prot · GV09106 · 2008-05-07 00:00:00 — Om alla länder ska vara överens om allting händer det inte mycket. Det händer inte mycket på miljöområdet. Det händer inte mycket när det gäller fattigdomsbekämpningen. Det händer inte mycket när det gäller jämställdhet och diskrimineringsfrågor som jag vet att och jag har ett gemensamt engagemang i. Därför behöver vi helt enkelt lite modernare spelregler. Världens förändras, . Det borde även göra! 84 () replik: Det mest intressanta som EU-ministern sade i det här inlägget var att många problem kräver gemensamma beslut. De kräver gemensamma beslut. Ett bra exempel och ett av de viktigaste beslut som har tagits på mellanstatlig nivå, det vill säga där man är överens och inte något land kan bli överkört, är det beslut som togs på om klimatfrågan. Det skedde inte med det nya Lissabonfördraget eller genom att en majoritet kunde köra över en minoritet, utan det var ett mellanstatligt beslut om att EU på toppmötet på skulle kräva eller, om det blev ett internationellt avtal, . Det var ett mellanstatligt beslut. Det var inget beslut där något enskilt land blev överkört, och det är det bästa beviset på att sådana beslut som kräver långtgående målsättningar ska fattas mellanstatligt. Det är jätteviktigt att länder känner att de har varit med i processen och också kommit överens. Det är då man kan ta de stora kliven, inte när enskilda länder gång på gång blir överkörda. Och den risken blir större om godkänner Lissabonfördraget, för då kan inte små stater som protestera och säga nej lika ofta, eftersom röstreglerna förändras. Det är den utvecklingen som vi måste ta på allvar och som jag känner att regeringen bara nonchalerar och tycker är petitesser, för vi måste göra EU smidigare säger man. Men det handlar inte alltid om att göra EU smidigare. Det handlar om demokrati, och det handlar om att folket ska vara med. Det är därför, herr talman, som kräver en folkomröstning om Lissabonfördraget! 85 (): Låt mig börja med att säga att jag är glad över att Europaministern har kommit till kammaren för att delta i vår diskussion och hur hon deltog! Hon tog med passionerad övertygelse replik på alla dem som talat före mig. Jag tycker att det är beundransvärt. är det också särskilt roligt att prata om , eftersom vi firar nu . Europadebatten har tilltagit i , vilket är mycket glädjande. Det beror inte minst på kommande ordförandeskap i EU . Men det beror även på det snart stundande Europaparlamentsvalet och på att vi diskuterar Lissabonfördraget som är tänkt att träda i kraft . Till detta vill jag även lägga aktiva egna engagemang för att föra ut Europafrågorna runt om i landet och i hela EU. och Europeiska unionen åtnjuter en allt större acceptans i vårt samhälle, och diskussionen om ett eventuellt utträde har gudskelov nästan helt försvunnit. Denna positiva utveckling beror i stor utsträckning på att Europapolitiken har blivit en naturlig del av vår vardag och är en avskild del i våra liv med beslut som fattas långt borta. Även språkrör har insett vikten av ett fördjupat Europasamarbete och följer äntligen efter sina partivänner i de andra EU-länderna. Betänkandet som vi nu diskuterar behandlar regeringens skrivelse om EU och tillhörande motioner. Den är uppbyggd i tio överskådliga kapitel som gör den lättförståelig, och den fungerar lite som en uppslagsbok för alla oss européer. Frågan om intar en särskild ställning, precis som den gjorde redan under första ordförandeskap 2001. På årets första dag 2007 blev och nya medlemsländer och har under det år som gått blivit alltmer varma i kläderna. är snart alla länder som låg avskilda från oss bakom järnridån medlemmar i vårt europeiska enande. Regeringen betecknar utvidgningen som EU-samarbetets största framgång. Förhandlingarna med och har förts vidare , och ser ut att snart kunna bli medlem kanske . är ett av de länder som är mest utvidgningsvänliga. har ett flertal gånger enhälligt beslutat om ett EU-perspektiv för och men även för . Självklart menar