prot · GV09141 · 2008-09-11 00:00:00 — Det betyder inte att jag menar att ska ansluta sig till euron. Vi kanske borde använda oss av svenska kronor i stället; det hade säkert gått lika bra. Vår krona är ju också relativt stabil. Jag är glad över att utrikesministern tar frågan på allvar, och jag tror precis som utrikesministern att det är viktigt för de lokalanställda att vi visar att vi bryr oss om den. Jag tror att de har upplevt sig som en bortglömd grupp . Men när nu också ambassadörer och andra tar upp frågan om och om igen, faktiskt för upp den i ljuset och talar om hur läget ser ut betyder det att det faktiskt är lite fara å färde och att man måste göra någonting. Jag vill egentligen bara tacka utrikesministern för svaret och för diskussionen. Jag hoppas att vi kan fortsätta i utrikesutskottet eller någon annanstans och diskutera vidare och hitta bra lösningar så att de lokalanställda känner vår uppmuntran och vill jobba kvar hos oss. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:836 om insatser mot löne- och villkorsdumpning 38 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att öka fackets möjligheter att upptäcka och åtgärda dumpning av arbetsvillkor. Vidare har hon frågat om jag har för avsikt att initiera ett samarbete med andra departement för att ta fram förslag till en övergripande och sammanhållen lagstiftning i syfte att minimera riskerna för dumpning av arbetsvillkor. Slutligen har frågat om jag tänker ta initiativ till en översyn av sanktionerna för företag som dumpar arbetsvillkoren. I interpellationen hänvisas till en händelse som uppmärksammats i medier att sju litauiska arbetare arbetat i med undermåliga arbetsvillkor och en undermålig arbetsmiljö. Vad gäller resurserna till har jag i ett antal interpellations- och frågesvar redovisat de åtgärder som vidtagits på arbetsmiljöområdet och skälen för dem samt det arbete som pågår med att utforma den framtida arbetsmiljöpolitiken. Jag hänvisar återigen till detta arbete. Vilka konkreta åtgärder som ska vidtas återkommer jag och regeringen till. Beträffande arbetsmiljö och längsta arbetstid är dessa frågor reglerade i arbetsmiljölagen och arbetstidslagen. Enligt utstationeringsdirektivet, som gäller vid utstationering av arbetstagare inom EU, ska en medlemsstat garantera att sådana regler gäller även för arbetstagare som är utstationerade i medlemsstaten. Svenska lagregler om arbetsmiljö och arbetstider gäller alltså även för arbetstagare som är utstationerade här. Min uppfattning är att vi har en bra skyddslagstiftning. Vad gäller efterlevnaden finns det dock uppenbarligen en del att göra. Tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen utövas av . Verket ska fokusera på arbetsplatser med störst risk för ohälsa och olycksfall. Detta är en viktig prioritering för att kunna upprätthålla en effektiv tillsynsverksamhet. Det torde dock stå klart att vi aldrig kommer att kunna nå alla arbetsplatser med statliga tillsynsinsatser. Det är därför av vikt att den statliga tillsynen av lagstiftningen kompletteras med aktiva parter på arbetsmarknaden. Fackliga organisationer och skyddsombud har viktiga uppgifter i fråga om hur arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna ska bedrivas. Skyddsombuden har också möjlighet att ingripa vid missförhållanden och att uppmärksamma tillsynsmyndigheten på dessa förhållanden och eventuella lagbrott. Vad gäller frågorna om dumpning av löner och andra villkor i kollektivavtal är det viktigt att vi upprätthåller den svenska modellen med ansvarstagande parter som i kollektivavtal kommer överens om rimliga villkor och vakar över villkorens efterlevnad. Den utredning som regeringen har tillsatt med anledning av Lavalmålet arbetar med utgångspunkten att den svenska modellen i så stor utsträckning som möjligt ska kunna tillämpas även i fall av utstationering av arbetstagare till , som EG-rätten fullt ut respekteras. Som en del av de frågor som utredningen har att analysera ingår de fackliga organisationernas roll för att motverka dumpning av löner och andra anställningsvillkor. Utredningen ska presentera sina slutsatser . Också parterna har ett stort ansvar för att se till att drägliga villkor gäller enligt kollektivavtal för människor som tillfälligt arbetar här. Inte minst gäller detta nu när huvudavtalsförhandlingar pågår. 