och under debatterna har jag gett ett tydligt svar angående järnvägen genom . Jag sade att initiativet för att hitta en lösning ligger hos och hos statliga . Jag sade att lösningen ska utformas på ett sätt som är bäst för regionen som helhet och för järnvägssystemet. Detta meddelade jag i ett brev, och jag förmedlade även budskapet till och . Jag noterade att inte delar Lerums kommuns önskan om en särskild utredare och att regionen anser att detta skulle leda till ytterligare förseningar. I stället pekade regionen på att det är synnerligen viktigt att olika aktörer och intressenter gör vad man kan för att förbättra spårkapaciteten och höja kvaliteten i tågtrafiken på Västra stambanan. Jag finner ingen anledning att agera på annat sätt än vad jag precis redogjort för. Svaret är därmed detsamma nu som vid de två tidigare tillfällena. Min förhoppning är att parterna kommer att komma överens om en lösning som kan gynna kommunen, regionen och . Jag kommer att följa frågan noggrant. Angående har tagit fram en järnvägsutredning om olika ombyggnadsalternativ. Ombyggnaden av stationen är en del av projektet , som är en ny järnvägstunnel under . Regeringen bereder en infrastrukturproposition som ska presenteras i samband med budgetpropositionen . Efter beslut med anledning av förslagen i propositionen kommer ett mer konkret arbete med prioritering av olika åtgärder utifrån dess nytta att genomföras. Regeringen avser sedan att fatta beslut om nya långsiktiga infrastrukturplaner. Som ett förberedande arbete genomför nu trafikverken, länsstyrelser och regioner regionala och nationella systemanalyser. Dessa kommer att fungera som underlag i åtgärdsplaneringen. 88 (): Tack, statsrådet, för svaret! var tåget på Västra stambanan sent. Det får man se som bra i dagens läge. Tåget kommer visserligen ofta, men det går inte att lita på det. Man kan tyvärr inte lita på att tåget kommer när man till exempel ska ha en debatt här. Man måste alltid ha väldigt stora marginaler, för det kan hända saker och det kan ha blivit förseningar i leden. Det är där det stora problemet ligger när det gäller just Västra stambanan, enligt mitt sätt att se det. När det gäller stoppet i proppen, eller hur vi ska uttrycka det har ministern och jag diskuterat det ett antal gånger. Jag kände att vi inte var helt färdiga förra gången, då ministern valde att inte svara på det sista inlägget. Jag tyckte att det var synd, och därför ville jag fortsätta här . Då lade jag dessutom till att vi skulle kunna diskutera nödvändigheten av att få en bra genomfartsled genom . Eftersom det är en säckstation och hamn behöver ha godset ända fram till hamnen och Västra stambanan är ett godsstråk behövs det en lösning för stationen i . Då tyckte jag att det var lämpligt att diskutera det , så det inte blev exakt samma som förra gången. Det har hänt en del saker sedan vi diskuterade förra gången, och det är bland annat att har tagit fram förslag om höghastighetståg. Det välkomnar jag naturligtvis. Jag tycker att det är jättespännande och modernt att vi ska kunna åka med snabba hastigheter i . Men som det ser ut nu lämnas i stället Västra stambanan åt sitt öde. Man kan nästan få för sig att det är så spännande med det nya att de väljer att inte gå vidare med . Västra stambanan blir då ett långsamt spår som det är svårt att få ett godsflöde på och svårt för pendlare att åka på. Vi behöver kortare restider i . Vi behöver satsa på järnvägstrafiken. Vi behöver ha en regional utveckling. Vi har ett ökat antal resande, vilket är fantastiskt. har det ökat jättebra. Men är kapaciteten så hög att vi måste ha fler spår, och då är det tråkigt att i har valt att gå emot framtiden och säga nej, nej, nej: Vi vill inte ha fler spår hos oss. Därmed stoppar i tillväxten i hela , och förresten i hela . Eftersom hamn är största hamn måste vi se till att flödet fungerar fram till den hamnen. Vi ska inte bli arga. Det är ingen idé det har jag lärt mig. Däremot ska vi inte heller ge upp. Vi ska inte bli trötta, som jag ibland upplever att ministern är: har vi diskuterat det här så att vi inte behöver prata om det, för vi orkar inte med det. Jag menar att det är precis tvärtom, att det är bättre ju mer tryck vi får på det här och ju fler som diskuterar frågan, och om ministern visar sin vilja att lösa det här i . Dessutom är det en annan typ av regering i . Där är ju vi tillsammans. Det är på regeringsnivå i som infrastrukturen har hamnat i dåligt sällskap. Jag menar att och Socialdemokraterna skulle kunna komma väldigt långt med att tillsammans försöka lösa problemet med . 