prot · GV0979 · 2008-03-14 00:00:00 — Då skulle tolkningen inte ha blivit som den blev. Jag är lite rädd för EU-arbetet på så sätt att jag tror att det var som talade om finlandisering man tackar och tar emot vad EU har. Jag tycker att regeringen kan skärpa tonen lite grann. När jag läste protokoll blev jag ytterst besviken. Oppositionens krav var att statsministern skulle lyfta upp frågan. förstår jag att man inte bara rusar in till Barroso med nya frågor, men det vi menar är att regeringen ska lyfta upp frågan på dagordningen. Svaret från statsministern var att han inte springer in på möten med lappar från oppositionen när ärendet inte finns med på dagordningen. Det handlar emellertid inte om oppositionen. Det handlar om de svenska löntagarnas rätt att kunna få korrekt betalt när de gör ett jobb i liksom de som kommer hit från andra länder så att vi inte får en lönedumpning. Det är vad det handlar om. Jag tycker att svaret var nonchalant och skulle vilja att arbetsmarknadsministern kommenterade det för att höra om han står bakom det eller om han tänker ta upp frågan för en intensivare diskussion för att se till att vi kan hävda vår ståndpunkt. Det gäller också tidsaspekten i . Kan man inte tänka sig att lämnar ett delbetänkande så att vi vet inriktningen på vad som behöver göras i svensk lag innan AD fäller sin dom? Det var mycket funderande i samband med tillsättandet av utredaren. Arbetsmarknadsministern kunde rasera a-kassan utan minsta utredning, medan det i detta fall väldigt mycket handlade om att känna sig för innan utredaren utsågs. Högre tempo, Littorin! Jag vill ha svar på det. 109 Arbetsmarknadsminister (): Att och är emot EU är inget nytt. Jag kan bara konstatera att efter det första mötet vi hade med parterna skrev en ganska lång artikel med rubriken efter första mötet. Jag kan säga att det är första gången jag fått den typen av rubrik. Jag tror att det beror på att vi var överens om inriktningen av arbetet, den ungefärliga tidsplanen och det ungefärliga engagemanget. För att svara på fråga vill jag säga att jag naturligtvis också hade hoppats på en något snabbare hantering. Det här är komplicerad teknisk-juridisk materia. Jag vet inte riktigt vad fått det där året ifrån. Det får vi återkomma till. Direktiven är ännu inte antagna eller publicerade, så det ber jag att få återkomma till. Vi har ett läge där den svenska rätten står i konflikt med EG-rätten. Så kan vi naturligtvis inte ha det. Vi måste se till att kunna undanröja tveksamheter i den här frågan, och vi ska göra det på ett sådant sätt att vi garanterar den svenska modellens fortlevnad. Det måste vara min utgångspunkt. Jag är fullständigt övertygad om, precis som parterna var när vi satt runt bordet, att vi kommer att klara detta. En del handlar om anpassningar när det gäller den svenska lagstiftningen, men det handlar lika mycket, om inte mer, om anpassningar av kollektivavtalen så att vi får en ökad transparens och tydlighet. Det domen slår fast är precis tvärtemot det som säger. Rätten att vidta stridsåtgärder slås tydligt fast i domen, tydligare än , och det är naturligtvis väldigt glädjande. Men det man kritiserar i domen är det faktum att byggnadsavtalet, som det här fallet rör, var så otydligt konstruerat att det inte gick att dra några slutsatser om vilket avtal som var bäst. Man kunde inte avgöra om det var rätt att vidta stridsåtgärder för att undantränga något av avtalen. Det ligger ett stort ansvar också på arbetsmarknadens parter att titta igenom sina avtal och se att de är så tydliga som möjligt. Hade byggnadsavtalet varit tydligare hade det här förmodligen aldrig kommit till domstolen, om jag ska vara helt ärlig. Därför finns det ett gemensamt intresse för lagstiftaren och parterna att lösa frågan så bra som möjligt. Det räcker naturligtvis inte. Vi måste göra mer. Jag har varit i ett otal kontakter med kommissionen och många av de andra medlemsländerna som undrar, diskuterar och vill prata med oss om detta. Jag har försökt redogöra för vår utgångspunkt och vårt angreppssätt. Dessutom är det klart att vi har fått ordentliga rapporter från , som hade en hearing om detta . Det var också mycket intressant. Jag kommer att träffa bland annat och försöka diskutera denna och andra liknande frågor. Det är lite intressant att Etuc, den europeiska fackföreningsrörelsen, har en agenda och ett sätt att uttrycka sig på genom och ett något annat när man lyssnar på . Jag väljer naturligtvis att utgå från att vi kan och ska hantera konsekvensen av domen på svensk arbetsmarknad genom olika åtgärder i lagstiftningshänseende. Vi kommer att ha ett väldigt brett direktiv för utredaren. Det kommer att beslutas alldeles . Skälet till att det har dragit ut lite är att vi, när vi nu har utredaren på plats, tillsammans med utredaren och parterna vill se till att direktivet blir så bra som möjligt och ha en så öppen attityd som möjligt i detta. När det gäller statsministern kan jag bara konstatera att jag i grunden inte har någon annan uppfattning i frågan. Vi löser inte detta med olika undantag i ett annars väldigt bra fördrag. Det handlar om ett konsekvent arbete med att lösa frågan på inhemsk nivå i samarbete med parterna och andra aktörer på arbetsmarknaden samt att fortsätta och intensifiera arbetet med att beskriva den svenska modellen på EU-nivå. Det gör vi till exempel i ett nytt så kallat flexicurity mission, som kommissionen har tagit initiativ till och där kommer att vara ett av fyra exempelländer. 