vi inte siste diktator, , utan det vitryska folket som så väl behöver vårt stöd. har några av oss riksdagsledamöter vitryska praoelever från oppositionen med i vårt arbete. De är här för att de vill lära sig av vårt Europaengagemang. Utvidgningen är ett centralt bidrag till fred, demokrati och stabilitet på hela vår kontinent. Genom denna process bidrar EU också med så kallad nation-building på . Medlemskapsperspektivet är en förstärkande kraft som fungerar som soft power i den meningen att det kan motverka de Europanegativa, radikala krafterna i de olika länderna. , som hade stora interna problem med samarbetet med krigsförbrytartribunalen Icty och Kosovos självständighet, undertecknade ett stabiliserings- och associationsavtal som kan ses som en förberedelse till medlemskapsförhandlingar. Bosnien och har genomfört sin polisreform som ett led mot ett . För att tillföra ny energi och ingjuta ny kraft för fortsatta reformer har varit en drivande kraft för att underlätta för medborgarna på västra genom att agera för en mildare visumregim och borttagande av viseringsavgiften, ett initiativ taget av och väldigt starkt understött och medinitierat av oss. EU är och förblir en attraktiv kraft i alla delar av och kan positivt påverka problemregionerna genom att visa på att det är bättre att arbeta tillsammans mot ett mål utifrån gemensamma grundvärderingar än att stå splittrade inför de stora framtidsutmaningarna. Som en viktig grundprincip i EU-arbetet slås under budgetfrågorna fast att subsidiaritetsprincipen, som vi svenskar brukar kalla närhetsprincipen, måste råda och genomsyra allt vårt arbete, alla beslut och alla avtal som lägger grunden för EU:s arbete. EU har gjort stora framsteg i arbetet med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Detta har resulterat i ett förstärkt inflytande, inte bara i vårt närområde genom den europeiska grannskapspolitiken, utan också i de olika konflikthärdarna runt om i världen. Med grannskapspolitiken har stora framgångar uppnåtts. En viktig tanke i det fortsatta arbetet är att förstärka samarbetet gentemot Svartahavsområdet. För oss i är utvecklingen i av särskild vikt: Det georgiska parlamentsvalet kommer att visa om och hur väl landet har utvecklats och stabiliserats. Jag hade själv förmånen att få delta i en konferens om grannskapspolitiken i Batumi och kunde med egna ögon se hur framgångsrikt vårt arbete varit . kommer jag återigen att kunna se hur arbetet fortskridit , då jag medverkar som valövervakare under parlamentsvalet i . Inom grannskapspolitiken förbereder sitt program för ett närmare samarbete inom , liknande Svartahavssatsningen. Men för att utvidgningen och grannskapspolitiken ska lyckas fullt ut behöver vi få Lissabonfördraget på plats . Med det nya fördraget får , som EU:s enda folkvalda representant, en starkare kontrollfunktion, och EU blir både öppnare och mer effektivt. kommer att få en betydande roll under implementeringsprocessen, då vi är ordförandeland under viktiga delar av denna process. Även då det gäller att genomföra och stärka subsidiaritetsprincipen är Lissabonfördraget av stor vikt. Mycket har gjorts i frågorna rörande frihandel. Här är en stark förespråkare till ett öppnare och mer frihandelssinnat EU. Mer behöver göras för att avskaffa tullar och montera ned de i flera avseenden förödande och resursslukande jordbruksstöden. Med dagens prisuppgångar på världsmarknaden finns här ett gyllene tillfälle att pedagogiskt visa på de positiva aspekterna av en betydligt mer avreglerad jordbrukspolitik. Baserat på framgångarna håller nu på att förbereda sitt ordförandeskap 2009. prioriterar redan under 18-månadersprogrammet gemensamt med och fem övergripande områden, där utvidgningen en gång till har en mycket viktig och framträdande roll. har också börjat planera för ordförandeskapet, men tar i beaktande att implementeringen av Lissabonfördraget med tillsättning av en gemensam utrikesminister och en gemensam rådspresident ska infalla . Regelförenklingen en del i Lissabonstrategin för hållbar tillväxt och full sysselsättning är ett annat område där har spelat en stor roll parallellt med det som regeringen genomdriver just nu i . Därmed kommer man att underlätta för små och medelstora företag i hela unionen. Jag yrkar att regeringens skrivelse läggs till handlingarna och yrkar dessutom avslag på alla reservationer. I detta anförande instämde (). 