prot · GV09103 · 2008-04-25 00:00:00 — Problemet är ju de som har anmält sig för sent på grund av att de inte har fått information , de som har överklagat och där dom har fallit. De kommer inte att omfattas av det här, trots att de har försökt göra rätt. Jag menar att regeringsformen ger regeringen en möjlighet att rätta till den här delen. Jag tycker också att miljöministern borde ta den chansen och fundera över om det inte är rimligt att även de som har försökt göra rätt för sig, som inte har fått rättelse, också omfattas av amnestin. Den möjligheten har ni. I övrigt är vi ganska överens i den här frågan. 21 Miljöminister (): Jag vill bara konstatera att vi nu rättar till reglerna framöver, och vi är överens om att det blir bra regler. Vi är också, vad jag förstår, överens om att det för den stora grupp som har missat att anmäla sig nu öppnas en möjlighet att göra det och att därmed omfattas av de nya, rimligare reglerna. Sedan har vi frågan beträffande den klart mindre grupp som drabbas av de tidigare reglerna, som jag tycker inte var bra. I de fallen gäller den principen i att man döms efter den lag som gällde när brottet eller misstaget begicks. Det är en princip som vi kommer att tillämpa också i de här fallen. Det är viktigt för det allmänna rättsmedvetandet att på förhand veta vilka spelregler som gäller. Detta är de spelregler som brukar gälla i . De kommer att gälla också i de här fallen. Vi har rättat till de stora misstagen. Det blir möjligheter för människor att rätta till gångna misstag. Det är så långt som vi kan gå. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2007/08:459 om byggreglernas effekt på koldioxidutsläppen 22 Miljöminister (): har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att komma till rätta med problem som fjärrvärmeföretagen anser att byggregler skapar för möjligheten att nå de nationella klimatmålen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. har i sitt arbete med att ta fram byggregler att ställa krav på nya byggnader men inte att värdera de olika energislag som kan användas för byggnadsuppvärmning och inte heller de distributionssätt som kan komma i fråga, till exempel värmekulvert eller elkabel. Enligt gällande bestämmelser ska byggnader vara utformade så att energianvändningen begränsas genom låga värmeförluster, lågt kylbehov, effektiv värme- och kylanvändning, effektiv elanvändning och med beaktande av en god inomhusmiljö. Dessa generella bestämmelser gäller vid uppförande av praktiskt taget alla typer av byggnader. För bostäder och lokaler anges att de ska vara utformade så att den specifika energianvändningen ska uppgå till högst ett visst antal kilowattimmar per kvadratmeter ytenhet. Syftet med en sådan utformning av byggreglerna är att undvika en styrning mot en specifik teknisk lösning. Samhällets krav på energieffektiva byggnader innebär även nya förutsättningar för energimarknadens leverantörer. Mångfalden av tekniska lösningar ökar i takt med allmänhetens intresse för klimat- och energifrågor. Vilken lösning som väljs är beroende av byggnadens förutsättningar och individens intresse och värderingar. För någon fastighetsägare är ett nytt så kallat lågenergihus, solfångarteknik eller vindkraft de mest intressanta. Andra föredrar fjärrvärme eller värmepump. Regeringen beslutade om en förordningsändring som innebär att installationer för uppvärmning, kylning och ventilation ska ha särskilt goda egenskaper när det gäller hushållning med elenergi. Syftet är att ställa högre krav på energiegenskaper vid eluppvärmning. Vidare gäller att uppvärmningssystemen ska utformas så att man utan omfattande ändringar kan använda skilda energislag som är lämpliga från allmän energisynpunkt. Bestämmelserna gäller byggnadsarbeten som påbörjas efter . För att stärka köparna av fjärrvärme överlämnade regeringen en proposition om en fjärrvärmelag till . Lagen innebär bland annat en skyldighet för fjärrvärmeföretag att förhandla med en enskild fjärrvärmekund om vissa