39 (): Först vill jag tacka arbetsmarknadsministern för svaret på min interpellation, även om svaret inte förvånande gör mig fortsatt orolig i de här frågorna. Till exempel tros fler än 7 000 av de 15 000 utländska byggarbetare som finns i vara offer för dumpade arbetsvillkor. Som jag skriver i interpellationen möter fackföreningarna arbetare som bor miserabelt och som jobbar utan skydd. Det kan vara arbetare som bor på madrasser, som hotas av arbetsgivare och som har en lön långt under kollektivavtalet. Detta gäller inte enbart byggnadsarbetare. Inte minst genom program som har det framkommit att asylsökande och människor utan uppehållstillstånd på ett brutalt sätt utnyttjas av skrupelfria arbetsgivare. Det som framkommit är naturligtvis bara några exempel på vad som allt oftare sker hur utländsk arbetskraft och de svagaste på arbetsmarknaden utnyttjas under slavliknande förhållanden. I interpellationssvaret kan jag inte hitta några direkta svar på mina frågor. Men har jag hört ministern uttala också då i program som att han vill ha en hårdare kontroll av arbetsgivarna. Det kan jag instämma i. Men jag vill naturligtvis också ha ett svar från ministern på frågan om hur det ska gå till. Vilka åtgärder vill alltså ministern införa för att komma till rätta med det här? Det går liksom inte att bara säga att man vill ha en hårdare kontroll av arbetsgivarna. Man måste också titta på hur det ska ske. Vidare vet jag att Hotell och Restaurangs ordförande i brev till arbetsmarknadsministern har framfört krav och sagt att regeringen bör stärka arbetsrätten. Fackföreningarna måste kunna få information för att därmed kunna agera gentemot företag som har endast anställda, inga fackliga medlemmar. Ett problem är naturligtvis att facket inte kan få ut information om företag där facket inte har några medlemmar. Därmed kan fackföreningarna inte heller kontrollera sådana arbetsförhållanden ute på arbetsplatserna som vi nu diskuterar. Det är ett tag sedan det där brevet kom till ministern. Jag vet inte om arbetsmarknadsministern har avlämnat något svar på det. Eftersom jag är väldigt intresserad av frågan skulle jag hemskt gärna vilja ha ett svar här. Kollektivavtalen innehåller såväl rättigheter som skyldigheter. Men vi vet också att alltför många av olika skäl vilka nu dessa kan vara; jag tycker att det här är konstigt vägrar att teckna kollektivavtal. Kan ministern tänka sig att kräva kollektivavtal till exempel vid offentlig upphandling? Ta exempelvis taxi! Är det rimligt att förare som transporterar barn, äldre och personer med funktionshinder gör det utan gällande kollektivavtal? Man säger sig ha kollektivavtalsliknande bestämmelser. Men vem följer upp det här? Vem kan kontrollera om det inte finns några fackliga medlemmar? Man säger sig ha systemen, men vi vet att väldigt många har blivit blåsta på olika typer av försäkringar, löner och sådant. De här frågorna är så oerhört viktiga interpellationen skrevs att jag skulle önska att vi hade kunnat få ett utförligare svar. Men har ministern chansen. 