prot · GW0950 · 2008-12-16 00:00:00 — För oss, som jag läser detta, är det en uppmaning att se till att bygga elkabeln mellan och , mellan och . Hur ligger det till med det, herr statsminister? 125 Statsminister (): Kommissionspresidenten har fört särskilda samtal med baltiska länder har varit närvarande, också andra länder runt om önskemålet om elkablar över till och . Vi har sagt att det affärsdrivande bolaget är de som svarar för detta i och att det får ske på kommersiell grund. Men vi kan mycket väl se det som en logisk fortsatt utveckling av att vi sammanlänkar våra energimarknader, först i och därefter till , förmodligen också till norra delen av . Det tror vi kommer att ge både ökad energisäkerhet och i grunden bättre användning av resurserna. Vi motsätter oss inte denna idé, men vi har varit tydliga med att det inte är ett politiskt beslut av det slag att en statsminister frågar en annan. Det är ett på kommersiell grund fattat beslut med i och för sig diskussioner kring hur den investeringen ska finansieras. Där kan det möjligen finnas europeiska pengar med. Den typen av resonemang kommer vi att återkomma till. Det var bland annat det som låg i de pengar som skulle användas som ännu inte är utnyttjade. Där nämndes specifikt infrastruktur också på energisidan. Då kan den här kabeln komma i fråga. Men jag kan ännu inte svara på om det blir fallet. 126 (): Jag är lite förvånad över att statsministern fast jag gav regeringen respit återkommer utan att ha ett svar på vad FN:s generalsekretare kan förvänta sig få för stöd från EU. Jag vet att det har sänts ett brev till . Vad gav man för direktiv till att svara på det brevet? Har vi tagit något ytterligare initiativ bilateralt? Det jag talar om är den ytterst allvarliga situationen i östra . Vi vet att det kongolesiska folket självt då det haft möjlighet till folkomröstning i allmänna val har visat på ambitionen att demokratiskt lösa sina egna frågor. Vi vet också att möjligheterna för kongoleserna att själva hantera sin situation inte är som vi skulle önska. Man har en humanitär kris. Man har involvering av yttre krafter. EU står utan en mineralstrategi. EU har än så länge, vad jag har hört, inte reagerat på den rapport som också har kommit från FN om andra staters inblandning i konflikten och stöd till rebelledare. Jag vet att det finns länder i som tar beslut när det gäller utvecklingssamarbete med just utifrån den rapporten. Från är det tyst. Det är inte acceptabelt. Jag utgår från att statsministern har något att redovisa, både när det gäller svaret på brev och hur kan tänka sig att svara upp mot de förväntningar som FN har. På vilket sätt vill statsministern återkomma för att föra seriösa samtal kring hur vi från och oppositionen tillsammans med regeringen kan hantera de här frågorna utan vidare fördröjning? 127 Statsminister (): På toppmötet där stats- och regeringschefskretsen diskuterade de tre huvudpunkter vi här har nämnt, Lissabonfördraget, klimat- och miljööverenskommelsen och det ekonomiska paketet, var också utrikesministrarna närvarande. De hade en särskild överläggning, bland annat om östra . Där var jag inte närvarande. Det som reflekteras i slutsatserna och som alltså inte diskuterades i stats- och regeringschefskretsen är att det pågår diskussioner. Jag har inte det exakta svaret på hur man har förhållit sig, men jag vet att utrikesminister har varit aktiv i den diskussionen. Man har väl ännu inte kommit till ett slut i diskussionerna om vad FN önskar och hur ett eventuellt EU-deltagande specifikt ska se ut. 128 (): Jag har två frågor. Statsministern sade i ett tidigare inlägg att det är tufft att veta vad som ska hända 2050. Det är lätt att hålla med om. måste vi försöka ta strategiska beslut som eventuellt kan hålla . Om vi kopplar framtiden till nutiden och de olika diskussioner man hade på toppmötet, både det som handlar om klimat, miljö och energi och det som handlar om återhämtningspaketet, har