avtalsvillkor. Om parterna inte kan komma överens på egen hand kan de ansöka om medling hos en fjärrvärmenämnd. berör också problematiken när en befintlig byggnad redan är ansluten till fjärrvärme och byter till värmepump. Jag är medveten om att vissa kommuner ser problem i detta, eftersom underlaget för fjärrvärmen minskar. Orsakerna till att byggnadsägare förfar på ett sådant sätt kan vara många. De kan dock inte, som framgått, hänföras till byggreglerna. har i sitt delbetänkande framhållit vikten av att arbeta strategiskt med styrmedel för energieffektivisering. Jag stöder en sådan allmän målsättning och också att man strävar efter att undvika suboptimeringar. Jag vill sammantaget betona att det övergripande målet är att minska klimatpåverkan. Att minska användning av fossila bränslen för uppvärmningsändamål i byggnader är en viktig del i detta när det gäller både befintliga och nya byggnader. Detta gäller givetvis också vid produktion av el, kraftvärme och fjärrvärme. Regeringen följer utvecklingen när det gäller påverkan på klimatet noga. Med hänvisning till min redovisning delar jag inte uppfattning att byggreglerna bidrar till att äventyra det nationella klimatmålet. 23 (): Det är nu som jag riktar en fråga till den ansvariga bostadsministern på det bostadspolitiska området. Ordningen i regeringen tycks vara sådan att bostadsministern inte avser att debattera bostadspolitik med mig utan överlåter åt miljöministern att göra det, vilket jag tycker är lite konstigt. debatterade miljöministern min interpellation om ansvarsfrågor inom bostadssektorn. Jag ställde då frågan om ansvaret både när det gällde egendomsskador och personskador som är relaterade till försummelse i byggprocessen. Jag frågade även om behov av ökade kunskaper om byggprocessen, men jag tyckte inte att jag, när jag nu tittar i protokollet, fick några riktiga svar på den frågan. Men jag noterade att ministern den gången var lite irriterad över att jag inte lyssnade på vad ministern sade utan höll mig för mycket till mina i förväg skrivna manus. Men för åhörarna vill jag bara säga att vi ledamöter får ministerns svar strax efter lunch dagen före debatt. Eftersom vi har så som fyra plus fyra plus och ska försöka använda dem så effektivt som möjligt är min förklaring, herr talman, att jag därför försöker hålla mig till mina anteckningar. Det svar som ministern lämnade på min fråga är lite märkligt. Ministern avslutar med att säga: Med hänvisning till min redovisning delar jag inte uppfattning att byggreglerna bidrar till att äventyra det nationella klimatmålet. Ändå kan man i ministerns svar läsa om en hel del åtgärder som regeringen har gjort, vilket är bra, just för att hantera denna problematik. Det är inte, herr talman, så att detta bara är min eller någon mindre grupps uppfattning. Slår man upp vilken facktidning som helst som tar upp frågor inom bygg- och energiområdet kan man läsa om denna problematik. Byggföretagen är ense om att detta är ett problem som måste hanteras. Fastighetsägarna, energibolagen och kommunerna ser problemet. Också forskarna är mycket intresserade och debatterar hur man kan hantera frågan. Alla som på något sätt berörs av problemet diskuterar hur man ska hantera det. Jag vet inte hur jag ska tolka ministerns svar, men slutsatsen är på något sätt att regeringen ändå tycks befinna sig på en annan planet än vi andra. hade vi här i i civilutskottets regi ett kunskapsseminarium med företrädare för byggbransch, forskning och så vidare. De var rörande överens om att detta är en viktig fråga när det gäller att nå klimatmålet och att sänka energianvändningen i våra bostäder eftersom det finns teknik som krockar. Jag hoppas, herr talman, att regeringen inte bara tycker att detta är problematiskt utan tar det på allvar. På något sätt kan det ur mitt perspektiv kännas lite meningslöst att ha denna debatt om regeringen inte ser problemet. Men jag hoppas att det inte är så att avslutningen är avgörande utan att man ska se de saker som redovisas som att regeringen ändå uppfattar att problemet finns. Jag tänkte försöka ställa en fråga till ministern för att få någon sorts diskussion. Eftersom vi ändå vet att det är så att när man använder eluppvärmning i stället för till exempel biobaserad fjärrvärme ökar klimatpåverkan ungefär två och en halv gång. Är det så att regeringen inte ser det som ett problem att koldioxidutsläppen ökar två och en halv gång om man gör ett sådant byte? Är det ointressant? 