prot · GV09115 · 2008-05-20 00:00:00 — Eftersom sitter i socialutskottet undrar jag om har sett förslag på utredningsdirektiv. säger att hon till står bakom den lagstiftning som är på väg fram . Är det inte rimligare att ta ansvar för den situation som finns nu än att skylla på att den förra regeringen inte hade tillsatt en utredning och att det därför inte får ta nu? Är det inte bättre att vi får ett bra berett lagförslag som också omfattar att ge vård till de papperslösa? Eller tycker att det är okej att blanda in sjukvård i migrationspolitiken? 77 () replik: Nej, jag var tydlig med att man inte ska blanda ihop migrationspolitik och vård. Det är min bestämda uppfattning. Trots det har vi ett färdigprocessat lagförslag att lägga fram. Då går det alldeles utmärkt att ta första steget, och sedan kommer andra efter. Om man hade bestämt sig för att inte ta det andra steget kunde ha en point med vad hon säger, men har vi bestämt oss för att ta det andra steget. säger också att jag verkar som både opposition och majoritet. Så är det väl? Jag tror att också har haft det så . Ni har kanske varit till överens med Socialdemokraterna, och då har ni fått påverka utifrån er position. Om jag bestämmer saker helt själv behöver jag inte förankra med någon. Om vi är två får vi ge och ta. Är vi tre får vi göra så, och om vi är fyra och så vidare. Jag ser detta som fräscht. Det är fräscht att kunna samarbeta, att ge och ta. Att jag hundraprocentigt ställer upp på denna lagstiftning är för att se till att det blir tryggt för alla asylsökande. De skulle annars inte ha någonting. Vi vet inte heller huruvida Kommuner och Landsting hade velat förlänga ett avtal. Men det finns det inte anledning till. Det viktigaste är att regeringen säger att det kommer en utredning. Det har också och mina partikolleger i allianspartierna sagt. Det är fullt tillräckligt. 78 () replik: I den här regeringskonstellationen kanske man inte samarbetar mellan partierna för att ta fram gemensamma utredningsdirektiv, eller så är man inte överens om utredningsdirektivet eftersom jag inte får svar på frågan om har sett något utredningsdirektiv. Uppenbarligen finns det ännu inte. Jag tror att fler och fler landsting kommer att få ta saken i egna händer. sade att hon skulle välkomna om kommuner och landsting fattar beslut, men det är för att hon då kan rädda sitt eget skinn eftersom man uppenbarligen inte vill fatta beslut i kammaren. Det är olyckligt om vi röstar igenom lagen . Då sätter vi inte heller någon press på regeringen. Om vi i stället stöder den reservation som och Vänstern har lagt fram blir det ett aktivt beslut från att kräva av regeringen att komma tillbaka med ett förslag till beslut. Vi har inget löfte om det såsom betänkandet ser ut. Därför tycker jag att det hade varit mycket bättre att ha ett tydligt krav på regeringen att komma tillbaka med ett förslag till beslut här i som bygger på de mänskliga rättigheterna och som gör att inte längre bör vara i den humanitära bottenligan. Eller anser att vi ska vara kvar där? 79 () replik: Jag kan säga precis som jag känner, att jag skäms för att vi är i bottenligan av 27 länder i EU. Jag skäms för det, därför att jag är parlamentariker och har varit det . Jag skulle önska att vi kunde fatta beslut som gällde att alla människor som är inom vårt lands gränser ska få vård. Men det har inte stått i min makt att göra detta. Vi samarbetar mycket aktivt i den här frågan, och vi är överens om att tillsätta en utredning. I den delen kan man inte forcera, utan vi gör det allra bästa. Det är inte förrän under de senare månaderna som har varit det departement som verkligen har ansvar för frågan, för den har tangerat två tre departement. Men jag har en sådan tilltro till socialminister att jag är övertygad om att det här nu kommer att gå bra. Vi kommer snart att se att en utredning tillsätts, och där hoppas vi på och alla partiers stöd i kammaren. Då skulle jag bli lycklig. 80 (): Vi är här i kammaren för att debattera det förslag till beslut som gäller flyktingars och andra asylsökandes rätt till vård. Det låter väldigt bra rätt till vård. Då kunde man önska att det också var så att de skulle få rätt till vård. är förstås så inte fallet. Vi har en så omfattande debatt därför att vi är ett antal människor som anser att man borde ha rätt till vård. Men vad är det då som händer? Jo, vi ska tydligen lagstifta om ett avtal. Det finns ett avtal som reglerar, och ska vi ha lagstiftning. Man kan fråga sig varför. Jag kan börja med att konstatera att det är skillnad mellan lag och avtal. Det var det åtminstone när jag gick på juristprogrammet. Jag hann inte avsluta det, men de