89 Statsrådet (): som interpellant får gärna återkomma fortsättningsvis avseende diskussionen om , men jag har redan svarat att uppdraget ligger hos . , regionen och har haft möten och sittningar , , och precis som jag har svarat är det uppgift det är som har ansvaret för frågan. arbetar man på det sättet. För övrigt sker det ganska mycket på järnvägens sida, och jag tycker att det är oerhört stimulerande . Jag kan ta fråga om . , som hade ett mycket tydligt ansvar för att hålla samman inriktningsmålen till 2020 i det underlag som regeringen bad om inför infrastrukturpropositionen, har tillsammans med sina kommuner och näringslivet tydligt pekat på vikten av att ha bra järnvägsinfrastruktur. Det är det underlaget som hanteras i regeringen, dels med inriktningspropositionen, dels med åtgärdsprojekten i en senare del . Vikten av att hitta bra järnvägsinfrastruktur är oerhört avgörande för att vi ska kunna hitta möjligheter att möta klimatutmaningarna. är eftersatt och har ett stort behov av underhållsresurser och därtill, troligen, behov av nya spår, som säger. Därför har fått i uppdrag av regeringen att se över om det är ekonomiskt försvarbart och om det finns möjligheter att skapa förutsättningar för att separera snabbgående tåg för persontrafik för att på det sättet skapa förutsättningar för mer långsamgående regional trafik och ytterligare utrymme för godstrafiken. Därtill kommer att få i uppdrag att skapa möjligheter att öka kapaciteten på befintliga banor genom att packa spåren på ett smartare och effektivare sätt eller med ekonomiska styrmedel skapa förutsättningar för andra godsstråk så att det blir mindre belastning där det är mycket tydliga flaskhalsar. Därtill har , och ett uppdrag att analysera förutsättningarna att överföra gods mellan de olika transportslagen. Många av dessa utredningar är i sig oerhört viktiga och avgörande för att skapa bra förutsättningar för gods på järnväg och för bra persontrafik framöver. 90 (): Jag hoppas verkligen att vi är överens om att det behövs fler spår. sade att det troligen behövs nya spår. Men har ju för väldigt länge sedan slagit fast att man inte klarar kapacitetsproblemet på Västra stambanan om det inte blir fler spår. Det finns ett framtaget alternativ som det har jobbats med oerhört . Det är finansierat och finns i nuvarande plan. Problemet är att i säger nej. Jag hoppas verkligen att vi inte har olika uppfattningar, att plötsligt tror att det räcker med befintliga spår, utan det behövs ytterligare spår för att klara både persontrafiken och den ökade godstrafiken. Som jag sade i mitt första inlägg är det jättebra att titta på spännande, moderna höghastighetståg. Men det får inte bli så att de spår som finns skulle användas för långsamgående tågtrafik, att det bara skulle bli tåg som stannar överallt och inte några X 2000 på till exempel Västra stambanan. Det vänder jag med definitivt emot, för Västra stambanan är en oerhört viktig länk mellan och . Den möjliggör också både persontrafik och godstrafik till och från Bergslagen. Det behövs bådeoch för framtiden, både att man snabbar på spåren och kanske, som säger, packa spåren mer men också göra de befintliga spåren bättre. Vi måste naturligtvis också se framåt och se till att vi kan hitta möjliga moderna lösningar som är ännu snabbare. Om vi pratar om på Västra stambanan, som jag tror är möjligt om bara ger med sig, kan vi också prata om på de nya snabbtågen som kanske får en annan sträckning. Men det får inte bara bli långsamgående regionaltrafik på Västra stambanan. 91 Statsrådet (): Det underlag som har lämnat är intressant för att skapa bra förutsättningar för persontrafik. Även om det inte är ett slutgiltigt underlag som det därmed kan gås vidare med, ger det en djupare analys av hur man kan få snabba persontransporter. Snabba persontransporter med höghastighetståg kräver separerade banor, och det ingår i det underlag som har lämnat ifrån sig. Den andra delen i interpellation gällde arbetet kring , men har inte återkommit till frågan. För att skapa bra, moderna flöden krävs det en modern station. En del av det underlag som regionen har lämnat ifrån sig innehåller kommande inriktning och kommande åtgärdsprogram. Vi kommer naturligtvis att återkomma till det med anledning av de prioriteringar som kommer att göras och måste göras på grund av att det finns en oerhört stor uppförsbacke vad gäller järnvägsinfrastrukturen i det här landet. I nuvarande planer saknas 5060 miljarder. Det innebär att det är ett pussel som måste läggas för att skapa bra järnvägsinfrastruktur, även om man blickar så långt fram som till 2020 eller därefter. 