24 Miljöminister (): Det är bra att och jag är överens om att flera bra åtgärder har gjorts av regeringen för att rätta till de problem som han pekar på. Jag vill apropå vem som svarar säga att jag tycker att det är bra att miljöfrågorna spelar så stor roll för byggandet och för bostadspolitiken att ansvar också ligger på miljöministern. Frågan om elanvändningen måste breddas. En av de förändringar vi gör är att när det gäller den energi som levereras till byggnaden kommer reglerna att gynna också solfångare och solceller. Det kan också innebära elproduktion, till exempel från solceller. Det gagnar självklart klimatet. Det är för enkelt att säga att det är elen i sig som förstör klimatet. Frågan är hur elen är producerad. Produceras den med solceller eller vindkraft, som vi nu också kommer att främja kraftigt, ger det en helt annan bild. Används den dessutom effektivt, vilket kraven innebär, ger det också stora möjligheter att klara klimatet. Frågan är om just byggreglerna är problemet för fjärrvärmen. Jag har i svaret ifrågasatt det. Jag är självklart beredd att lyssna på fakta som säger att detta inte stämmer. Då ska vi rätta till det. Men med den information jag har finns det en rad andra saker som påverkar konsumenternas val, inte minst priset. Då finns det större skäl att diskutera om spelreglerna för de ekonomiska villkoren är riktiga för att se till att få största möjliga klimatförbättring. Det är självklart att hela regeringens politik är inriktad på att minska koldioxidutsläppen. Vår erfarenhet är att det framför allt är priset som är avgörande. Det är därför det är viktigt med den koldioxidbeskattning har, och jag säger mig gång på gång att det är klokt att räkna med att den kommer att fortsätta öka. Det kommer naturligtvis också att påverka de förhållanden som tar upp. 25 (): Jag är glad att ministern upprepar att det övergripande målet att klara klimatutmaningen och reducera koldioxidutsläppen gäller. I alla diskussioner måste vi utgå från att regeringen menar allvar, även om det kan vara svårt att tro eftersom vi har partier i regeringen som före valet röstade emot i princip alla förslag om ekonomiska styrmedel som hade dessa ambitioner. Det är jättebra att ni har vaknat upp. Det ska ni ha beröm för. Men det blir lite knepigt när vi har diskussioner ute i landet med lokala företrädare för allianspartierna som fortfarande säger att de kämpar för sänkt koldioxidskatt när nu regeringen inte gör det. Det ger ett diffust intryck. Men jag hoppas att ni jobbar på att få denna medvetenhet att genomsyra alla era partiorganisationer så att vi slipper föra pseudokamper ute i landet där populistiska företrädare för era partier fortfarande hävdar att bensinupprorets krav är korrekta och så vidare. Det är lite knepigt. Visst är det så att det finns andra argument som är avgörande för hur den enskilde bostadskonsumenten gör sitt val. Det är självklart. När man står inför en situation med nybyggnad av hus gör man naturligtvis en mycket noggrann övervägning av vilka investeringskostnader man har råd med. Tyvärr är det så att vi i är rätt så dåliga att räkna på en livscykelkalkyl. Det är en fråga som byggbolagen reser. Vi skulle vilja ha förutsättningar. Om man ska gå på bostadsfinansieringssidan har regeringen gjort det svårare för företagen att få en bra finansiering för att göra de tyngre investeringar som man skulle behöva göra för att få ned kostnaderna och framför allt koldioxidutsläppen. Ska man bygga långsiktigt hållbart innebär det en tyngre