40 Arbetsmarknadsminister (): hade vi några interpellationer på precis det här temat. Jag gav då det svar som jag nu tänker ge. Jag tror att det är väldigt viktigt att skilja på dem som är här lagligt EU-medborgare och andra som har uppehålls- och arbetstillstånd i och så kallade papperslösa, alltså de som inte har arbets- och uppehållstillstånd i eller de som befinner sig i asyl eller i asylprocess. De som är här lagligt, som de sju litauer som i sin interpellation hänvisar till, har självklart precis alla rättigheter och skyldigheter som alla andra på svensk arbetsmarknad. Det är naturligtvis helt i sin ordning att det ska vara så. För dem som ännu inte har fått sin asylrätt prövad och för så kallade papperslösa gäller någonting annat. De har inte rätt att arbeta i . Det vi naturligtvis måste göra det tycker jag är en oerhört angelägen uppgift är att snabba på asylprocessen så att människor så snabbt som möjligt får besked om vad som gäller. Återigen: Får man ett positivt besked ska man omfattas av alla regler som i övrigt gäller. Jag delar upprördhet över det vi såg i och det vi sett i andra program. Det är fullständigt oacceptabelt att man, alldeles oavsett omständigheterna, blir utnyttjad på svensk arbetsmarknad. Det är orimligt och det är olagligt, och det ska naturligtvis straffa sig. När det gäller det vi också tidigare diskuterat, nämligen olika typer av sanktionsmöjligheter exempelvis, är mitt besked precis som : Jag vill stärka sanktionsmöjligheterna mot de arbetsgivare som utnyttjar papperslösa och asylsökande. Det kommer att göras i två steg. Först och främst arbetar vi intensivt och aktivt inom ramen för Europeiska unionens direktivarbete som just nu pågår. är ansvarig för det arbetet i . Vi jobbar naturligtvis intensivt tillsammans. Vi har pratat om det här , och vi kommer att bevaka att så sker. Därefter måste vi titta närmare på hur vi ska göra i svensk lagstiftning. Jag ser framför mig att vi gör det parallellt med att vi tittar på hur de eventuellt nya EG-direktiven ska införas i svensk rätt. Jag har berättat i kammaren tidigare att vi ökar våra informationsinsatser på de svenska utlandsmyndigheterna. Det vill vi göra tillsammans med parterna på svensk arbetsmarknad och andra för att berätta om vilka rättigheter och skyldigheter man har när eller om man kommer till . Vi ska redan vid tidigt stadium upplysa om vad som faktiskt gäller och vad man har rätt till. Vi ska försöka se till att den informationen finns tillgänglig på så många språk som möjligt så att det är lätt att tillgodogöra sig informationen. Det var ytterligare några frågor som reste, och dem ska jag gärna svara på. När det gäller kollektivavtal läste jag i tidningen att det fanns 220 aktiva byggföretag i . Av dem var det bara två som inte hade svenskt kollektivavtal. Det tycker jag naturligtvis är glädjande. Jag tycker att det är bra att man har kollektivavtal. Då vet man vad som gäller, och det är bra inte bara för arbetstagaren utan också för arbetsgivaren. Man vet vad som gäller, hur man ska förhandla och vad det leder till. Men en lagstiftning med krav på kollektivavtal för till exempel offentlig upphandling säger jag nej till. Det bygger på att jag värnar den svenska modellen. Vi har ingenstans krav på kollektivavtal i . Det är en frivillig överenskommelse mellan parterna, och jag tycker att det bör förbli på det sättet. brev om stärkt arbetsrätt återgår jag till i mitt ursprungliga svar. Jag tycker inte att det finns skäl att förändra i arbetsrätten. Jag tycker att vi har den skyddslagstiftning som vi behöver, och den är ganska stark. Däremot finns det återigen anledning att stärka precis som jag sade tidigare sanktionerna mot dem som bryter mot de regler som finns. 41 (): Jag hörde att det var två steg som man jobbade med när det gäller asylsökande och de papperslösa. Men det finns så mycket mer man kan göra. Vi socialdemokrater har bland annat föreslagit att huvudentreprenörerna ska vara huvudansvariga. Vi vet att den ena skyller på den andra i de här fallen. En byggarbetsgivare köper tjänster från andra, och där finns det ingen koll på om det finns några kollektivavtal. Vi tycker att det är viktigt att göra huvudentreprenören ytterst ansvarig för att underleverantörerna betalar skatter och avgifter och så vidare, för det finns en klar koppling mellan dessa frågor och dumpning och ekonomisk brottslighet. Det är en anledning till att jag har frågat om ministern har för avsikt att initiera ett samarbete med andra departement för att ta fram förslag till en övergripande