prot · GW0941 · 2008-12-03 00:00:00 — Vi har i modern tid en ganska bred historia av att ha lagt mycket pengar på utbildningsinsatser och arbetsmarknadsåtgärder men att en hel del av dem inte fungerat bra just för att de inte varit genomtänkta, för att man inte haft en bra planering. 7 () replik: Det är intressant vad som är genomtänkt eller inte. Jag skulle nog vilja påstå att det just nu inte verkar som om borgarna i , och inte heller regeringen för den delen, riktigt tänkt igenom hur läget är i . Om man hade gjort det skulle man här och , , kommit med ett stimulanspaket som hade kunnat komma i gång med omedelbar verkan. Det är vad alla frågar efter , kommuner och landsting runt om i landet, företagare. går deras personal ut i arbetslöshet. Det talas mycket om varsel. När man är varslad är det inte klart vilka på företaget som kommer att bli arbetslösa, som får lämna arbetsplatsen och gå hem. Det lades varsel även , även om de inte var lika många som . Många av dessa förhandlingar är redan klara och de varslade har fått gå hem. De är redan ute i arbetslöshet. kommer antalet att fyllas på genom alla de varsel, ungefär 40 000, som är lagda . Det hastar alltså. Att säga att det ska vara genomtänkt, när vi i faktiskt har erfarenhet av att det betyder mycket att vi vidtar kompetenshöjande åtgärder, känns märkligt. Det är märkligt att regeringen inte kan lyssna och ta till sig av det. Utifrån det perspektivet är det kris i landet. Det gäller både den finansiella delen och det faktum att många företag fått sina order mer än halverade. Och regeringen gör ingenting. De bara väntar. 8 () replik: Låt mig gå tillbaka till det som jag sade inledningsvis, nämligen att det i denna budget finns en storsatsning på yrkesutbildning. Det gäller både komvux och yrkeshögskola. Den satsningen är ett bra tillskott men har ännu inte börjat verka. Det kommer även tillskott på kapitalområdet. Om vi hade gjort som ni sade, , skulle vi ha fått fatta ett nytt beslut . Det hade resulterat i en salig blandning av åtgärder och ett ganska rörigt genomförande. Jag tror att det helt enkelt är smartare att samla ihop sig lite och göra en välbedömd åtgärdslista på vad som ska sättas in och i stället för att varje gång det läggs ett nytt varsel komma med ett nytt paket och sedan försöka få någon sorts struktur och ordning utifrån det. Det finns fortfarande resurser kvar att använda när det gäller arbetsmarknadspolitiken. De är inte slut. De nya resurser som föreslås i budgeten i och för sig inte på vårt område kommer att räcka en bra bit in . Det är dock oklart hur långt eftersom vi inte vet hur situationen kommer att bli. Hur tänker ni att man ska göra när ni nu lägger fram förslag? lade ni till exempel fram förslag om att man skulle satsa mer pengar på redan under detta år, trots att det var ganska uppenbart att om vi hade följt en normal beslutsgång hade ingenting av dessa pengar hunnit processas . Ändå tyckte ni att det var läge att fatta extraordinära beslut om forskningsanslag under innevarande år trots att budgeten innehåller påtagliga tillskott, och inte bara påtagliga utan de största tillskott som gjorts vi kan överblicka. Hur tänker ni själva när det gäller varslen? Har ni tänkt att staten ska gå in och kompensera varje företag för neddragningar med extraordinära utbildningsinsatser som ska sättas i verket ? (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill erinra om att inte har rätt till fler inlägg i detta replikskifte. Hon kan inte svara på frågorna.) 