föreläsningar jag var på indikerade att det var skillnader. Då är det viktigt att man ser att det är en skillnad beroende på vilken signal man sänder ut. Men vi är ju tvingade, av Europeiska gemenskapen, att stifta en lag på det här området. Det är väl alldeles utmärkt, för det är ett minimidirektiv i det perspektivet att vi borde stifta en lag. Vad är det då för lag vi ska stifta? Jo, det är inte en lag som ger rätt till vård, trots att vi hade kunnat göra det. Vad vi är tvingade att göra är egentligen bara att lägga fram en lag, inte att lägga fram den här lagen. Varför lägger man då fram den här lagen? Den bryter ju mot många konventioner om de mänskliga rättigheterna som har skrivit under. Det gäller till exempel deklarationen om mänskliga rättigheter. När jag tittade på den tyckte jag att artikel 25 var intressant. Där står det bland annat att var och en har rätt till hälsovård. Då lyfte en borgerlig debattör upp att man i stället ska titta på artikel 22, och där gäller det vad var och en som samhällsmedlem har rätt till och så någon social grej. Det är väldigt intressant. Här går man från borgerligheten, uppfattar jag, in på vad som är reglerat och att det ändå inte är alla som har rätt till vård. Jag tycker att det är fel. Man kan titta på artikel 1, om att alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter, och jag tycker att det vore bra om det införlivades. Det står vidare att de har utrustats med förnuft och samvete. Jag önskar att fler hade haft det här , förnuft och samvete, och röstat för reservation 1, där man faktiskt uppdrar åt regeringen att komma tillbaka med en lag som inte är diskriminerande. Det är just vad den är. Detta har bland annat visat, som det hänvisades till tidigare. Vi lagfäster alltså diskriminering här , eller . Vem är det då som har rätt? Alla har tydligen inte rätt. Vissa har mer rätt än andra. Alla har samma rätt, men vissa har mer rätt än andra. Det är någonting som jag tyvärr känner igen väl från litteraturen. Vad vi också bryter mot om vi antar det här är, som har lyfts upp , yrkesetiken. Vi kommer att tvinga folk att bryta mot sin yrkesetik om vi inte låter alla få rätt till vård. Vad vinner man då på allt detta brytande? Man är inte tvungen att göra det för EG-direktivet. Vinner man något ekonomiskt? Det är inte särskilt mycket. De studier som har gjorts har visat att det har varit mycket begränsade effekter ekonomiskt. Det blir också högre kostnader för den som får akutvården. För vems skull gör man då detta? Om man lyssnar på migrationsminister är det tydligt att det är viktigt med signaler. Han sade tidigare här i kammaren : Samhället måste sända ut enhetliga signaler. Det är helt tydligt vilka enhetliga signaler det handlar om: Man har inte rätt till vård, man har inte rätt att vara här och man har inte rätt till någonting, trots att mänskliga rättigheter borde omfatta alla och vård borde vara en sådan mänsklig rättighet. En annan sak som han sade var att barn inte får bli lidande. Slutsatsen blir givetvis att andra får lida. Det är till och med bra, som en del av de migrationspolitiska signalerna, att andra får lida då visar man ju att de inte borde finnas här. Det kan man tycka, men var borde de då finnas? Borde de åka hem, som tidigare sade, och bli stenade eller annat? Om de dog hade de i och för sig inte behov av sjukvård det är helt sant. Migrationsministern undrade vidare på vilket sätt det visades att befann sig i den internationella bottenligan när det gällde det här. Om han då, såsom varande den minister som kunde läsa innantill och därför representerade regeringen i det här, hade läst innantill i till exempel motion som behandlas i detta betänkande hade han sett vari bottenligan har visats. Man undrar helt enkelt varför det här görs. Om nu migrationsminister ville sända ut signaler kan man undra vad andra vill göra. jämförde bostadsbidrag och sjukvård och menade att man inte borde ha rätt till alla förmåner. Själv tycker jag att det är en enorm skillnad mellan bostadsbidrag och sjukvård och att de inte bör blandas ihop. Socialdemokraterna sade att man måste se helheten och måste ta ansvar. Det är helt sant. Frågan är om man tar ansvar genom att inte ge alla människor rätt till sjukvård. Andra ursäkter var att det var dåligt även förut och att det kommer att fortsätta att vara dåligt därför att man lagstiftar om ett dåligt avtal. Det är helt sant. Men frågan är: Varför ska man behöva ha det dåligt? Om man nu tycker att det var jobbigt att den förra regeringen inte gjorde någonting vettigt, varför gör man själv då inte någonting vettigt? Det blir väldigt konstigt. Frågan ska utredas. Det är dock