och sammanhållande lagstiftning i syfte att minimera riskerna för dumpning av arbetsvillkor. Det svarar ministern inte på. Regelverk är en sak. Regelverket har kommit till av den anledningen att reglerna inte har följts. Det har varit oreda på arbetsplatserna. Tokiga regler ska man komma åt, men det är viktigt att titta över regelverket som helhet. Skattefrågorna är det likadant med, som jag har försökt antyda här tidigare. Om jag inte har helt fel har och tidigare väckt ett förslag om att de som riskerar att falla offer för människohandel jag gillar inte ordet jobbtrafficking som konstigt nog är vedertaget och underförstått syftar på utländsk arbetskraft som jobbar under usla villkor i skulle få tillgång till en hjälptelefon, ett nummer att ringa. Frågan är: Vem går numret till till ? Jag vet inte. Åter är frågan hur? En ytterligare fråga fanns i interpellationen, och det gällde att se över sanktionerna för parter som dumpar arbetsvillkoren. Här har bland annat sagt att behöver resurser för att få laglig rätt att utfärda böter vid en inspektion när de finner brister i arbetsmiljön. Det har varit krav på detta. Här vill man inte göra någonting. Det har jag fått ett skriftligt svar på . Ministern tyckte att det var rätt bra med sanktionsdelen, man behöver inte göra någonting åt det. Jag ska inte göra som och hänvisa till den björn som sover. Det finns en annan schlagerdänga: a hole in the bucket, dear , dear . Man kommer med hinken, det är hål i den. Vi ska försöka åtgärda det. Man kommer med olika saker, och det visar sig i slutändan att man är vid ruta ett. Det är fortfarande hål. Facket kan inte kontrollera arbetsförhållanden på arbetsplatser som endast har anställda som inte är med i facket. Ministern uttrycker att hans uppfattning är att vi har en bra skyddslagstiftning. Vad gäller efterlevnad finns det mycket att göra. Ja, tacka sjutton för det, . Titta på de försämringar som man har gjort på arbetsmiljöområdet! Dessa är minst sagt omfattande, och det är klart att det får effekter. 42 Arbetsmarknadsminister (): You are the sunshine of my life, skulle jag kanske säga efter alla dessa interpellationsdebatter. Huvudentreprenörsansvar är precis en sådan fråga som diskuteras när det gäller EG-direktiv, och förhandlingsarbetet pågår i . Jag tänker naturligtvis inte ta initiativ till lagstiftning på svensk nivå innan vi vet vad som kommer att stå i direktiven. Däremot kan jag bekräfta för att har vi kontinuerligt samarbete med när det gäller uppföljning av de olika punkter som och jag redovisade tidigare. Majoriteten av de punkterna är sådana som i formell mening äger eftersom det handlar om utlänningslag och annat som reglerar den här typen av frågor. Det handlar framför allt om papperslösa och dem som ägnar sig åt jobbtrafficking. Jag håller med om att jobbtrafficking inte är ett alldeles utmärkt ord, men vi vet vad vi menar när vi använder det. Däremot är jag tveksam i sak när det gäller huvudentreprenörsansvar på det sätt som har diskuterats, mer av en principiell utgångspunkt. Jag tycker att man i grund och botten bara kan ha legalt ansvar för de egna handlingarna. Däremot ska sanktionerna vara så starka att man faktiskt klämmer åt dem som på olika sätt utnyttjar i det här fallet papperslösa. I grunden kvarstår dock min åsikt att de skyddsregler som finns om vilka rättigheter och skyldigheter man har och vilka kontrollmekanismer som finns är bra. Det handlar om uppföljning och kontroll, och jag tror att mycket hopp får fästas till exempel på medierna. Vi vet att de fall som redovisades i hade varken eller de fackliga organisationerna eller någon annan upptäckt. Det var tack vare medierna som de upptäcktes. Jag tror att det dessvärre kommer att vara så även framöver i . Det kommer inte att finnas i någon mening en optimal nivå som innebär att vi kan ha kontroller och inspektioner från de fackliga organisationerna eller på samtliga arbetsplatser i . Men jag tror att avskräcker vi den här typen