9 () replik: sade att det inte går att bromsa sig ur en uppförsbacke. Det är väl i och för sig sant, men har regeringen lagt i friläge, och det är betydligt allvarligare. Det finns en poäng i det säger. Det man behöver satsa på och lägga stor vikt vid är att få en fungerande finansmarknad. Den totala kollapsen har gjort att företag har svårt med kreditgivning. De har svårt att få lån till att investera. De har svårt att omsätta lån. Bankernas ensidiga möjlighet att säga upp ingångna avtal gör att företagens villkor sannerligen är osäkra. Att i det läget bara säga att vi satsar mest i är en dålig jämförelse budgetmässigt med krispaketet. Det är ganska ointressant hur mycket vi satsar om det inte är relaterat till den verklighet vi lever i. För att få i gång kreditmarknaden igen måste det finnas någon som går före. Riksgälden och har gjort sin del av det hela genom övertagandet av och företagscertifikat från . Det är jättebra. Men regeringens stabiliseringspaket är bankerna fullständigt ointresserade av. Det är egentligen bara som har hoppat på den möjligheten. Det visar än en gång att det inte räcker med de åtgärderna. Det behövs någon annan som går före, ett statligt agerande, så att folk får kredit. Det är mot den bakgrunden vi vill ha ett riskkapitalbolag som törs och vågar gå in när de andra inte gör det. 10 () replik: Tydligen tycker ni nu att är vansinnigt överkapitaliserat. Det är klart att det hade varit klädsamt om den tidigare regeringen hade haft den typen av översyn över sina företag och sett till att man hade en kapitalstruktur som var riktig. Det får vi diskutera vid något annat tillfälle mer exakt. När skulle en sådan fond som ni nu funderar på kunna vara i kraft och börja låna ut pengar eller investera i olika företag? Det är inte precis . En sådan process tar ganska mycket tid. Vad vi har gjort är däremot att se till att göra det som går att göra snabbt: att höja kapitalet i de befintliga strukturer som finns. Ni har varit ytterst behjälpliga med att se till att få besluten snabbt genomförda. Det kan hända att vi måste återkomma med fler sådana saker om den ordinarie marknaden inte håller. Men låt mig återigen säga att det inte finns någon möjlighet att staten genom inrättande av den typen av institutioner skulle kunna kompensera för om hela den privata finansmarknaden fortsätter att vara så här blockerad. Det går inte. Det finns ingen möjlighet. Därför måste vi nu fokusera åtgärderna på att få bland annat bankgarantin att fungera. Det är därför har gått i bräschen inför som var i går. har ställt sig bakom att driva på för att få förändringar i det stabiliseringspaket som EU-länderna gemensamt gick fram med men som många av våra länder nu har sett inte fungerar fullt ut på hemmaplan och därför måste få ändrade riktlinjer. Det är det som är de viktiga åtgärderna nu för att snabbt få det här att fungera, inte att börja starta nya statliga strukturer som på marginalen ska kunna gå in och komplettera. Det kanske behövs den typen av kompletterande åtgärder också. Men det är inte det som löser någonting . 11 () replik: Det var intressant att höra att inte alls utesluter någon form av statliga riskkapitalfonder . Det är givetvis på det sättet att man måste kunna göra två saker , dels för det akuta läget, dels för att möta framtida hot. Det här är inte slutet, eller kanske ens början på slutet. Hur lång och hur djup krisen kommer att bli och vilka konsekvenser den kommer att få kan varken du eller jag säga . Det är det som är så bekymmersamt. En sådan här fond som vi pratar om skulle finnas för att möta kommande kriser. Det är viktigt att vi har den typen av redskap framöver också. Näringspolitik handlar inte bara om åtgärder , utan även om åtgärder för framtiden. Det här skulle vara ett bidrag. Det som behövs är också en översyn över bankernas möjlighet att ensidigt säga upp ingångna avtal. Jag tycker att det är jag ska inte säga förfärligt, men det är anstötligt i allra högsta grad. Det här sätter företagen i en situation där de inte kan planera för framtiden, där de inte vet om de har krediter och möjligheter, inte vet om lånen blir uppsagda eller inte. Här skulle jag vilja se att regeringen visade lite handlingskraft och gick före för att se över lagstiftningen. Vi kan använda det statliga ägandet för att vara föregångare. Vi är delägare i Nordea. Vi kan genom ett aktivt ägarskap använda också Nordea för att vara föregångare. Men det handlar om politik. Det handlar om att vilja. fullständiga