jag två frågor. I återhämtningspaketet finns med att man på olika sätt ska stödja bilindustrin och göra det utifrån ett grönt perspektiv. Skulle det vara bra att jobba med miljöbilspremier, skrotningspremier och också någon form av skattereduktion för tjänstebilar? Skulle det kunna vara ett verktyg för framtiden så att vi på det sättet skulle få ett mer hållbart samhälle? Den andra frågan handlar om det som är som en röd tråd i återhämtningspaketet och klimat- och energipaketet. Det finns också i det som handlar om miljöteknik och utveckling som betyder mycket, delvis för fordonsindustrin men också för annan industri. Kommer statsministern att presentera någon form av grönt exportpaket för framtiden så att och industrin kan bli bättre rustade? 129 Statsminister (): har en miljöbilspremie. Det är andra som tittar på den. Den har tillkommit för att uppmuntra dem som är i färd med att köpa bil att välja en mer miljöriktig bil. ropas det väldigt mycket på stimulanser som rent allmänt ska uppmuntra folk att köpa bilar. Det kan vara på sin plats att påpeka att vi tycker att det är bra när folk väljer miljöbilar men att även de har klimatpåverkan. De har utsläpp. Det är säkert en mänsklig reaktion att sitter man i något som kallas en miljöbil tror man att därmed har klimatpåverkan upphört. Det som har hänt är att en miljöbil rimligen har mindre klimatpåverkan än en äldre bil. Det kan vara viktigt att påpeka i ett sammanhang där jag nu i drygt har fått frågor av lite annan karaktär. De handlar mer om att man vi borde göra ännu mer. Sedan kommer helt plötsligt en fråga som är inriktad på att vi snarare ska stimulera bilförsäljning. Så kan det vara. Man har lite olika inriktningar på frågorna. Det får vi naturligtvis föra en diskussion om inom ramen för vad vi använder finanspolitiken till i . Jag har i tidigare svar angivit att det finns stora invändningar när det gäller hur man ska förhålla sig till statsstödsregler. De finanspolitiska stimulanserna har inte angivits som konjunkturella fordonsstöd. Så har det inte diskuterats. Det handlar snarare om koordinerade finanspolitiska stimulanser och iakttagande av hur statsstödsreglerna påverkar detta. Det var så diskussionen fördes. 130 (): Jag hoppas att statsministern kommer att svara , för jag får och har ingen replik tillbaks. Jag har inför toppmöten frågat statsministern om statsministern vill agera för arbetstagarnas rättigheter när det handlar om social dumpning och lönedumpning mot bakgrund av Lavaldomen. vill jag fråga hur statsministern reagerade och om statsministern gjorde något inlägg på det här toppmötet när nu tog upp frågan. Den irländske premiärministern sade att det måste bekräftas att unionen fäster stor vikt vid sociala framsteg och skyddet av arbetstagarnas rättigheter. Vad svarade ministern då? vill jag veta. Jag skulle också vilja fråga en annan sak som vi inte har tagit upp här . Det handlar om dioxinet i svinkött som också debatterades. Där uppmanar att stödja jordbrukare och slakterier genom att medfinansiera åtgärder för att återkalla ifrågavarande djur och produkter från marknaden. Men om jordbrukarna har producerat någonting som inte går att äta beroende på att det är förgiftat av dioxin, är det då inte de som tar risken för det? Jag tycker att det är konstigt att man på det här viset ska stötta jordbrukarna en gång till med att ta tillbaka det som är förgiftat också. Hur reagerade statsministern när man tog det beslutet? 