92 (): Som nu var inne på finns det ett stort behov av ytterligare medel för renovering och utbyggnad. brukar lägga till, och jag tror att hon kommer att göra det i sitt slutanförande, att det är sossarnas fel. Det brukar nämligen låta så. Det får man gärna skylla på den förra regeringen för om man tycker att det är kul. Men om man tycker att sossarna gjorde fel är det ju den nuvarande regeringen som styr , så det är upp till bevis. Om man tycker att det gjordes fel förra mandatperioden kan man nu anslå de medel som faktiskt behövs och därmed visa att man har en vilja att satsa på järnväg och också på väg för den delen. Eftersom vi inledningsvis pratade om både och Västra-Götalands-banan är det viktigt att säga att vi pratar om tågsatsningarna bland annat för klimatets skull. Det är därför vi vill ha moderna, miljövänliga transportsätt för både gods- och persontrafik. Jag hoppas verkligen att jag är överens med om att vi skulle kunna jobba tillsammans. Vi har mycket att ge om vi båda tillsammans kräver att ger upp sitt hårdnackade nej till en utbyggnad av Västra stambanan och om vi också ser till att får de viktiga infrastruktursatsningar som man behöver för den framtida utvecklingen. 93 Statsrådet (): Efter fjärde gången med en diskussion om och Västra stambanan har jag inget mer att tillägga. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2007/08:705 om postens samhällsuppdrag 94 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att lämna garantier för att Posten AB:s samhällsuppdrag, också efter en kommande privatisering, kvarstår i samma omfattning som . har också frågat mig om jag avser att ta initiativ till att utreda landsbygds- och glesbygdsboendes möjlighet att erbjudas en posttjänst liknande den som boende i flerfamiljshus har. Regeringen anser det vara självklart att vi ska ha en god postservice i hela landet och att den ska vara tillgänglig för alla. Samgåendet mellan /S förändrar inte den bedömningen. Syftet med regeringens proposition om samgåendet är att genomföra en strukturförändring som skapar en långsiktigt fungerande verksamhet för både den svenska och den danska posten. Utökade stordriftsfördelar och finansiella resurser i det nya bolaget kommer att underlätta detta , trots eventuellt mindre volymer i brevhanteringen. Därmed stärks förmågan att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten med fortsatt hög kvalitet, tillgänglighet och lönsamhet. Det nya bolagets inriktning ska vara att arbeta inom postmarknaden med utgångspunkt i de samhällsomfattande posttjänster som de båda bolagen tillhandahåller i respektive land. En samhällsomfattande posttjänst ska tillhandahållas i även efter samgåendet. Av bolagsordningen kommer att framgå att bolagets huvudinriktning ska vara att bedriva rikstäckande postverksamhet i . Posten AB:s samhällsuppdrag, det vill säga rollen som tillhandahållare av en samhällsomfattande posttjänst, är förknippat med det tillstånd att bedriva postverksamhet som utfärdar. Postlagens regler tillämpas oberoende av vem som äger respektive postföretag. Samhällsuppdraget kan därför hanteras på motsvarande sätt som , även i en situation med förändrad ägarstruktur i Posten. Sammantaget anser jag att den samhällsomfattande posttjänsten kommer att kunna tillhandahållas på ett tillfredsställande sätt. Detsamma gäller de särskilda nationella intressen som föreligger i form av utsträckt lantbrevbärarservice och portofri befordran av blindskriftsförsändelser. Jag fortsätter naturligtvis att följa frågan mycket noga. Vad gäller de posttjänster som erbjuds lands- och glesbygdsboende är det som har till uppgift att bevaka att reglerna följs. Vi tillämpar i olika former för postutdelning i glesbygd respektive tätort. Någon ändring i det avseendet är inte planerad. har fått i uppdrag att klargöra vissa frågor som rör utdelning i tätort. Uppdraget ska redovisas . 95 (): Precis som sade har jag ställt en interpellation som delvis handlar om vilka garantier statsrådet vill lämna när det gäller Postens samhällsuppdrag. Anledningen till frågan är den föreslagna privatiseringen av som den borgerliga regeringen ska genomföra. Till näringsutskottet, där jag sitter, har vi fått ett antal remissvar där man från remissinstanserna beklagar den korta remisstiden. Man anser att man inte haft tillräcklig tid på sig att kunna göra en ordentlig utvärdering. Verket för näringslivsutveckling, , säger: Det föreslagna samgåendet utgör en annan handlingslinje där två statliga monopol i två olika länder ska gå samman, bland annat för att fortsätta klara av den samhällsomfattande posttjänsten. Det är tveksamt om detta löser problemet. Riskerna och nackdelarna verkar dock uppenbara. Har fel, ? Är det verkligen så att man inte säkerställer detta med samhällsuppdraget? I propositionen finns det en liten diskussion om vad det kommer att kosta att