tilltro till marknadskrafterna gör mig lite bekymrad. När de inte fungerar måste någon annan träda in. Det är regeringens uppgift att göra det. 12 () replik: Det är regeringens och uppgift att se till att regelverken är sådana att marknaden fungerar, inte att själva gå in och ta över marknadens funktionssätt. Det finns ingen möjlighet att staten på något sätt skulle kunna gå in och ta över hela finansmarknaden. Det tror jag att också inser. Diskussionen om att helt eller delvis statligt ägda institutioner skulle agera på helt andra villkor tror jag att vi får ta vid ett annat tillfälle. Repliktiden räcker inte till. Men att skulle ge helt andra villkor är helt uteslutet. När det gäller riskkapitalet är det ändå ganska slående att riskkapitalfonden med pengar från som vi diskuterar som nu säger handlar om de långsiktiga villkoren. Sedan ska vi också diskutera i utskottet, men då i skepnad av att den ska lösa de akuta problemen. Det är det jag menar. Det kommer nya förslag . Det är bara det att verkligheten ändrar sig . Då tror jag att man får vara mer genomtänkt än så. När det gäller den kortsiktiga finansieringen finns det ingen sådan möjlighet. När det gäller de långsiktiga möjligheterna utesluter jag inte alls att vi behöver göra mer eller annorlunda vad beträffar statens kapitalinsatser. Det är därför vi har en utredning som alldeles strax är klar och som ska se över vilken statens roll är. Var ska staten gå in och vara aktör? Det är där det finns marknadsmisslyckanden. Det handlar förmodligen om att fokusera de statliga insatserna mycket mer på riktigt tidiga skeden och att vara med och ta större risker än vad man gör och kanske träda tillbaka från andra sektorer. Men då måste vi få en fungerande privat finansmarknad med regelverk och villkor som gör att de privata aktörerna fungerar igen. Hade det varit så att den tidigare regeringen behandlat och alla andra krav som finns på förändrade regelverk hade vi stått starkare rustade och inte behövt göra så mycket akututryckningar. Men så har tyvärr inte varit fallet. 13 () replik: pratade i sitt anförande om att man ska ha is i magen, att man inte kan lägga fram nya budgetar och att det nu är viktigt att lägga tid på att se till att finansmarknaden fungerar. Det är mycket riktigt så att man inte kan lägga fram nya budgetar . Jag skulle egentligen vilja veta vem det är som har föreslagit att vi ska inrätta en veckans budget. Jag har inte uppfattat att något oppositionsparti, inte mitt eget och inte någon utanför heller, skulle ha föreslagit veckans budget. Jag tror att det helt enkelt handlar om att man kanske , kanske mer sällan eller oftare uttrycker att regeringen ska ta sitt ansvar. Man säger att regeringen ska ta sitt ansvar och sätta in åtgärder, och sedan gör regeringen inte det. Man säger då: tycker vi faktiskt att ni borde göra någonting . Sedan händer heller ingenting. Man säger veckan efter det: Men snälla nån, gör någonting! Det är inte så att varje gång man föreslår någonting vill att regeringen ska göra en specifik sak. Jag skulle vilja veta vem det är som har föreslagit det. Det är bra att man lägger ner mer tid på finansmarknaden. Vi har stött de åtgärder som har gjorts för att försöka stabilisera finansmarknaden. Men jag undrar om man inte kan göra flera saker . Det är lite grann som när ville avbryta presidentvalskampanjen. påpekade att man faktiskt kan jobba med finansmarknaden och bedriva kampanj . Jag undrar om det inte är så att man kan lägga lite tid på klimatförändringarna . Jag skulle önska att regeringen klarade av att göra flera saker . Hur är det med den saken? 