131 Statsminister (): I den senare delen håller jag med. Detta framfördes av premiärminister . Bara för att ge interiören från ett sådant här toppmöte så uppfattade jag att han inte fick stöd för detta, men det franska ordförandeskapet valde att skriva in det i slutsatserna. Vi kommer därför på olika sätt att försöka ifrågasätta just den formuleringen, eftersom vi inte alls tycker att det hör hemma här att göra en skrivning som öppnar för stöd av ett slag som, om det ens ska finnas, hör hemma inom ramen för den allmänna jordbrukspolitiken. Jag kan alltså bara hålla med. Tyvärr går det till så ibland det är hög hastighet och ibland lite påverkat av vem som är ordförande. Det kan komma ihåg när väl ordförandeklubban kommer till oss. När det gäller den irländska skrivningen som bland annat inskärper betydelsen av arbetstagarnas rättigheter, för det är ju också deras text, har vi inga problem med det. Det finns i slutsatserna, i det här fallet med vårt stöd. Det tycker vi också reflekterar vår uppfattning: att Lissabonfördraget förstärker arbetstagarnas rättigheter. Vi ser inga problem med det. Det finns inte någon konflikt eller diskussion kring detta i , och det är väl egentligen inte heller det frågeställaren menar. Det är mer en inhemsk svensk diskussion och hur vi ska förhålla oss till den. Men innan vi tar upp det inom ramen för bör vi i så fall först bli klara med analys och förutsättningar för hur vi ser på det här hemma i . Frågeställaren undrade om jag ofta har ställt frågan. Ja, det har jag, och jag har också ofta svarat. Vi tror till exempel inte att det vore lyckat att öppna upp utstationeringsdirektivet, vilket ibland framförs, av det enkla skälet att vi är rätt övertygade om att det inte skulle landa där det är förenligt med våra intressen här hemma i . De flesta bedömare påpekar ungefär samma sak och varnar oss till och med för detta, för i den krets där vi nu är medlemmar kan det mycket väl hamna någon annanstans. 132 (): Jag gladdes mycket åt det statsministern sade om att har varit drivande för att få ett enat och koordinerat svar på krisen. Jag tycker att det är en bra politik, och jag blev glad när jag hörde statsministern så kraftfullt säga det förut. Jag tycker att det är viktigt att vi använder Europasamarbetet till just detta, och jag hör till dem som har varit besvikna över att det inte har varit tillräckligt kraftfulla och koordinerade svar på krisen. Det är roligt att få påpeka att det också råder enighet här. I denna diskussion har det funnits två läger vad gäller synen på hur man ska svara på den kris som råder. Det ena är det läger som representeras av och nobelpristagaren en aktivistisk syn som innebär att man nu ska ta i kraftfullt, eftersom krisen är verkligt dramatiskt allvarlig. Det andra synsättet som personifieras av förbundskansler och den tyske finansministern innebär motsatsen: gäller det att sitta still i båten och hålla tyst och vänta tills det går över. Därför blev jag väldigt överraskad när jag läste i tidningsrapporteringen om just den här frågan från toppmötet som har varit. Det brukar ju ta innan det läcker ut hur det har gått till. Jag översätter från den engelska tidning där det står så här: fick starkt understöd från , , och för sitt tillbakahållande agerande när det gällde stimulansplanen. fick alltså starkt stöd från för att dämpa och hålla igen den plan för ett samlat och koordinerat svar på krisen som kommissionen och andra har drivit. Jag får inte detta att gå ihop med den svenska linjen att vi är drivande för ett enat och koordinerat svar på krisen, och jag hoppas att statsministern kan berätta att den tidningsuppgift jag har är felaktig eller att han kan informera om vilka uttalanden han gjorde vid sammanträdet när han begärde ordet. 133 Statsminister (): Vi har välkomnat ett koordinerat agerande, och vi har påpekat att eftersom man tillåts föra in både det man finanspolitiskt gör i sin egen budget och effekterna av automatiska stabilisatorer ligger i realiteten högt över de nivåer som EU har beskrivit som den grund för koordination som behövs. Det är inte invändningen. Den diskussion som följde var att man från kommissionens sida ville utnyttja en del av det kvarvarande budgetutrymmet med indirekt påverkan på svensk budget. Vi tyckte dock inte att vi hade underlag för eller beskrivningar av vad detta skulle gå till. Där var vi bland dem som krävde mer underlag och också agerade