investering i början. Det är många pusselbitar som hänger ihop, men detta är ett problem. Jag hoppas att regeringen kommer med något förslag på det bostadspolitiska området som gör att vi kan få förutsättningar inte bara när det gäller bostäder utan byggnation över huvud taget som gör att aktörerna har möjlighet att göra större investeringar initialt för att på det sättet få en bättre teknisk lösning. Alla är överens om att det krävs robusta konstruktioner från början. Det blir aldrig bra att lappa och laga på sådant som från början är gjort med snäva ekonomiska marginaler. Ministern säger att el i sig inte är ett problem. Visst kan den enskilde fastighetsägaren i likhet med många av oss gröna köpa andelar i vindkraftverk och känna sig trygg med att bara använda vindkraftsel. Men vindenergin är fortfarande liten i , och vi har en elmarknad som är europeisk och inte svensk. När de nybyggda husen med bra isolering och låga energibehov behöver energitillskott på det billigaste och enklaste sättet som är lätt att lösa med direktverkande el är det el på marginalen man använder. Det är ett problem som vi inte riktigt vet hur vi ska komma till rätta med. 26 Miljöminister (): Jag konstaterar att vi har bestämmelser som styr mot energieffektivisering i alla nya byggnader och mot energieffektivisering av alla energislag. Vi har regler som till och med innebär ännu större krav när det gäller installationer av elenergi just för att få en bättre hushållning med elenergi. Jag håller med . Min bild är också att vi måste beakta varifrån den sist tillkomna elenergin kommer. Det spelar roll att vi är med på den europeiska elmarknaden. Det ska vi också tänka in när det gäller det svenska energisystemet. Jag välkomnar att det numera också är syn. Det är det som bekräftar att vi inte bara kan ha nationella åtgärder för att rätta till miljöproblemen på energimarknaden. Det betyder också att ska ha mycket höga ambitioner när det gäller att öka andelen förnybar energi, inte minst när det gäller att skapa det som vi kallar ett tredje ben för elförsörjningen, det vill säga en mycket kraftig utbyggnad av vindkraft det är satsningen nu och en klart ökande andel kraft från bioenergi. Jag uppfattar att inte säger emot när jag säger att det underlag som jag har inte pekar på att det framför allt är byggreglerna som är problemet för fjärrvärme. Det är en rad faktorer som spelar in, inte minst priset. hamnade lite väl långt från interpellationens ämne med den långa utvikningen om bensinskatter och bensinuppror. Jag representerar det parti som före något annat parti i denna riksdag ville ha skatt som styr rätt för miljö och klimat så det är klart att jag tycker att det är mycket bra att den regering som jag sitter i och är miljöminister i lägger det mest klimatstyrande skattepaketet. Med det konstaterat vill jag säga att om jag får ny information när det gäller byggreglerna som pekar på att de faktiskt är ett verkligt, reellt och stort problem för fjärrvärmen ska jag naturligtvis ta det i beaktande eftersom vi vill styra mot bästa möjliga energisystem för klimatets skull. Vi måste minimera koldioxidutsläppen. Där ska gå före andra länder. Det gäller också fjärrvärme och elförsörjning. 27 (): Jag vet inte riktigt hur man ska tolka det som ministern säger. Jag antar att det var någon form av gliring när det gäller inställning i EU-frågan. Att vi lever i en gemensam europeisk elmarknad har ju ingenting med EU att göra. Det är ju en rent teknisk fråga. Jag kan nog säga att långt innan man byggde de kablar som ansluter till kontinenten var mycket väl medvetet om hur det påverkar marknaden. Att vi motsatte oss de kabelanslutningarna hade ju rent miljömässiga skäl när det gäller marinbiologi och sådant. Att det får de effekter det har när det gäller elhandel är nog ingen okunnig om. Vi har ju en gräns mellan den södra och den norra delen av landet. De byggregler vi har innebär att vid nybyggnation får inte energiförbrukningen per kvadratmeter och år överskrida