86 HANS () replik: Jag tror att det är uppenbart för alla som följt utrikesutskottet eller lyssnat i denna kammare att har ett stort engagemang både för framtid och för historia. pratade om fred och stabilitet i . Är det någonting vi kan lära oss när det gäller historia och man pratar fred och stabilitet är det väl att militär upprustning och militära allianser aldrig har gynnat freden i . Trots det ser vi nu ett Lissabonfördrag som innebär just att en militär allians byggs upp, att det sker en militär upprustning i . Det är ett fördrag som inte bara och samlingspartiet ställer sig bakom, man säger dessutom att den här frågan inte ska ställas till svenska folket för att folket ska få möjlighet att yttra sig. Tittar man på de olika paragraferna i kan man notera att det är uppenbart att unionen slår in på en väg av militarisering. I artikel 11 pratas det om ömsesidig solidaritet inom säkerhetspolitiken. I paragraf 27 säger man att medlemsländerna ska ställa militära resurser till unionens förfogande. Hur är det förenligt med den svenska alliansfriheten, ? Eller är det så att är alliansfritt men kommer att vara någonting annat ? Man måste också ställa sig en fråga när man tittar längre ned i artikel 27, där det pratas om att EU ska öka sin militära kapacitet. Det är en ganska uppseendeväckande skrivning i ett dokument som knappt diskuteras i . Är det så, , att vi har för få vapen i ? På vilket sätt blir mer fredligt och mer stabilt genom att vi ser en militär upprustning, att vi tar medel från andra delar, från bistånd, från skola, från utbildning för att i stället satsa på militär upprustning? På vilket sätt ger det ett i fred? 87 () replik: grundidé är fred och samarbete, säkert inte upprustning och krigsberedskap. Det är inte heller så att man tar finansiella medel från andra områden. Jag tror att det mer är så att vi försöker organisera oss bättre så att vi kan stå emot framtida utmaningar och för att vi ska behålla fred. När man tittar på historien och har med rätta sagt att historia är lite min käpphäst ser man att folket som levde bakom järnridån till 1989 sökte sig till EU eftersom EU är en fredsmakt och så ska förbli. 88 HANS () replik: När muren föll gav det på många sätt ett guldläge. Vi hade en möjlighet att rusta ned, att i stället för att låsa in oss i militära allianser ha ett brett samarbete som inkluderade länder som både fanns inom EU och utanför EU. Även med en utvidgningsprocess kommer det att vara så att en rad stater framöver kommer att befinna sig utanför EU:s gränser. Då är det väl viktigt att vi har ett brett samarbete i . Men slår ju EU in på en annan väg. Den union som kallar för fredens union slår ju in på en helt annan väg. Det är trots allt så att vi ser att unionen nu slår in på en väg av militär upprustning. Det är inte några amsagor jag står här och berättar. Det är någonting som står svart på vitt i fördragets text. Tittar man i artikel 27 i Lissabonfördraget, det fördrag som inte vill att vi ska folkomrösta om, ser man att det står att medlemsländerna förbinder sig att öka sin militära kapacitet. Vad är det om inte en militär upprustning? Jag vill också ställa en annan fråga när det gäller just de militära delarna av Lissabonfördraget, det fördrag som inte vill folkomrösta om. När det gäller synen på FN-mandat och på beslut i har man tre helt olika skrivningar i förslaget till Lissabonfördrag. För mig som läser det här utifrån är det uppenbart att de här luddiga skrivningarna är kompromisser, att man lämnar till framtida makthavare att fatta sina beslut lite som det passar inom EU. Det skulle ju vara bra om jag hade fel och kunde förklara vad det är som egentligen gäller i fråga om FN-mandat. Hur är egentligen synen inom EU på beslut i ? Kommer det att vara som med Lissabonfördraget, som inte vill att vi ska folkomrösta om, att det blir möjligt för ett EU att skicka ut militära insatser utan FN-mandat, i strid med folkrätten och utan beslut i ? 