återhållande. Jag tycker rent allmänt att vi ska fortsätta hålla på ordningen att mer av detta ska ske koordinerat med budgetsvaret och ansvaret kvar i nationalstaterna. Jag tycker inte rent allmänt att mer och mer av detta ska utvecklas i kommissions- och Brysselformat, vilket det finns en del som gärna vill se. Får jag sedan bara, eftersom jag tycker att beskrivningen av den socialdemokratiske finansministern i är orättvis, påpeka att de också har sagt något som jag tycker är väldigt sant och viktigt att säga till svenska väljare: Det finns en gräns när underskotten blir så stora att väljare uppfattar att det här är rimligen en regering som inte riktigt har grepp och som rimligen måste följa dessa jättestora underskott med senare kommande skattehöjningar eller nedskärningar i kärnan av välfärden. Det gör människor oroliga och leder till en del av ändrat beteende som kan påverka framgången för den förda finanspolitiken. I den delen är jag gärna ett stöd för den socialdemokratiske finansministern i den av ledda regeringen, och jag har försökt föra motsvarande resonemang här i . Vi ska gärna göra stimulanser, men vi tänker inte sänka de offentliga finanserna. 134 (): Ska jag då tolka det så att när statsministern säger att är drivande för att få ett enat och koordinerat svar på krisen inrymmer det att säga att EU i den här frågan inte ska koordinera svaret på krisen? Innebär det att varje land fattar sina egna beslut och att EU ska hålla sig borta eftersom vissa länder har för stora underskott? Jag får inte detta att gå ihop. Vad vi pratar om är inte att EU ska fatta beslut som gör att EU bestämmer alla länders budget. Nyckelordet som statsministern använde var ju det rätta ordet: koordinerat. Det innebär att vissa länder har vissa utrymmen, andra länder har andra utrymmen, och när det gällde att få förslag och beslut om riktlinjer för detta står det i att har stött i att motarbeta detta som statsministern säger att det har varit en svensk linje att driva på detta. Jag får inte dessa två påståenden att gå ihop, och statsministerns svar till mig bekräftar att i den här frågan inte gjorde det statsministern sade, det vill säga drev på för ett enat och koordinerat svar på krisen, utan motsatsen. Man får väl beskriva saker vid deras rätta namn om man vill bli tagen på allvar. 135 Statsminister (): Till skillnad från var jag närvarande vid mötet. Där fördes diskussionen precis så som jag beskrev. Vi stödde en koordinerad insats när det gäller finanspolitiken, motsvarande av bnp för EU-området, och vi i har tagit vår del och mer därtill för att fullfölja den del av koordineringen. Vi reste frågor när det gällde en därtill kommande ambition att använda icke utnyttjade budgetmedel på ett sätt som vi inte tyckte hade redovisats för oss och som skulle komma att få konsekvenser i den meningen att det minskar återföringen av skattepengar till den svenska statsbudgeten. Det vill säga, det skulle påverka också våra möjligheter att fortsatt göra välfärdsinvesteringar eller åtgärder som vi tror garanterar jobb här i . Det är på det sättet man ska se skillnaden. Det har möjligen inte helt glasklart återgetts av . De kan å andra sidan ursäktas eftersom de inte är närvarande under överläggningarna. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2008/09:191 om missförhållanden inom travsporten 136 Jordbruksminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa djurskyddet för travhästar. Jag vill först understryka att det för mig, både som ansvarig minister för djurskyddsfrågor och som hästvän, är viktigt att de krav som anges i djurskyddslagen beträffande tävlingar med djur uppfylls. Djurskyddslagen (1988:534) är mycket tydlig. Enligt 17 § får djur inte användas vid tävling, och inte heller tränas, på ett sådant sätt att de utsätts för lidande. Vid travtävlingar åvilar det kusken och den som ansvarar för hästen samt tävlingsarrangören att följa djurskyddslagens krav. Statens ansvar är