i den norra delen av landet och i den södra delen är gränsen per kvadratmeter och år. Det är regler som man klarar ganska bra . Det är inte några stora svårigheter för byggindustrin att klara det. I de lägen där man har stora energibehov under korta tider av året det är ju i första hand i inland är det mycket billigare för den som investerar och bygger ett hus att klara det med billig elvärme än att använda en tyngre investering. Jag tycker att ministern ska titta på om det inte finns möjlighet att ge byggföretagen möjlighet att initialt göra en större investering för att slippa det problemet. 28 Miljöminister (): Det tycks som om bekräftar det jag har sagt, att det snarare handlar om priset. Det är naturligtvis viktigt att utforma byggreglerna så att de är optimala ur klimatsynpunkt och så att de inte onödigt ökar de samhälleliga kostnaderna för att klara energisystemet. Sammanfattningsvis konstaterar jag att andelen förnybar el kommer att öka kraftigt i . Det kommer att gagna klimatet. Vi har byggregler som innebär att vi styr mot energieffektivisering. har fortfarande en stor potential att ta vara på till klimatets fördel. Vi ställer särskilt höga krav när det gäller användningen av elvärme. Det är riktigt; det ska vi fortsätta att göra. Jag är självklart beredd att tillsammans med näringsministern och regeringen se vad vi i övrigt kan göra för att se till att energisystemet som helhet bäst gagnar klimatet. Det kan också inkludera vilka ekonomiska spelregler som ska styra konsumenternas val på energimarknaden så länge som de samhällsekonomiska kostnaderna är rimliga. kan jag konstatera att det vi nu har diskuterat visar att vi låter klimathänsynen styra våra vägval. Det var ju också det som var syftet med interpellationen. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:581 om luftföroreningarna och hot mot folkhälsan 29 Miljöminister (): har frågat mig om jag är beredd att initiera diskussion och överväganden om sambandet mellan luftföroreningar i våra städer och tätorter och folkhälsan samt om jag kommer att ta initiativ till åtgärder som kan minska sjukdomar och dödsfall som är orsakade av luftföroreningar. Kommunerna har enligt förordningen (2001:527) om miljökvalitetsnormer för utomhusluft ansvaret för övervakningen av halterna av luftföroreningar. Om en miljökvalitetsnorm kan antas komma att överskridas ska kommunen underrätta . Om verket finner att ett åtgärdsprogram behövs ska det i en rapport till regeringen föreslå att ett förslag till åtgärdsprogram upprättas. är det praxis att åtgärdsprogram utarbetas och fastställs av länsstyrelserna. De brukar förankra förslagen brett genom att en rad intressenter deltar i arbetet. De viktigaste åtgärdsförslagen brukar gälla transportsektorn eftersom vägtrafiken med få undantag är den viktigaste källan till de utsläpp som påverkar luftkvaliteten lokalt. Den lokala trafikens betydelse gör att de åtgärder som är mest effektiva vanligen är de som beslutas lokalt eller regionalt. I några fall krävs statliga insatser. Till exempel krävs det statliga beslut för att minska barmarkskörningen med dubbdäck och därmed halterna av beläggningspartiklar. gick därför igenom den befintliga kunskapen inom området och lämnade en redovisning till regeringen. Regeringen avser att arbeta vidare med frågan om hur dubbdäcksanvändningen kan minska utan att säkerheten äventyras. Flera åtgärdsprogram behandlar en fråga som tar upp i sin interpellation: Om korta bilresor ersätts med cykelresor kan utsläppen minska som den ökade motionen bidrar till ett förbättrat hälsoläge. I Stockholms- och Göteborgsregionerna samt i har det genomförts projekt med detta syfte. startar det regionala projektet med syftet att få människor att i ökad utsträckning cykla till arbetet och . Lyckas sådana projekt är det bra om de sprids till andra delar av landet. Staten kan bidra till att göra cykeltrafiken attraktivare, bland annat genom att skapa förutsättningar för ökad säkerhet och framkomlighet. I