89 () replik: Det är ett faktum, som också sade, att inte alla länder som är med i EU också är med i försvarsalliansen . Därför är det självklart så att man måste ha andra mandat, som till exempel ett FN-mandat för att gå ut tillsammans. Återigen vill jag säga att det är klart att om man vill bevara fred måste man själv vara beredd, eftersom fred tyvärr inte alltid kommer enbart genom att man nedrustar. Det har under historiens gång historia är som sagt min käpphäst uppstått många krig därför att ett land helt enkelt har lagt ned alla sina vapen. Jag tycker att det är viktigt att vi planerar för att behålla vårt fredliga samhälle och genom samarbete utökar freden i världen. Det är också därför som så många länder försöker komma in i EU, även länder som inte ens geografiskt tillhör , som till exempel länderna på södra sidan av . 90 () replik: är tydlig med friheten och att det var viktigt att riva muren mellan öst och väst. Det är ingen som säger emot det. Friheten går igenom hela talet. Var finns då friheten att få uttrycka vad man tycker om EU:s framtid? När ska jag som medborgare få tala om för dig som moderat och representant för ett regeringsbärande parti att jag inte tycker att den utvecklingen av EU är bra eller om jag tycker att den är bra? Det handlar inte bara om Lissabonfördraget utan det kanske handlar om ett enskilt EU-beslut. I vilket val ska jag kunna uttrycka mig fritt om den politiska utvecklingen när det gäller ett EU-beslut? hyllas mycket här. Parlamentet har inte ensamt makten. Parlamentet har ett delat ansvar med ministerrådet. I ministerrådet finns det snart inget veto. Då kan länder bli övertrumfade, och då spelar det kanske ingen roll vad den svenska ministern har sagt. Hur ska jag tillgodose min frihet och berätta vilken politisk utveckling jag vill ha av EU? Det finns en chans, nämligen om det nya Lissabonfördraget ska godkännas eller inte. har EU:s ledare bestämt, effektivt och snabbt, att vi måste undvika folkomröstningar. Varför är man så rädd för folkomröstningar? Varför är du som förkämpe för medborgerliga fri- och rättigheter så rädd för vad folket ska säga om det som du verkar så övertygad om? Är inte så övertygad om ? 91 () replik: Det finns två saker att säga. får genom Lissabonfördraget mer inflytande. Det är därför säkert bra om du under valrörelsen, under förberedelserna från fram till Europavalet , uttrycker vad du tänker om EU och enskilda frågor. Diskussionen i kommer säkert att handla om EU-frågor. Vår minister är en av dem som försöker vara pådrivande i diskussionen. När vi hade Europaministern i utrikesutskottet lade hon fram 18-månadersprogrammet. Jag frågade hur det blir med den allmänna diskussionen. Hon sade att den allmänna diskussionen ska sättas i gång med stor möda och med stort deltagande av hela regeringen. Det är alltså möjligt att prata EU-frågor, inte bara i den fiktiva icke-kommande folkomröstningen, men även under alla val här i till och till . Vi lever i en parlamentarisk demokrati. Under valrörelsen har man chansen att tala om olika teman. Jag själv tog Europatemat som mitt huvudtema även under valkampanjen till . 