fullfölja samhällsuppdraget. När det gäller kostnaderna står det: Skulle det uppstå behov av finansiering av tjänsten kan det visa sig nödvändigt att antingen ändra kraven på tjänstens utformning eller att välja någon av de finansieringsmodeller som medlemsstaterna får överväga enligt direktivet. Vilka kostnader bedömer ministern att det kommer att innebära för staten då ett börsnoterat och helt genomkommersiellt Posten ska ersättas för sina utlägg för den samhällsomfattande tjänsten? Det kan ju bli fallet. Min andra fråga till ministern gällde om tänker ta initiativ till att utreda landsbygds- och glesbygdsboendes möjlighet att erbjudas en posttjänst liknande den som boende i flerfamiljshus har. Anledningen till frågan är att vid ett flertal tillfällen har agerat och diskuterat frågan om fastighetsboxar. har gett ett allmänt råd till fastighetsägare att inrätta fastighetsboxar. Poängen med det är att förbättra de anställdas arbetsmiljö och att förenkla utdelningen av posten i flerfamiljshus. Det jag försöker peka på är att när man bor i ett flerfamiljshus har man betydligt närmare till sin post än vad man har om man bor på landet. Uppenbarligen finns det ett intresse hos statsrådet att se vad det är för utdelningsplikt som ska gälla i flerfamiljsfastigheter. Jag tyckte att det var konstigt att bara fokusera på den frågan, därav min fråga. Jag trodde att hela skulle omfattas när det gäller postutdelningen, även lands- och glesbygd. Jag skulle därför vilja få ett förtydligande i den frågan. Jag uppfattar att i svaret garanterar en samhällsomfattande posttjänst oavsett hur kommersiell Posten blir och oavsett hur stor andel hela, halva eller en del man privatiserar. Vad blir priset för den? 96 Statsrådet (): Vad gäller Post- och uppdrag med anledning av de allmänna råden som har resulterat i en diskussion om fastighetsboxar tror jag att förstår att det är ganska självklart att jag vill ha svar på frågor som berör Post- och allmänna råd eftersom det är här det har skett förändringar. Jag trodde att interpellanten var införstådd med att Post- och allmänna råd, som i sig inte är en lag utan just allmänna råd, för postutdelning i tätort har inneburit att riktlinjerna för postutdelning i princip har givits nytt innehåll. Därmed har denna diskussion kommit upp. Vad betyder de allmänna råden från ? Det är viktigt att vi får ett underlag där vi kan göra en analys av Post- och initiativ som kan tolkas så att samtliga fastighetsägare ska ha installerat fastighetsboxar. Det har varit en offentlig diskussion. I och med de allmänna råden har det skett en förändring av utdelningen, därav uppdraget. Den förändringen har inte skett på landsbygden. Precis som jag svarade inledningsvis ansvarar staten för en rikstäckande postservice och kommer att göra så även efter ett samgående. Samhällsansvaret på postområdet kan hanteras som tidigare i en sådan här situation med förändrat ägande. Reglerna på postmarknaden gäller oavsett postbefordringsföretag. Även här är det som avgör vilken eller vilka operatörer som ska ha detta samhällsuppdrag. Till skillnad från ser jag att det kanske är precis så som Postens egna anställda angav, nämligen att samgåendet med är en förutsättning för att få stordriftsfördelarna så att man trots färre brevförsändelser kan ha en bra service. Det är egentligen en ganska bra förutsättning för att fortsatt ha en bra postservice i . 97 (): Det kanske är bra om i alla fall vet att det är som står här och debatterar med henne. I kommentaren från Verket för näringslivsutveckling, , säger man att det är tveksamt om ett samgående mellan de två statliga monopolen skulle lösa problemet med det samhällsomfattande uppdraget. Men det jag uppfattar i svar är att när man påbörjar privatiseringen av Posten, som man nu ska göra genom att sälja ut stora delar av Posten, kommer det också att innebära att man öppnar för andra företag. Jag tolkar det som sade som att det inte alls är säkert att det är som ska ha det samhällsuppdraget. Jag försöker ha den ingången i den här debatten att jag tycker att posttjänsten är oerhört viktig. Det är viktigt att säkerställa att den som har ett samhällsomfattande uppdrag ser till att man har postservice i hela landet även för företag och människor på landsorten och i glesbygd som inte får posten via sitt brevinkast. Om man gör så som jag tror att vill, det vill säga börjar en privatisering av Posten och lägger ut samhällsomfattande uppdrag på någon annan, är det viktigt att man säkerställer vad kostnaden blir för svenska folket. Det kommer att kosta pengar när det blir ett kommersiellt företag som inte har det här uppdraget utan gör det på entreprenad; man upphandlar frågan.