den kommande infrastrukturpropositionen avser regeringen därför att behandla frågor med anknytning till cykeltrafik. När det gäller den andra fråga som nämner, om åtgärder som kan minska sjukdomar och dödsfall som är orsakade av luftföroreningar, har regeringen tagit emot fördjupade utvärdering av miljömålssystemet. I denna ingår förslag som kan bidra till att miljökvalitetsmålet luft uppnås. Rådets rapport remissbehandlas . Rapporten blir det viktigaste underlaget till regeringens kommande översyn av miljömålssystemet. Därutöver fortsätter regeringen sitt arbete för renare luft på andra plan. En viktig arena är EU:s arbete med att utveckla skärpta avgaskrav för bilar och arbetsmaskiner. I det fallet får åtgärdsförslagen genomslag först på lång sikt. och ministerrådet kommer dessutom att under det närmaste året arbeta med kommissionens förslag till ett nytt IPPC-direktiv och ett nytt takdirektiv. De gäller begränsning av utsläppen från större anläggningar respektive nationella utsläppstak för miljö- och hälsofarliga luftföroreningar. Regeringen prioriterar frågorna högt. Mot den bakgrunden kan jag konstatera att de insatser som efterlyser i stort sett redan pågår. 30 (): Jag tackar ministern så mycket för svaret. Jag har lyft upp den här frågan bara för att det är många som har påpekat detta. Klimatet är naturligtvis jätteviktigt, att vi vidtar omedelbara åtgärder för att komma till rätta med klimatförändringarna. Men det finns ju fler saker som påverkar vår hälsa och som också påverkar hur många som dör i samband med miljöföroreningar . Därför är det viktigt att kunna klara av att hålla många bollar i luften, att både diskutera klimatåtgärder, och vad som ska göras för att klara av den stora fara som det innebär med växthuseffekten om , och se till att vi vidtar åtgärder där vi får ned emissioner och andra utsläpp . Det är många som har påpekat det för mig; att klimatfrågan visst är jätteviktig, men vi måste också klara av att diskutera fler saker. Miljöministern pratar ju ofta om hur bra det har blivit sedan den borgerliga regeringen tog över. Jag är väl inte riktigt beredd att hålla med om det. har det ju varit så att miljöministern åker runt till olika ställen, , och andra ställen, och åker hem och är jättenöjd. Men egentligen är det bara omflyttande av medel. har ni inte anslagit några nya medel. Dessutom säger ministern att allt redan är gjort. Han avslutar svaret med att säga: Jag kan konstatera att de insatser som föreslår redan är på gång. Jag är inte säker på att allt redan är gjort. Dessutom tycker jag att en sådan här debatt är viktig just för att man pratar om andra frågor än bara, om man får uttrycka det så, klimatet. Klimatfrågan är jätteviktig. Det finns hundratals människor som dör och drar på sig sjukdomar på grund av partiklar från däck och annat damm som trafiken bär med sig. Därför är det oerhört viktigt att vi diskuterar hur man kan göra i storstäder där det finns kollektivtrafik eller där kollektivtrafiken kan byggas ut mycket mer. Hur kan man göra så att människor uppmuntras att välja en annan lösning än att ta bilen, att man tjänar på att ställa bilen hemma och att man då ser att man gör en insats och kan vara med och hjälpa till så att andra människor inte drabbas av sjukdomar? Sedan måste jag ändå ställa en annan fråga. När ministern svarar på min andra fråga säger han att vi också kan jobba med detta inom EU och flytta fram positionerna där. Vi kan skärpa avgaskrav för bilar och arbetsmaskiner och så vidare. Och det är ju riktigt. Det håller jag fullständigt med om. Det är en av anledningarna, tycker jag, till att vi är med i EU, att vi vill flytta fram positionerna och att kan ligga i framkant. Men så säger ministern att vi bland annat ska använda . Det tycker jag är intressant att höra, för såvitt jag vet har ju den nuvarande regeringens företrädare i ständigt och ihärdigt sagt nej till alla förslag som kommissionen har lagt fram om att minska utsläppen av såväl koldioxid som partiklar.