att genom banveterinären kontrollera att lagen följs. Ansvaret för kontrollen av hur hästar hålls och hanteras under träning ligger på den lokala kontrollmyndigheten. Det är alltså kommunens ansvar, men från och med årsskiftet övertar ansvaret. Den som döms för brott mot 17 § djurskyddslagen bestraffas med böter eller fängelse i högst . presenterades utredningsbetänkandet Bättre djurskydd mindre krångel (SOU 2007:86). I betänkandet behandlas bland annat flera frågor som har tagits upp i den nu aktuella debatten om travsporten. En sådan är hur besiktningen av ekipagen före start går till vid våra travbanor. Utredningen anser att den besiktning som sker inte är någon besiktning i egentlig mening, utan föreslår att ett utökat förfarande bör övervägas. Utredningen pekar vidare på bland annat behovet av att klargöra banveterinärernas skyldigheter i fråga om att ta hand om akut skadade djur, att effektiva system för veterinärernas rapportering byggs upp samt på vikten av att banveterinärer har tillräcklig kompetens. Behovet av utbildning och vidareutbildning framhålls. Regeringen avser att återkomma till med en proposition om organisationen av den veterinära verksamheten. I propositionen kommer att ingå frågan om djurskyddskontrollen vid tävlingar med djur, till exempel travtävlingar. I det sammanhanget vill jag informera om att det vid pågår en översyn av banveterinärernas möjligheter att utföra sina uppgifter. Syftet med översynen är att förbättra djurskyddskontrollen vid trav- och galopptävlingar. Bland annat kommer banveterinärernas arbetsordning, innefattande möjligheterna att ta hand om akut skadade djur, att ses över. Frågan kommer att diskuteras vid en utbildningskonferens för banveterinärer . kommer som nästa steg att se över de nuvarande bestämmelserna gällande till exempel besiktningen före start, spödrivning och hästarnas utrustning. Jag bedömer att dessa åtgärder, det vill säga de åtgärder som kommer att föreslås i den kommande propositionen och de åtgärder som planerar, kommer att leda till nödvändiga förbättringar av djurskyddet vid travtävlingar. Det är dock viktigt att den ansvariga myndigheten även i fortsättningen följer utvecklingen inom travsporten för att anpassa djurskyddskontrollen till eventuellt ändrade förhållanden. Avslutningsvis vill jag framhålla att jag anser det vara värdefullt att djurskyddsfrågor debatteras offentligt. Genom sådana debatter synliggörs eventuella problem, och behövliga åtgärder kan vidtas, såväl genom myndighetsbeslut som genom ändringar av de berörda organisationernas egna reglementen. Inte mindre viktigt för att djur ska hanteras på ett bra sätt är att medvetenheten hos berörda om vad som är rätt och fel ökas genom den offentliga debatten. Det är svårt, för att inte säga omöjligt, att enbart genom lagstiftning, andra regelverk och kontroller komma till rätta med alla överträdelser av djurskyddsbestämmelserna. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 137 (): Jag får tacka för svaret som jordbruksministern har gett på denna interpellation som är ställd av . På grund av att inte kunde delta i den här interpellationsdebatten har jag fått förtroendet att ersätta henne. Frågan om djurskyddet, specifikt tävlingsdjurskyddet, i det här fallet travhästarnas skydd, har varit uppe i kammaren för diskussion förut. Det har också uppmärksammats via tv-medierna för inte så länge sedan. Man vittnade om de skador som visat sig uppkomma på hästarna, skador som jag, och andra har tagit upp i frågeställningar. Det är ett komplext problem att ta itu med, där ansvaret bollas mellan olika aktörer. Låt oss börja med att hästar startar i tävlingar i allt yngre år. Man kan verkligen ifrågasätta detta. Tävlingarna är tv-sända. De är direktsända. Starterna ska gå av stapeln . Ingenting får egentligen gå fel. Mycket pengar står på spel, och hästarna är verktygen för hela showen. Hästar är till sin natur fantastiska, lojala och