14 () replik: Det är självklart så, , att man måste kunna göra flera saker . Man kan till och med både driva kampanj och faktisk verksamhet. Framför allt måste man kunna jobba med flera saker, även om det naturligtvis för oss alla finns någon sorts begränsning i både mental kapacitet och timmar . Självklart måste man kunna driva flera processer parallellt. Det är också vad som sker. Som ni vet pågår det en process när det gäller finansmarknaden. Det handlar just nu väldigt mycket om att påverka EU. Vi fick igenom att ska komma tillbaka med nya regelverk eller förändringar i regelverken som gör att det bättre ska kunna sättas på plats från svensk horisont. har man en mycket djup och nära dialog med de samordningsmän som är tillsatta runt om i landet och de stora industrier som är i extra akut kris just . Det handlar om att kunna samla in och göra en bedömning av vilka behov som finns långsiktigt. Det gäller inte bara vad som den ena veckan känns rätt utan också vad som blir riktigt när man väl sätter åtgärderna i verket och de verkar ut. Man måste naturligtvis också kunna ha ett långsiktigt intresse i klimatpolitiken. Just nu står vi och väntar på att EU:s klimatpaket ska falla på plats med konkreta mål inom alla respektive område för varje enskilt land. Det handlar om att lägga ned väldigt mycket resurser och energi på att se till att vi verkligen får ett beslut inför toppmötet så att vi vet vad vi har att hålla oss till. Jag tror att det är det mest akuta på den fronten just nu så att man sedan kan gå vidare med implementering av olika typer av konkreta åtgärder. 15 () replik: Låt mig börja med klimatförändringarna. Det skrämmer mig lite när inleder med att säga att regeringen väntar. Man kan hoppas att den inte väntar på någonting som tar väldigt . Vi vet genom vetenskap att det finns många typer av åtgärder som man kan vidta för att komma till rätta med en del av problemen. De kan vi göra , men det vill regeringen inte göra. Vi kommer sedan till frågan om finansmarknaden och stimulanspaket. Jag uppfattar att man jobbar på flera fronter , men när kommer förslagen? Det vore bra att få veta det. Jag tror att vi behöver skicka signalen att tar detta på allvar. Då måste också regeringen på något sätt ta det på allvar och visa att vi kommer med nya förslag, men frågan är när. Jag tycker att det är en vettig inriktning att man vill vänta på mer information och tänka mer. Men frågan är om vi ska vänta på att få fullständig information. När kommer vi att få fullständig information? Det riskerar att vara efteråt och ett antal doktorsavhandlingar senare som vi har fullständig information. I något läge måste man säga: har vi tillräckligt mycket information, och då kan vi göra de här sakerna. Det vore välgörande om regeringen ändå kunde markera när. 16 () replik: Om vi ska vänta på fullständig information tror jag att vi får vänta oändligt . Jag tror inte ens att man tio doktorsavhandlingar senare kan säga vad som faktiskt hände. De kommer förmodligen att säga att det var olika saker som hände. Det kan man naturligtvis inte vänta på. Det är alltid lättare att efteråt säga vad man borde ha gjort än att i förväg veta vad som är rätt. Det är klart att man inte kan vänta på det. Däremot kan man samla ihop sig någorlunda. Men om jag skulle sitta och säga ett datum nu skulle det vara en helt meningslös övning. Däremot är det väl alldeles uppenbart att vi alla är överens om att denna budget, både när det gäller näringsliv och i stort, och framför allt när det gäller effekterna på företagen, är en bra grund. Men det är absolut inte tillräckligt. Det gäller också de mer strukturella åtgärderna som ni också efterlyser här och den del där vi över huvud taget har diskuterat innehållet med olika förslag. Det ligger naturligtvis mycket i de problem som ni pekar på. Där finns andra processer som är på gång att verka fram till ett konkret förslag. Det gäller exempelvis statens kapitalinsatser. Exakt vad ska man rikta in dem på? Var finns marknadsmisslyckandena? Hur ser rådgivande och främjande insatserna ut? Är de verkligen effektiva? Jag kan ta ett exempel. Du föreslog från sida alldeles att vi ska förstärka de nationella resurscentrumen. Men vet vi att det är pengar som kommer att ge effekt? Vi måste ha ordentliga utvärderingar, och metoderna får aldrig bli viktigare än målen. Vi har ett antal granskningsrapporter från exempelvis som talar för att en hel del av de företagsfrämjande insatser som är gjorda inte har varit så effektiva. Det gäller också att man får valuta för pengarna för att det ska vara till gagn för de människor som pengarna används för och till gagn för människor som drar nytta av om det fungerar. Därför kommer det också under nästkommande år förslag på konkreta och mer strukturella förändringar inom många av dessa områden inklusive socialförsäkringen. 