tydligt att de borgerliga partierna inte har en gemensam uppfattning om var man vill landa i den här frågan. Det är väl också därför det ska utredas. Egentligen hade man bara behövt lägga till olika grupper till den lagstiftning som reglerar vilka som har rätt till vård. Det vore det enklaste. Och de eventuella ekonomiska konsekvenserna borde man kunna ta i så fall när det ändå, som folk har visat, handlar om väldigt begränsade belopp. En eventuell ekonomisk skada sätts framför människovärdet, de mänskliga rättigheterna och en enhetlig lagstiftning som ger alla rätt till vård. Jag förstår inte riktigt varför man gör det här om man inte, som , vill sända ut enhetliga signaler om att människor inte är välkomna hit om de flyr från sitt land. Om man inte vill sända ut de signalerna, varför inför man då den här lagstiftningen? Och vem är det som ska bedöma om man har rätt till vård eller inte? Man har enligt det här lagstiftningsförslaget rätt till vård om den inte kan anstå. I hälso- och sjukvårdslagen är det en annan formulering om det behövs och så vidare. Den begränsningen gör man även om någon kommer in på en akutmottagning, men då vet man ändå att den får vård i ett annat läge om den inte behöver vård direkt. Men läkarna och annan sjukvårdspersonal kommer att behöva stå där och avgöra och säga: Nej, det här är inte akut. Därför får du inte vård. Det är helt annorlunda mot vad man gör till exempel med svenska medborgare i det här läget. Man kommer alltså att behöva överlämna till sjukvårdspersonal att stå och diskriminera och avgöra vem som ska ha rätt till hälsovård och inte. Då frågar man sig igen: Varför gör man det här? Jag tycker inte att det har getts några svar här i kammaren. Det hela är bisarrt, för att ta till en underdrift. Vi ska alltså lagstifta om ett område där vi inte ger rätt till vård. Däremot lagstiftar vi väldigt tydligt och reglerar vilka som har rätt till vård och vilka som inte har rätt till vård. Skulle då de som inte har rätt till vård kanske ändå få vård kan det vara bra, tycker vissa, medan andra tycker att det sänder ut fel signaler. När vi gör detta ska vi bryta mot internationella konventioner av vilka här har nämnts ett antal. Vi vinner inget ekonomiskt på det. Detta landar i att vi ska bifalla den här propositionen, är det tänkt. Jag tycker att det är fullständigt bisarrt, och jag önskar att fler kunde ansluta sig till det uppdrag som och vill ge till regeringen att komma med en vettig lagstiftning i stället. Jag yrkar bifall till reservation 1. I detta anförande instämde (). (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats FöU12 Stärkt krisberedskap Punkt 2 (Inrättande av den nya myndigheten genom riksdagsbeslut) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 150 för utskottet 143 för res. 1 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 24 c, 21 fp, 19 kd För res. 1: 109 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 21 s, 11 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Reza Khelili Dylami (m) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 4 (Räddningsskolorna) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 145 för res. 3 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 24 c, 21 fp, 19 kd För res. 3: 110 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 20 s, 8 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Punkt 14 (Samordning av IT-säkerheten) 1. utskottet 2. res. 9 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 145 för res. 9 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 24 c, 21 fp, 19 kd För res. 9: 110 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 20 s, 8 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FöU13 Vissa frågor rörande Försvarsmaktens organisation m.m. Punkterna 13 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 4 (Miljöfrågor) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 147 för res. 3 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 9 m, 24 c, 21 fp, 19 kd För res. 3: 112 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 18 s, 8 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp MJU15 Vatten- och luftvård Punkt 1 (Utveckling av havsmiljöarbetet) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 186 för utskottet 112 för res. 1 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 21 fp, 19 kd, 19 v, 15 mp För res. 1: 112 s Frånvarande: 18 s, 9 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp Punkt 4 (Bottentrålningens miljöeffekter i ) 1. utskottet 2. res. 4 (v) Votering: 279 för utskottet 20 för res. 4 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 88 m, 24 c, 21 fp, 19 kd, 16 mp För res. 4: 1 s, 19 v Frånvarande: 18 s, 9 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Punkt 15 (Certifiering av bränslen m.m.) 1. utskottet 2. res. 15 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 147 för res. 15 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 24 c, 21 fp, 19 kd För res. 15: 112 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 18 s, 8 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Punkt 18 (Miljökvalitetsnormer) 1. utskottet 2. res. 17 (mp) Votering: 283 för utskottet 17 för res. 17 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 89 m, 24 c, 21 fp, 19 kd, 19 v För res. 17: 1 s, 16 mp Frånvarande: 18 s, 8 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. AU8 Ny instansordning för arbetsmiljöärenden Punkt 1 (Ny instansordning i arbetsmiljöärenden) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 147 för res. 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 24 c, 20 fp, 19 kd För res. : 112 s, 19 v, 16 mp Frånvarande: 18 s, 8 m, 5 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. AU9 Prövningstillstånd i Arbetsdomstolen m.m. Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 188 för utskottet 111 för res. 1 1 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 24 c, 21 fp, 19 kd, 19 v, 16 mp För res. 1: 111 s Avstod: 1 s Frånvarande: 18 s, 8 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Punkt 2 (Arbetsdomstolens sammansättning vid tillståndsprövning) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 189 för utskottet 19 för res. 2 92 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 20 s, 89 m, 24 c, 21 fp, 19 kd, 16 mp För res. 2: 19 v Avstod: 92 s Frånvarande: 18 s, 8 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § Beslut om ärende som slutdebatterats JuU20 Godkännande av Prümrådsbeslutet 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v, mp) Förberedande votering: 117 för res. 1 37 för res. 2 144 avstod 51 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 153 för utskottet 112 för res. 1 35 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 89 m, 24 c, 21 fp, 19 kd För res. 1: 112 s Avstod: 19 v, 16 mp Frånvarande: 18 s, 8 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU27 om hypotekslån Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. FiU28 årsredovisning Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § (forts. från 9 §) Lag om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. (forts. SfU8) 81 FINN (): Vi är alltså fyra läkare i allianspartierna som har valt att göra en röstförklaring och att gå upp och diskutera den här frågan extra. Det gör vi naturligtvis därför att det finns en väldigt viktig yrkesetisk dimension i frågan där ett väldigt känsligt ämne hanteras: vem som ska få vård i vårt land. Det är också så att det finns en parlamentarisk fråga som är väldigt viktig i det här sammanhanget. Den handlar förstås, som har nämnts här i debatten, om ordningen att vi från har ett krav från EU på ett mottagandedirektiv. Klokt nog föreslår regeringen och utskottet en lagstiftning på området för att stärka rättssäkerheten för de asylsökande. En ständigt stigande andel av de svenska medborgarna ser och förstår värdet av vårt medlemskap i ett alltmer utvidgat EU inte minst för fredens skull. kan med sitt medlemskap påverka politiken i EU, men då krävs det också att vi följer de beslut som unionen fattar. Att hårdnackade EU-motståndare som Vänstern och här i kammaren vill få oss att strunta i gällande EU-direktiv är därför inte förvånande men likafullt ansvarslöst. För mig som läkare är det avgörande i lagförslaget att ingenting gör det olagligt att meddela vård till någon enda människa i detta land, inte heller till dem som vistas i landet utan tillstånd ofta så kallade gömda, papperslösa, och även deras barn. Lagförslaget hindrar alltså inte någon enda människa i detta land från att få den vård man är i behov av, även om Vänstern och försöker påskina någonting annat. Att utskottet i den av regeringen och parallellt aviserade utredningen önskar påskynda detta med hur bland annat papperslösas barn kan få rätt till vård borde göra det ännu enklare för alla i denna kammare att ställa sig bakom utskottets förslag i betänkandet. Men, herr talman, låt oss lite grann problematisera kring de två mantran som lyfts fram av oppositionspartierna Vänstern och , nämligen att migrationspolitik inte ska ha någonting med sjukvård att göra samt att det här handlar om diskriminering. Jag tror att man här grovt förväxlar det som är en rätt till sjukvård utifrån människovärdet och den rätt man har utifrån människovärdesprincipen att också få en knytning till