samarbetsvilliga. Hästars försvarsförmåga är framför allt flykt, och hästar är rädda om sina ben. Det är just därför vi kan få dem att springa och hoppa. Genom träning blir de väldigt duktiga på att prestera än mer. För att hästar ger allt, är en rubrik som både skrämmer och fascinerar, en väl känd slogan. I blev det tillåtet att spela på hästar , men beslutet var omdebatterat. En motion från jordbruksutskottet om spel på hästar hade tidigare avslagits med hänvisning till att kapplöpningar var förenade med djurplågeri. har vi spel på hästar och en omsättning inom trav- och galoppsporten på enligt uppgift 12 miljarder . Staten, kan man säga, får 1,3 miljarder i skatt från ATG. Måste det vara något fel på det här? Nej, det måste det självklart inte vara. Travsporten är ett stort folknöje. Det finns massor av hästintresserade människor bakom alltihop. Det ska också sägas att de flesta som ändå har hästar som ett stort intresse vill väl. De är duktiga, och de bryr sig. Ändå har vi ett spel på hästar med tillåten utrustning som tål att ifrågasättas. Vi har också en statistik som säger att hästarna mår uruselt i sina magar. En studie pekar på att av travhästarna har magsår. Det talas om utslagning av unga hästar som borde ha många friska år framför sig men som pressats för tidigt och för hårt, vilket nog kan sägas inte är förenligt med djurskyddslagstiftningen. Jordbruksministern säger i slutet av sitt svar att det är svårt, för att inte säga omöjligt, att enbart genom lagstiftning, andra regelverk och kontroller komma till rätta med alla överträdelser av djurskyddsbestämmelserna. Det är helt säkert sant. Det är just därför dessa lagar och regler bör kännas möjliga att tillämpa. De ska vara trygga och hjälpa till, inte låsa fast ett felaktigt system. Även om regeringen har gett i uppdrag att se över arbetsordningen för banveterinärerna finns det flera problem som behöver belysas. Ett av dessa är den utrustning som tillåts användas och som skapar obehag och skador i vissa fall. Den behöver godkännas någonstans. Det här lämnade jag in en motion om , och jag hoppas att dess budskap når fram. Det behövs, som jag förstår, ett kritiskt granskande av systemet och, som sagt, en utredning om banveterinärernas ansvar. Vi vill gärna i det här landet tala om att vi har ett fantastiskt djurskydd och att vi är bäst i världen på djurskydd. Det är en förtroendefråga som lätt kan falla ihop. Det goda svenska djurskyddet ska gälla alla våra djur, även hårt tränade och presterande travhästar. Att unghästar tas till tävlingar i större omfattning är verkligen något som kan ifrågasättas. 138 Jordbruksminister (): Trav- och galoppsporten har en lång tradition i . Sporten utgör också en betydande andel av hästsektorn i landet och genererar sysselsättning och tillväxt för samhällen men också på landsbygden. Själva tävlingarna och spelet är en, låt oss kalla det upplevelseverksamhet som intresserar många, både hästägare och tränare liksom personer som rent allmänt är intresserade av hästar och spel. Men det är av största vikt att tävlingarna och spelet bedrivs under ordnade former. Bland annat därför finns ett avtal mellan staten och hästsportens organisationer som reglerar ansvarsförhållandet mellan inblandade parter. Det är också, som framgår av mitt resonemang, av största vikt att djurskyddet beaktas vid tävlingarna. För det ändamålet finns rent konkret på våra banor tävlingsveterinärer som utför ett oerhört viktigt uppdrag, nämligen att tillse att djurskyddslagens krav efterlevs. I sammanhanget kan jag meddela att vi har för avsikt att se över djurskyddslagstiftningen. Låt oss kalla det för att modernisera den. Hur är det med utrustning och liknande? Låt oss konstatera att utgångspunkten för den nuvarande svenska jordbrukslagstiftningen är att djur behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Denna utgångspunkt gäller inte bara när vi talar om hästar och trav utan den gäller vid all djurhållning.