17 (): står inför med hot men också möjligheter. Det kan synas vara ett hot för en person eller en verksamhet, och för en annan person eller en verksamhet upplevs detta som en möjlighet. Vi i är inte ensamma om detta. Vi dras med i en högkonjunktur och en lågkonjunktur precis som i övriga världen. Skillnaden är nu att vi i denna rådande lågkonjunktur och finansoro har ett starkt utgångsläge. Genom att alliansen har bedrivit en ansvarsfull ekonomisk politik där ändå många åtgärder har genomförts står starkt rustat. Därigenom har vi en beredskap för att kunna möta en svagare utveckling och har också åtgärder. Alliansen har lagt fram en av mest expansiva budgetar på 32 miljarder. Det är nu den del som omfattar utgiftsområde 24 Näringsliv som vi ska behandla. Målet och inriktningen för alliansens näringspolitik är att stärka företagens konkurrenskraft och skapa förutsättningar för fler och växande företag så att jobben kan bli fler. Inom näringspolitiken ryms ett smörgåsbord av områden såsom företagsutveckling, entreprenörskap, innovationsutveckling, turistfrämjande med mera. Jag ska visa på ett par förslag i alliansens budget för att göra till ett av bästa företagarländer. Arbetsgivar- och egenavgiften sänks vilket förbättrar för nyanställningar och sysselsättningen. Resurser för motsvarande 3 miljarder kommer på grund av detta kommuner och landsting till del. Bolagsskatten sänks från till för att förbättra för investeringar i . Även expansionsfondsskatten för enskilda företagare sänks. De så kallade 3:12-reglerna reformeras vilket skapar bättre förutsättningar för att anställa och investera. Reglerna för direktavskrivningar förbättras genom att inventarier med ett värde upp till ett halvt basbelopp får dras av direkt. Ungdomar i åldern får en sänkning i arbetsgivaravgiften så att dessa lättare ska få jobb. Det innebär att arbetskostnaden för ungdomar blir lägre än vid full arbetsgivaravgift. Till detta kommer inte minst de i kapitaltillskott till och som har beslutat om för att trygga kapitaltillskottet för små och stora företag. Listan på förslag för ett bättre företagande och ökad konkurrens är lång och betydligt mycket längre än vad jag just nämnt. Ett antal utredningar är genomförda. De kan vara ute på remiss eller är på gång. Här återfinns utredningar om trygghetssystem för företagare, förenklad F-skattsedel och finansiering. Jag vill som exempel gärna lyfta fram Utredningen om trygghetssystem för företagare. Detta ger klara förbättringar för företagarnas möjlighet att använda sig av sjukförsäkring, arbetslöshetsförsäkring och föräldraförsäkring. Utredningen innehåller mycket bra och genomarbetade förslag. Äntligen kommer det till exempel att på ett rimligt sätt gå att kombinera familj med företagande. Äntligen blir det en ökad valfrihet när det gäller karensdagar och sjukförsäkringsavgift. Äntligen föreslås ett högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader. Sammantaget underlättar utredningen företagarnas arbete och trygghet i vardagen. Att stimulera för våra unga att vilja få kunskap om entreprenörskap och företagande är viktigt. Vi har redan nu Ung företagsamhet i många gymnasieskolor, men det är oftast beroende av entusiastiska lärare. Vi vill att entreprenörskap ska vara en naturlig del av utbildningen och lyftas fram i styrdokument både på grundskola och på gymnasieskola. Först då kommer det naturligt. Det kan handla om ökat samarbete mellan företag och skola, erfarenhetsutbyte och lärare med företagserfarenhet. Parallellt med dessa förslag kompletteras budgeten