92 () replik: Demokrati innebär inte bara friheten att prata, utan den innebär också friheten att bestämma vem som ska företräda mig i parlamentet. Man ska också kunna utkräva ansvar för den förda politiken. Det är demokrati. Då räcker det inte med att prata. måste man få säga vilken utveckling man vill ha. Det gör man i allmänna val eller i folkomröstning. Då lyfter man fram att det är ett EU-parlamentsval . I all ära, men sedan första val 1979 har valdeltagandet blivit lägre och lägre, vilket också har varit en bakgrund till att EU-ledarna tillsatte ett konvent för att utarbeta en ny grundlag för EU. Det är det som efter mycket om och men har blivit Lissabonfördraget. Detta var orsaken till att man ville att EU skulle komma närmare människorna. Det är det förslaget, Lissabonfördraget, som ni nu står och försvarar. Men ni har missat det viktigaste, nämligen att fråga folket i EU-länderna om detta förslag är det bästa för framtiden enligt deras önskemål. hade många länder folkomröstningar men inte . Här är majoriteten så pass rädd för vad folket kan säga. Några länder gjorde det. Två länder röstade nej, nämligen och . Då blev det en muntlig överenskommelse i ett slutet rum, nämligen inga fler folkomröstningar. De måste undvikas. Ni är rädda för folket. Om ni verkligen hade trott att Lissabonfördraget var så bra hade ni vågat fråga folket. Men det vågar ni inte därför att ni vet att detta fördrag inte är för EU:s framtid. Detta fördrag är för att befästa det gamla EU, inte för framtiden. Vi måste ha en folkomröstning om Lissabonfördraget. 93 () replik: Först och främst var det fler folkomröstningar än bara i och i angående det föregående fördraget. I var det självklart att befolkningen röstade för fördraget. Jag tror inte på hemliga överenskommelser i hemliga rum. Då skulle vi inte se fram emot en folkomröstning på . Gudskelov är inte stöpt i en enda form. Det finns olika länder som tar olika grepp för olika frågor. Vi här i har inte folkomröstat om stora internationella avtal och fördrag . Lissabonfördraget passar mycket väl in i de fördrag som beslutas av . Men det finns inget som förbjuder att under Europavalrörelsen diskutera de stora frågorna. Det är inte regeringens eller väljarnas fel när valdeltagande inte är tillräckligt stort. Det är troligtvis partiernas fel. Där kan göra mycket, vilket säkert också ska hända eftersom man inte ens i är överens om hur man ska förhålla sig till EU-frågan. Ni kan ha stora spännande debatter mellan språkrören och de andra ledamöterna. På det viset kan ni höja valdeltagandet. 94 (): Det här är en härlig förmiddag som går mot eftermiddag i kammare. Det är som vi ägnar åt vårt på lite olika sätt. Vi startade med att diskutera . Vi rörde oss över 47 stater. Vi gick via in i en debatt om EU. Vi i den här kammaren har en roll att granska hur regeringen har skött sitt mandat. får vi , uppenbarligen utan debatt, notera den politiska strategin för kommissionen . Vi tar på det sättet ett brett grepp om vårt och utvecklingen på vår kontinent. Det är viktigt eftersom det är vårt ansvar. Regeringens redogörelse över utvecklingen i EU är en bra redovisning av det arbete som har varit. Det är ett arbete för ökad öppenhet, för färre gränser, för gränslöshet inom . Jag har blivit lite förvånad när jag har hört den debatt som har pågått ett tag. Det låter som att vi från svensk sida skulle ha ett intresse av att på nytt börja diskutera gränser, undantag, regleringar, i stället för att jobba med det som har varit vårt gemensamma projekt, nämligen att öppna hela för så många människor som möjligt, för frihet, demokrati, fred och hållbar utveckling. Demokrati- och rättsstatsfrågorna är naturligtvis centrala inom EU. Det är det som är en del av kärnan, nämligen att bära vidare och skapa ett gemensamt ramverk där människor känner att det fungerar för hela vardagslivet. Det var intressant när vi , fru talman, hade en diskussion om politik för global utveckling. Vi hade en hearing om det i utrikesutskottet. Då fick vi höra från en av våra huvudtalare att vi när det gäller politik för global utveckling har hittat nycklar som vi använder på vår egen kontinent men som vi inte förmår att använda när vi talar utveckling i andra delar av världen. Vi har mycket i vår redskapsbod. Det är viktigt att vi tar vara på det och använder det. har vi fått två nya medlemmar. Vi har välkomnat de nya medlemmarna. Vi hoppas också snart få välkomna och . Det är bra att regeringen tydligt markerar