kvalitet och säkerhet i vården. När som sjuksköterska och jag som läkare förmedlar vård till en papperslös medmänniska kan vi tyvärr inte alltid garantera ett lyckligt utfall hur gärna vi än vill av humanistiska skäl. I all vård av människor kan komplikationer uppstå. Vård sker till och med ibland med brist på kunskap, av ren oinsikt eller av ren och skär omdömeslöshet. Vilket rättsskydd har då den som står längst bort från rättigheterna att beivra och lösa sådana uppkomna problem? Det är därför som jag från min läkaretiska synpunkt, i god harmoni med FN:s konvention om mänskliga rättigheter och även hälso- och sjukvårdslagens intentioner om vård på lika villkor, efter behov och med bra kvalitet och säkerhet för alla människor, välkomnar att den aviserade ut-redningen kan titta på sådan här komplex juridisk materia vid sidan av den humanistiska problematiken. Den humanistiska problematiken tror jag att vi alla här i kammaren är överens om precis som framförts av mina kolleger här tidigare. Men när det gäller att just se behovet av en juridiskt invändningsfri lösning på det här behöver eventuell lagjustering föregripas av en noggrann utredning som tar fasta på detta. Att inte se och att inte förstå denna dimension av rättvisa hur hälsa bäst kan garanteras alla människor, det vill säga både effektivt och säkert till förmån för att ge sken av att ha en högre nivå av människosyn, som jag tyckte mig höra tidigt i debatten uttrycka det, för knappast situationen framåt för de allra svagaste av de svaga i vårt samhälle för vilka vi alla vill värna rätten till en hälso- och sjukvård. Jag yrkar bifall till utskottets förslag samt avslag på motionerna. 82 (): Jag är den fjärde läkaren i alliansen och jobbar kliniskt väldigt mycket, förutom med det här uppdraget. Självfallet har jag som läkare och, tror jag, de flesta av mina kolleger som rättesnöre när vi träffar patienter att ställa frågan: Vad kan jag hjälpa dig med? Jag frågar självklart inte: Var kommer du ifrån? Har du ett personnummer? Det är för mig självklara saker, och det har att göra med mänskliga rättigheter, läkaretik och mycket annat. Debatten här har varit klargörande för mig. Jag hade faktiskt tänkt, herr talman, att rösta nej till förslaget i betänkandet. Jag kände väldigt starkt att det inte kommer att funka i min vardag, såsom förslaget är framlagt. Men då hade jag läst lite slarvigt. Så tog jag fasta på att vård inte ska få anstå. Om någon behöver vård kan jag avgöra det. Då gäller det inte akut vård eller omedelbar vård utan att vården inte kan anstå. Det var skönt att se den texten. Då är det upp till mig som läkare att bestämma vad som inte kan anstå. Att tycka att det här förslaget kan jag inte ställa upp på faller då. Det här betänkandet är viktigt också i det hänseendet att en lag är bättre än ett avtal. Så är det så klart. Det kan ge trygghet för dem som söker asyl i vårt land. Det kan inte vara roligt att vara asylsökande, och det kan inte vara roligt att vara papperslös etcetera. Vad som också gjort att jag ändå bestämt mig för att rösta ja för det här är att det ska göras en utredning om de papperslösa och dem som är gömda. får den uppgiften. Det känns väldigt bra. Det känns väldigt förtroendegivande därför att jag tycker att är en höll jag på att säga, herr talman sjyst kille. Han verkar reko, och jag tror att han kommer att se till att det blir en bra utredning, ett bra resultat och ett bra lagförslag. Därför känns det väldigt bra att vänta in den. Jag har förstått att politik är någonting väldigt tekniskt och komplicerat och tar tid. Som sade tar demokrati tid. Ja, det tar tid. Jag är en otålig varelse och vill ha snabba beslut, men jag har efter den korta tid jag har varit i förstått att jag nog får ge mig till tåls . Jag ser med tillförsikt an den utredning som kommer om papperslösa och gömda flyktingar. Jag vill säga som , som sade att han hoppas att utredningen kommer att bli mycket generös. Han sade det , och jag skulle vilja säga det till. Det är någon typ av röstförklaring jag gör . Jag kommer att trycka på ja-knappen , men jag hoppas att verkligen tar till sig det här och ser till att det blir en bra utredning. Jag höll på att säga: Nåde dig, , om du tullar på min läkaretik så att jag inte kan ställa upp på det här. Jag kommer inte att göra det en gång till, men du ska få en chans att göra en bra utredning. Oppositionen har gjort många bra inlägg, visst. Jag kan hålla med om allt vad ni säger, men låt oss se tiden an och se vad som kommer ut av det hela. I detta anförande instämde Finn (). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 14 § Vårdnadsbidrag familjepolitisk reform