med insatser för att främja kvinnors företagande och öka företagande bland personer med utländsk bakgrund samt nu senast en satsning på sociala företag, vilket gläder mig alldeles särskilt. Övriga förslag som regeringen har lagt fram och som gynnar företagande är satsning på infrastruktur, utbildningar, forskning och innovation med mera. Låt mig också kommentera den rödgröna oppositionens motioner. Det är förvisso nya motioner och nya motionärer, men innehållet har vi sett . kan Socialdemokraterna ge bidrag så att hushållen ska kunna konsumera. tar man tillbaka pengarna i form av skattehöjningar så att hushållen inte har råd att konsumera. Hur går detta ihop? Många av förslagen innebär också att man slår in öppna dörrar. Det som Socialdemokraterna presenterar som nya förslag i sin motion har alliansregeringen redan startat. Det gäller till exempel infrastrukturen. S använder sig också av de gamla beprövade bidragsjobben. är det till ungdomar. I stället för att stimulera till riktiga jobb vill Socialdemokraterna ha tidsbegränsade bidragsjobb. Men vad händer när bidraget har tagit slut? Det har vi sett . Oppositionen kör med sin vanliga jargong och anklagar den borgerliga regeringen för att inte satsa tillräckligt. Till skillnad från den rödgröna röran tar nu sitt ansvar genom att först få igenom den budget som redan finns och införa reformer för 32 miljarder. Det blir en injektion i den svenska ekonomin. Konjunkturläget är bekymmersamt. Regeringen går noggrant igenom ekonomin och kommer att vidta åtgärder när man har stabila data gå på. Åtgärderna ska vara väl avvägda och ge största möjliga utdelning när det gäller jobben. Den budget som vi nu diskuterar är expansiv och framåtriktande. Den innehåller många förslag som kan dämpa fallet i en orolig tid. Vi ska se den som en plattform och bas som börjar gälla 2009. Utöver den finns det utrymme att göra andra åtgärder. Vi ska motverka nedgången på ett ansvarsfullt och trovärdigt sätt. Det viktiga är, precis som tidigare nämnts, att få bankerna att börja fungera så att räntorna kan gå ned och företagen få möjlighet att låna. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut. I detta anförande instämde och (båda m). 18 () replik: Äntligen, sade , kommer utredningen om ett nytt trygghetssystem. Tänk att det har tagit så . Tyvärr är det så, om vi ska vara riktigt ärliga, att regeringen har bromsat upp hela utvecklingen genom att inte fullfölja de förslag som den förra regeringen lade fram med stöd av och i den utredning som påbörjade just arbetet med trygghetssystem. Det har tagit , men kommer det. Jag ser också fram emot diskussion och behandling i kammaren av det hela. Bättre sent än aldrig. tar upp en del saker som har gjorts för att stärka svenska företag. Man ska stärka konkurrenskraften för svensk industri. Jag bara funderar: På vilket sätt då? Jag ser inga förslag. I ett läge då produktiviteten i svenskt näringsliv sjunker och har gjort det finns inga förslag på åtgärder för att öka produktiviteten. Det är enda sättet vi kan upprätthålla svenskt näringslivs konkurrenskraft på den internationella marknaden. Det behövs flera åtgärder när det gäller stöd till exportindustrin. Jobbskatteavdrag föreslås för att upprätthålla hushållens ekonomi och efterfrågan av varor och tjänster. Det gäller inte dem som är arbetslösa, sjukskrivna eller pensionärer. Det gäller inte dem som är varslade och går från jobb till arbetslöshet. De får ingen del av jobbskatteavdraget som ni föreslår. 19 () replik: Jag tycker också att trygghetsutredningen är fantastiskt bra, . Den har tagits i enighet mellan alla partierna. Vi har varit en från varje parti som har suttit med i en referensgrupp. Vänstern har också varit med och tyckt att förslagen är bra, även om det kanske har känts motigt ibland att gå med på något som var VAB-pengar eller liknade hushållsnära tjänster. Men eftersom det skulle gälla alla gick också Vänstern med på det. Det var en bra utredning och det var bra att vi var överens.