sin vilja att arbeta för medlemskap för de länderna. Det är också viktigt att vi får en redogörelse från regeringen att man prioriterar arbetet med grannskapspolitiken. Det är genom grannskapspolitiken som vi möjliggör för nya medlemmar att komma in och ger hopp till många människor runt om på vår kontinent att få bli medlemmar. Det är också genom grannskapspolitiken vi kan bidra till att förverkliga demokrati och rättsstatens principer i andra länder och lösa konflikter på det kloka sätt som EU valt att göra. Inte minst är det konfliktlösande arbetet i sydöstra en central uppgift. Här har regeringen mycket aktivt bidragit till att försöka flytta fram och få EU att agera konstruktivt och kraftfullt för att nå resultat. Mycket återstår, men det är viktigt att regeringen tar dessa initiativ. Vi har från kammaren anledning att välkomna den vilja regeringen har att tillhöra kärnan. Det är genom att våga gå med och vilja vara med som man har möjlighet att påverka. Jag tycker att vår Europaminister tidigare mycket tydligt har visat på skillnaden i ett replikskifte med . På honom lät det som att det centrala för kammaren var att få läsa nej-röster från regeringen. Det vore en felsyn från kammaren om vi hade den hållningen. Det är inte genom att rösta nej som vi påverkar. Det är genom att vara med aktivt inne före som vi kan påverka, förändra och åstadkomma resultat. Det är också så som regeringen valt att verka. Det är inte genom att stå vid sidan av och väsnas som man når resultaten. Det vet nog innerst inne. Det centrala har varit att vi har nått en överenskommelse om ett nytt fördrag, det så kallade Lissabonfördraget. Det ger ett regelverk för att öppna EU vidare och för att göra EU mer effektivt och starkt på de områden där EU ska vara starkt. Det handlar bland annat om utrikes- och säkerhetspolitiken där världen utanför förväntar sig att vi ska kunna agera och att vi inte ska stå vid sidan av. När vi pratar till exempel förväntar man sig att EU ska vara med mer aktivt. Men då måste man våga och vilja och inte bara väsnas på hemmaplan. Detsamma gäller klimatarbetet. Man måste våga och vilja gå med för att påverka och ta ansvar. Det är trist att vi fortfarande inte kan vara överens om att EU är en central kraft för att nå framgång om vi ska klara uppdraget, från och vidare, att förhoppningsvis förnya ett klimatavtal i . Men då måste det vara aktivt deltagande och vilja att både påverka och kompromissa och inte bara att väsnas på hemmaplan. Med det nya fördraget finns också möjligheter att knyta samman EU med , som vi talade om . Det välkomnar jag också. Genom att unionen blir en juridisk person får man möjlighet att ansluta sig till . Det kommer att bli en spännande resa att se om detta kommer att kunna bli verklighet. På det sättet får vi också en förstärkning av och de mänskliga rättigheterna på hela vår kontinent. Jag vill också välkomna regeringens tydliga signal att budgetreformen måste nå framgång. Halvtidsöversynen och arbetet framöver måste leda till resultat. Man skulle önska att vi var mindre tullunion och mer frihandelsunion och att det stod mer i fokus. Jag ser, fru talman, att regeringen har lagt en god grund i den redogörelse som man lämnat till . Utskottet har också gett ett gott betyg till regeringen för arbetet 2007. Jag hoppas att det blir lika bra 2008 och att vi framför allt får en god grund för Europaparlamentsvalrörelsen . Det kommer att bli en verklig utmaning. Jag hoppas att alla partier här i kammaren kommer att vilja vara med och inte bara prata folkomröstning eller ja eller nej utan våga ta diskussionen om vad vi vill göra gemensamt på vår kontinent inom ramen för EU och ett Europaparlament som har större makt. Jag skulle önska att det hade haft ännu mer makt, men där nådde vi inte ända fram, och så är det med kompromisser. Det är ett steg i rätt riktning, och svenska folket får möjlighet att säga hur ska stärkas och hur röster för öppenhet och frihet ska kunna stärkas i valet . 95 () replik: