prot · GW0946 · 2008-12-10 00:00:00 — De menar också att även om utländska investerare i och för sig inte är känsligare för förändringar av bolagsskatten än de svenska kan utländska investerares stora volymer få ett väldigt starkt och positivt genomslag i den svenska ekonomin, eftersom vi är en liten, öppen ekonomi. Det återstår väl att se vad som händer med den här sänkningen. Företagens vinst är ett mått på tillväxt, tillväxt är det som möjliggör ökat välstånd, och välstånd är förutsättningen för en god välfärdspolitik, så jag tycker att vi ska göra allt vi kan för att underlätta för företag som åstadkommer tillväxt och välstånd. Jag skulle mycket väl och jag vill betona att jag pratar för mig själv kunna tänka mig att ytterligare sänka bolagsskatten . Men först ska vi se hur den här sänkningen slår. Jag tror att vi genom att sänka bolagsskatten nu gör det förmånligare att investera i svenska företag och svenska jobb. En lägre bolagsskatt är en del i vårt totala arbete med att skapa fler jobb och minska utanförskapet. I detta anförande instämde och (båda m) samt (). 82 (): Ett land som kan inte avvika från omvärldens företagsbeskattning. Det är därför klokt att börja sänka bolagsskatten så att den närmar sig det europeiska genomsnittet. Jag tycker att är ett föredöme när det gäller att argumentera sakligt. Det tycker jag att hon ska ha all uppskattning för här från talarstolen. visade det sig att och höll på att konkurrera med detta för att se var man fick flest företag, så det blev nästan ett litet krig där. Jag vet inte var de har landat, men bolagsskatten där är betydligt lägre än i fortfarande. Jag tror ändå att måste man ha likvärdiga skattenivåer med omvärlden, för man konkurrerar ändå om samma arbetskraft med samma förutsättningar för företagen. har de så kallade 3:12-reglerna varit föremål för debatt, inte minst i skatteutskottet. Regelverket, som nämnde här, har inte varit direkt enkelt för den oinvigde. Man kan säga att flera beteckningar är rena hieroglyferna för en utomstående. Man kan bara som exempel ta det här med klyvningsränta, som kan få en vedhuggande villaägare på landet att tro att han ska betala ränta på vedträna till pannan i källaren. Detsamma gäller pomperipossa som gör att man kommer att tänka på och . För att nu vara lite mer seriös är det viktigt att bifalla förslaget till förbättringar av 3:12-reglerna som dock påverkar företagare på ett ganska markant sätt. Jag tror att man också får gå vidare för att se hur man kan förbättra ännu mer. De ändringar som föreslås i betänkandet är viktiga, att man inte ska kunna undgå skatteregler genom så kallad skatteplanering. Om det nu bara var en freudiansk felsägning som gjorde att vi hade tre gubbar som exempel här, som om det inte finns damer som fuskar, vet jag inte, men det kan vara bra att tänka på det till nästa gång. Jag tror också att det är viktigt att vi stärker tilltron till skattesystemet och vad vi använder våra pengar till genom att ha ett regelverk som fungerar på ett riktigt sätt. Därmed bifaller jag utskottets förslag i betänkandet. 83 (): Jag skulle också vilja sälla mig till skaran av dem som har yrkat bifall till förslaget i betänkandet i en mycket angelägen fråga. Jag tänker inte gå in så mycket på räntesnurran, utan anledningen till att jag begärde ordet var inspel här om behovet av att se över skatteflyktslagen. För den som inte känner till den lagstiftningen finns det en lagparagraf som säger att även om man följer skattelagstiftningens alla regler till punkt och pricka kan man dömas för skattebrott om man har agerat på ett sätt som inte ligger i linje med lagstiftarens intentioner. Det här är någonting som jag och så gott som alla landets jurister och professorer inom juridik menar står i fundamental motsats till det som är rättsstatens grundläggande tanke, nämligen att samhällets regler utgår från lag och inte från makthavares intentioner. I har vi dessutom ett rättssystem som ger stort utrymme för att utgå från just förarbetet, till skillnad från till exempel det amerikanska juridiska systemet där det endast är varenda liten stavelse i den faktiska lagen som man utgår från. Därför är risken för att en person behandlas godtyckligt av lagen mycket större i svensk rätt än i många andra länder. Det betonar att den typ av regler som skatteflyktslagen innehåller är någonting som står i motsats till rättsstaten. Det har dessutom visat sig att skatteflyktslagens tillämpning har varit väldigt godtycklig, eftersom det finns domare i olika domstolar som har dömt olika i nästan identiska mål. Dessutom har vi nu konfronterats med en situation gällande räntesnurran, att skatteflyktslagen inte har fungerat och varit tillämplig i det mål som kanske är det mest centrala skattemålet i sammanhanget, där står på spel. Företag kan genom tricksande, rattande och micklande med skatteplanering undslippa skatt på 7 miljarder. Om skatteflyktslagen inte ens fungerar då, om man nu skulle agera som advokat och argumentera för den, säger det något om hur otidsenlig den är. Vad gör man då när man ställs inför situationer som med räntesnurran och att skatteflyktslagen inte funkar? Jo, man stiftar en ny lag som ser till att täppa igen hålet, täppa igen luckan precis det vi har gjort . Då undrar jag, : Varför är det så viktigt att se över denna skatteflyktslag så att den blir, som jag tolkade dig, ett än mer viktigt inslag i hanteringen av den här typen av skattefusk eller skatteplanering? Varför kan vi inte helt enkelt bara säga att vi jobbar lite hårdare här i ? Jag är faktiskt beredd att komma hit till . Jag är beredd att avstå från julbordet och på tv för att jobba hårdare, om det är det som krävs för att komma till rätta med skatteplanering. Jag är faktiskt beredd att göra det arbetet i rättssäkerhetens namn, därför att så som det fungerar nu står det i motsats till rättssäkerheten. 84 (): Det har i det här ärendet varit en rätt stillsam debatt vad beträffar de åtgärder som regeringen vidtar för att förhindra avancerad skatteplanering, de så kallade räntesnurrorna. Däremot har det i samhället och inte minst i näringslivet , varit en rätt omfattande diskussion om hur de förändringar som regeringen aviserat och som har satts på pränt i lagtext skulle komma att slå i praktiken. Jag finner det därför vara av viss betydelse att tydligt erinra om vad skatteutskottet i det avseendet säger. Utskottet noterar att i sin tillämpning av reglerna ska säkerställa att affärsmässigt motiverad verksamhet påverkas så lite som möjligt. Vi påtalar också att regeringen kommer att följa upp den nya lagstiftningens effektivitet när det gäller att nå önskat resultat, det vill säga att motverka skatteupplägg med avdrag. Det gäller alltså att följa upp så att det inte får negativ effekt på affärsmässigt riktiga upplägg men se till att lagstiftningen når det önskade resultatet beträffande att motverka avancerad och skadlig skatteplanering. På samma sätt finns det också anledning för regeringen att se vilken effekt lagstiftningen får beträffande lånefinansiering i kommunsektorn. Man har till exempel från SKL påtalat att detta kan komma att få effekter som man möjligen inte har kartlagt helt i samband med lagstiftningen. Detta är frågor som regeringen har anledning att närmare följa i sin uppföljning av lagen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 85 (): Skatteflyktslagen ska förhindra att upplägg som inte är affärsmässigt motiverade inte görs. Det är naturligtvis det viktiga. Vad jag menade med att den var tandlös var att skatteflyktslagen ändå har släppt igenom upplägg som har gjorts i syfte att undgå skatt och inte varit affärsmässigt motiverade. Det var orsaken till det jag sade i debatten förut och till det som vi har skrivit i vår motion. har redogjort lite grann för hur majoriteten i skatteutskottet har resonerat i frågan. Det var ett måttligt resonemang. Men ska vi ha en skatteflyktslag ska den vara något att räkna med och inte en chimär. 86 () replik: tycker jag, , att du väljer att inte konfronteras med det som är kärnan i problematiken med skatteflyktslagen. Du hittar inte en professor eller forskare inom juridiken som inte skulle hålla med mig om att skatteflyktslagen står i strid med den grundläggande tanken om rättssäkerhet som vår demokrati bygger på. Jag förstår inte varför vi inte kan göra som vi gör . Varje gång det uppkommer ett problem, när man hittar skattemässiga upplägg som fungerar så att den som gör uppläggen lyckas undkomma skatt kan vi väl samlas, göra vårt arbete här i och justera lagen. Är du rädd för det extra arbetet, eller finns det dolda avsikter som just går på tvärs med rättssäkerheten? Det är inget fel på anföranden i sig, men jag ber er ändå att i huvudsak hålla er till betänkandet. Jag är dock medveten om att detta ligger dikt an. 88 () replik: Naturligtvis kan vi göra som vi gör . Det gör vi också. täpper vi till ett hål. Hur har inte fått täppa till hål? Det finns alltid människor som vill kringgå skatt. Det är kärnan i problemet. har vi fått ta till stopplagar som fått slå till som propositionen lagts på bord. Det har hänt . Det finns alltid kreativa människor kanske mer i vissa kretsar än andra, vad vet jag som hittar kryphål och olika sätt att kringgå skatt. Det vet vi. Det är ett stort problem som dyker upp i många debatter som skatteutskottet har. Visst kan vi göra som vi gör , men det är väl heller inget fel att ha en skatteflyktslag som förhindrar upplägg som inte är affärsmässigt motiverade. 89 () replik: I grunden tror jag att vi har en hygglig värdegemenskap vad gäller att bekämpa den typ av skatteupplägg som uppenbarligen är konstruerade på ett sätt som vi här i inte hade tänkt. Räntesnurran är det perfekta exemplet. Det gläder mig att öppnar för att primärt hantera den typen av frågor på det sätt som vi nu gör, det vill säga genom att förändra lagstiftningen. Jag beklagar ändå att vägrar att se den principiella dimensionen av frågan, nämligen att skatteflyktslagen står i diametral motsats till grundtanken i rättssäkerheten. 90 () replik: Jag har avgivit mitt svar. Jag och använder nog inte ordet rättssäkerhet på samma sätt. Vi värderar det nog inte på samma sätt heller. Att göra rätt för sig och att ha en lagstiftning som förhindrar skattefusk på ett effektivt sätt handlar också om rättstrygghet för det stora kollektivet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 17 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU11 Beskattning av vinster på utländska premieobligationer och utländska lotterivinster, höjd beloppsgräns för avdrag för resor och höjt schablonavdrag vid upplåtelse av den egna bostaden biföll utskottets förslag. SkU12 Sänkt skatt på förvärvsinkomster 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) 3. res. 2 (mp) Förberedande votering: 129 för res. 1 14 för res. 2 144 avstod 62 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 148 för utskottet 128 för res. 1 14 avstod 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 24 c, 22 fp, 19 kd För res. 1: 109 s, 19 v Avstod: 14 mp Frånvarande: 21 s, 14 m, 5 c, 6 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp SkU13 Sänkt skatt för pensionärer 1. utskottet 2. res. (s) Votering: 162 för utskottet 109 för res. 19 avstod 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 24 c, 22 fp, 19 kd, 14 mp För res. : 109 s Avstod: 19 v Frånvarande: 21 s, 14 m, 5 c, 6 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp SkU14 Några beskattnings- och kontrollfrågor vid införsel av vissa punktskattepliktiga varor för privat bruk Kammaren biföll utskottets förslag. SkU15 Nya bestämmelser om skatte- och tullfrihet för resande från tredje land m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SkU17 Undvikande av internationell dubbelbeskattning Kammaren biföll utskottets förslag. SkU18 F-skatt åt fler 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 148 för utskottet 142 för res. 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 24 c, 22 fp, 19 kd För res. : 109 s, 19 v, 14 mp Frånvarande:21 s, 14 m, 5 c, 6 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp SkU19 Sänkt bolagsskatt och vissa andra skatteåtgärder för företag biföll utskottets förslag. Meddelande om inställd votering Tredje vice talmannen meddelade att voteringen skulle utgå. Voteringen skulle äga rum enligt tidigare planering. 18 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Proposition 2008/09:87 Tydligare mål och kunskapskrav nya läroplaner för skolan Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för denna proposition skulle förlängas till . betänkanden /09:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 2008/09:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 19 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2008/09:204 Arbetslöshetsförsäkringen av () till finansminister () Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:370 Reell operativ kapacitet för lufttankning av JAS 39 av () till försvarsminister () 2008/09:371 Rätten att byta religion i muslimska länder av () till utrikesminister () 2008/09:372 Utbildning i stället för varsel av () till näringsminister () 2008/09:373 Mänskliga rättigheter i av () till utrikesminister () 2008/09:374 Djurplågeri inom travsporten av () till jordbruksminister () 2008/09:375 Trängselskatt för förmånsbilar av () till finansminister () 2008/09:376 Upphandlingsregler för kommunerna med anledning av Sysavdomarna av () till statsrådet () 2008/09:377 Kompetensen inom den sociala tillsynsverksamheten av () till statsrådet () 2008/09:378 Militärregimen i av () till utrikesminister () 2008/09:379 Regler för fyrverkerier av () till justitieminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2008/09:326 Bostadstillägg för förtidspensionärer av () till statsrådet () 2008/09:327 Närfångad svensk torsk av i (s) till jordbruksminister () 2008/09:328 Rättssäkerhet för enskilda av () till justitieminister () 2008/09:329 Fortsatta rättsövergrepp i av () till utrikesminister () 2008/09:330 Förbud mot sexköp av () till justitieminister () 2008/09:331 Sexköpslagen av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2008/09:332 Gränshinder för funktionshindrade av () till statsrådet () 2008/09:333 Märkesåret och av () till statsminister () 2008/09:334 Ny fastighetsmäklarlag av () till justitieminister () 2008/09:335 Aeroseums framtid av () till finansminister () 2008/09:336 Åtgärder för att behålla akademikernas arbetsförmedling av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:337 Konsekvenser av eventuell devalvering i av () till finansminister () 2008/09:338 Slutsatser kring bankernas kapitaltäckning av () till finansminister () 2008/09:339 Bankägande av företag av () till finansminister () 2008/09:340 Märkesåret, och av () till statsminister () 2008/09:341 Byggande vid markstridsskolan P 4 i och jobbkrisen av () till försvarsminister () 2008/09:342 Varsel i län av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:343 Travhästarnas situation av () till jordbruksminister () 2008/09:344 Vildsvinsstammens expansion och lantbruket av () till jordbruksminister () 2008/09:345 Kulturarvet under vatten av () till kulturminister () 2008/09:346 Icke-materiellt kulturarv av () till kulturminister () 2008/09:347 Fördelning av världskulturarv av () till kulturminister () 2008/09:348 Beståndet av varg av () till miljöminister () 2008/09:349 Demokrati och kvinnofrihet i av () till utrikesminister () 2008/09:350 Initiativ för världens migrantarbetare av () till utrikesminister () 2008/09:351 Gästarbetares rättigheter i av () till utrikesminister () 2008/09:352 Alkotester och polisens resurser av () till justitieminister () 2008/09:354 Stöd till demokratisk utveckling i av () till statsrådet () 2008/09:355 Förföljelse av kristna i av i (fp) till utrikesminister () 2008/09:356 Ekonomiskt överskott i JAS 39 av () till försvarsminister () 2008/09:357 Enprocentsmålet av () till statsrådet () 2008/09:358 Handelspolitiken och migrantarbetarna av () till statsrådet () 2008/09:359 Begränsade registerutdrag beträffande idrottsledare inom barn- och ungdomsidrotten av () till justitieminister () 2008/09:360 Ungdomars utanförskap av i (s) till integrations- och jämställdhetsminister () 2008/09:361 Hot om konfiskation av i sydöstra av () till utrikesminister () 2008/09:362 Den kristna minoritetens situation i av () till utrikesminister () 2008/09:363 Polisens ekonomi av () till justitieminister () 2008/09:364 Polisens alkoholkontroller av () till justitieminister () 2008/09:365 Fördelning av kollektivtrafik på väg respektive spår av () till statsrådet () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 11 § anf. 30 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 73 (delvis), av talmannen därefter till ajourneringen och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.