av beteenden genom lite starkare sanktioner kan vi få en bättre arbetsmiljö och undvika en hel del av de problem som vi har sett. 43 (): Det är tyvärr rätt som det står i svaret vilka konkreta åtgärder som ska vidtas återkommer jag och regeringen till. Vi får inga direkta svar. Ministern återkommer gärna till att vi har väckt väldigt många interpellationer under dessa . Men vi har inte fått något gehör. Däremot har det varit en väldigt stor neddragning från har dragits 160 miljoner, har lagts ned, 285 forskare har lämnat området, bytt verksamhet, gått i pension eller blivit arbetslösa, och utbildande av skyddsombud har dragits ned med 18 miljoner. Massor finns att säga i det sammanhanget. Det värsta är om man inför valet kanske inte det värsta, men det kanske blir så säger sig så här: Vi ska väl försöka att sätta den här skutan på rätt köl igen. Det blir inte så enkelt att göra det, för det är så mycket som man har rivit ned . Skyddsombudsutbildningarna nämnde jag, för att inte tala om de negativa konsekvenser som försämringarna i a-kassan har inneburit för arbetsmarknadens parter. Det har också gjort att den svenska modellen i de sammanhangen har satts ur spel. Huvudentreprenörskapet återkommer man till. Ministern är tveksam. Vi har också tidigare pratat om certifiering av bemanningsföretagen en jätteviktig fråga. Personal kan jobba här, sedan jobba i och sedan komma tillbaka hit igen. Det finns liksom ingen ordning i detta. Men att införa register och certifieringar kan vara en väg att gå. Vi socialdemokrater försöker driva det här konsekvent och göra något konkret av det. har ministern , tror jag, för sitt sista inlägg. Jag skulle önska att inlägget inte blir dräpande, som slutinläggen ofta blir, utan att jag verkligen får bra svar på frågorna. 44 Arbetsmarknadsminister (): Det är naturligtvis inte min mening att vara dräpande utan att försöka svara på interpellationen, och det är det som jag har försökt göra i de senaste inläggen. har vi diskuterat . Fyra femtedelar av forskningen om arbetslivsfrågor fanns tidigare i den akademiska miljön. Huvuddelen av forskarna som lämnat har hittat akademiska famnar att fortsätta bedriva sin forskning i. Jag tycker att det fortsatt är rimligt att den forskningen bedrivs inom ramen för den akademiska världen och inte i en myndighetsstruktur. När det gäller har vi dragit ned anslagen dit på precis samma sätt som vi har gjort till andra myndigheter. Syftet har naturligtvis varit att fokusera på att göra rätt saker. ligger anslaget på ungefär samma nivå som det gjorde för , efter en ganska dramatisk uppgång av anslaget. får jag för mig att Socialdemokraterna är myndighetskramare och inte riktigt tittar på det egentliga problemet. Vi kan konstatera att trots väldigt höga anslagsökningar och trots väldigt mycket insatser har det inte blivit så hemskt mycket bättre på det här området. Vi måste göra någonting annat. Vi måste ladda någonting nytt in i arbetsmiljöpolitiken. Det går inte längre att bara straffa de dåliga arbetsgivarna. Det ska vi också göra, men vi måste också se till att belöna de goda och se till att det finns olika incitament för att visa upp att en god arbetsmiljö också är en bra vinst för den enskilde, för arbetsgivaren och företaget och naturligtvis för samhällsekonomin i stort. Det arbetet har vi påbörjat. Vi har haft ett antal seminarier, vi har en departementsskrivelse, vi har en tankeram och vi har partsdialoger som vi kommer att fortsätta mycket med. Detta kommer att mynna ut i konkreta förslag som vi kommer att presentera för . Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2007/08:839 om arbetsmarknadspolitiken 45 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för äldre människor nära pensionsåldern att göra en samhällsinsats och få ett värdigt slut på sitt arbetsliv. Han har också frågat vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av rapporter om att statliga organ med stram ekonomi försöker få kommunerna att ta över deras ekonomiska åtaganden. Regeringen för en aktiv politik som bland annat syftar till att minska utanförskapet bland äldre och att förlänga arbetslivet. har vi genomfört flera åtgärder för att skapa bättre drivkrafter för att arbeta och göra det mer attraktivt att anställa äldre människor. menar att de försämrade förutsättningarna för plusjobben har skapat stora problem. Vi har tagit bort plusjobben och ersatt dem med insatser som bland annat bidrar till att stärka äldres arbetsmarknad. Som jag sagt när jag besvarat interpellationer om plusjobb har äldre en viktig plats på arbetsmarknaden. Men vi vill inte låsa in dem i subventionerade anställningar. Vi har infört jobb- och utvecklingsgarantin för att hjälpa personer som varit arbetslösa att få ett arbete så snabbt som möjligt. Genom individuellt utformade insatser får varje deltagare hjälp för att bli mer konkurrenskraftig på arbetsmarknaden. Vi har gjort det billigare att anställa äldre arbetskraft genom att den särskilda löneskatten har slopats för personer som har fyllt . Nystartsjobb gör det lättare för personer med svag förankring på arbetsmarknaden att få ett arbete. För personer som fyllt är det än mer förmånligt eftersom de har rätt till stöd under dubbelt så som de varit frånvarande från arbetsmarknaden. hade personer som var eller äldre av nystartsjobben, vilket motsvarar 3 600 personer. Vi har även infört ett jobbskatteavdrag. En arbetstagare som får behålla mer av sin lön har större incitament att arbeta. Personer som arbetar efter att ha fyllt får ett högre skatteavdrag. Dessutom har regeringen avskaffat rätten för äldre arbetstagare att kunna tillgodoräkna sig dubbel anställningstid. Det gjordes för att undanröja risken för att det skulle vara mindre attraktivt för arbetsgivare att anställa äldre arbetskraft och för att rörligheten på arbetsmarknaden skulle förbättras. Vi ser mycket positiva effekter i statistiken. har det högsta arbetskraftsdeltagandet i hela EU för personer . Mellan har sysselsättningen i ökat procentuellt mest för personer i åldersgruppen . En del av ökningen är en demografisk effekt, men sysselsättningsökningen på är mycket större än befolkningsökningen på . Beträffande andra fråga vill jag betona att de arbetsmarknadspolitiska resurserna riktas mot dem som står längst ifrån arbetsmarknaden, exempelvis genom jobbgarantin för ungdomar och jobb- och utvecklingsgarantin. För att bekämpa utanförskapet behövs samarbete mellan olika aktörer såsom kommuner, myndigheter och självfallet staten. De insatser som en enskild aktör erbjuder en individ kan ibland först i samverkan med andra få effekt. Exempel här är samverkan mellan när det gäller långtidssjukskrivna och samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna när det gäller nyanlända invandrare. I dessa exempel handlar det inte om att stjälpa över utan om att lösa problemen tillsammans. Vår politik kommer även framöver att inriktas på att hitta nya angreppssätt för att bryta utanförskapet för dem yngre som äldre som av olika anledningar befinner sig utanför arbetsmarknaden. 46 (): Tack för svaret. Jag känner till en skicklig arborrare som sökt arbete på arbete, men han får inget på grund av ålder. Han har systematiskt sökt upp den ena mekaniska verkstaden efter den andra och fått nej. Ingen ifrågasätter yrkesskickligheten. Det är åldern som är problemet. Han var lovad plusjobb fram till pensionen. På det sättet skulle han ha kunnat göra en värdig samhällsinsats av sitt yrkesliv. Men så blev det inte när högerregeringen avskaffade plusjobben. När ministern pratar om att inte låsa in människor i subventionerade anställningar är det en formulering som möjligen imponerar i regeringskretsen. Men i arborrarens vardag har det ingen som helst betydelse. Det blir bara en floskel som uppfattas som att ministern befinner sig i en annan värld än vardagens verklighet. De människor som är närmare 60 och äldre och har blivit av med sina plusjobb får sällan nya jobb.