110 (): Grunden för den svenska kollektivavtalsmodellen är att staten inte ska lägga sig i kollektivavtalen. Är vi eniga om det? Parterna är fria att själva teckna vilka avtal de vill. Värnar man om den svenska modellen värnar man också om den rätten. Men plötsligt är det okej att juristerna i ska gå in och detaljstyra hur de svenska kollektivavtalen ska vara utformade. För mig är det obegripligt hur man kan hävda att vi icke ska ha statlig styrning av kollektivavtalen men säga att det däremot är helt okej om jurister i bestämmer hur de svenska kollektivavtalen ska vara utformade. Det är i grund och botten detta det handlar om, . Vem är det som ska styra över den svenska arbetsmarknaden? Ska vi ha en ovanifråndetaljstyrning av hur de svenska lönerna sätts och hur villkoren i arbetslivet utformas? Svaret på den frågan är för min del helt klart nej. Lissabonfördraget ska vi inte blanda in i det här, hör man . Det har blivit nästan ett mantra i debatten, som om den här frågan inte har någonting att göra med . Men det är fel! Lavaldomen handlar just om . Det är mot den fördragsfästa fria rörligheten för kapital, varor, tjänster och människor som den svenska konflikträtten har prövats, och det är mot de här fördragsfästa friheterna som den svenska konflikträtten har förlorat. Detta är i allra högsta grad en fråga om vad som står i . Dessutom är det så att ett huvudargument för att ska vara med i EU ända sedan debatten inför folkomröstningen har varit att vi ska kunna påverka och inte stå bredvid och titta på. Då är det faktiskt lite komiskt att det just nu är , som sade nej till att vi skulle gå med i EU, som är det parti som föreslår att vi nu ska ta chansen att vara med och påverka EU. Vi sitter inte passivt och tittar på när det händer än det ena, än det andra som inskränker och inkräktar på viktiga rättigheter som vi tycker att ska hävda och stå upp för. Vi vill vara med och påverka. Det är de partier som sade ja till EU som säger: Nej, vi ska inte vara med och påverka, utan vi ska låta allting ha sin gång. när ett nytt fördrag ska antas har möjlighet att vara med och påverka EU. Vi har möjlighet att säga: Nej, vi godkänner inte det nya fördraget med mindre än att vi får garantier för att och fackförbund i övriga har rätt att kräva inhemska avtal för gästande företag och arbetare. Svårare än så är det inte. Det handlar inte om att förhala det nya fördraget. Det handlar om någonting så enkelt som att foga ett juridiskt bindande protokoll till det nya fördraget, där det klart och tydligt står: i alla medlemsstater har rätt att kräva samma löner och arbetsvillkor, oavsett om det är genom kollektivavtal eller minimibestämmelser för gästande företag. har inte rätt att inkräkta på den rätten. Detta skulle nu kunna ta möjligheten att kräva. Men i stället väljer man att förhala det här och tillsätta en utredning. Jag har också hört att det skulle ta , men oavsett det har man planerat att vi i ska godkänna Lissabonfördraget , förmodligen innan utredningen är klar. Varför, , vill den avsäga sig möjligheten att kräva de här garantierna för strejkrätten och kollektivavtalen i samband med godkännandet av Lissabonfördraget? Det här är den chans vi har att vara med och påverka EU. 111 (): Varifrån har jag fått det här med ? Som vanligt är det väl en medieuppgift som man har hakat på. Ingen är gladare än jag om arbetsmarknadsministern kan dementera den uppgiften och säga att det här går snabbare. Det var det som var min poäng i hela det här, att man kunde komma fram. Kan jag få ett sådant löfte här blir det en alldeles ypperlig debatt. Det finns en väldigt viktig poäng med det. Utredningen är viktig, för det där ska man titta på ordentligt. Vad behöver vi göra för att kunna hantera det där? I avtalsfrågan har också själva sagt att man kan vara tydlig. är det inte okomplicerat om man tittar på domen. Det går egentligen lite grann emot den svenska tradition som parterna har velat ha på arbetsmarknaden. Man ska inte ha tarifflöner och fasta löner, utan man har haft en lokal lönesättning på många ställen, och det där finns det skäl att fundera på också. går likaså säkert att hantera. Min tolkning är att vi egentligen har fått ordentligt stöd för också strejkrätten i Lavaldomen. Det som oroar mig är däremot den tolkning som har gjorts att har gjort minimilöner till ett slags maximilöner, vilket inte är tänkt enligt den svenska modellen. Det där tror jag inte att man kan lösa bara i , utan där måste vi ha en ordentlig diskussion med hela EU. Det är där jag vill att regeringen är tydligare och skarpare tillsammans med de andra länder som också oroar sig för det här. Det är därför jag tycker att det är så intressant med den tyska delen också. Där kan man få en ordentlig dragkraft som kan gynna också de svenska löntagarna om arbetsmarknadsministern och övriga regeringen agerar rätt och verkligen menar allvar med att vi ska slå vakt om detta. Jag har också här sett oro från , som nästan med glädje noterade att man nu kan hantera det här och få lönekonkurrens. Det gör mig väldigt orolig, eftersom de är en avtalsslutande part och borde slå vakt om den svenska modellen och avtal som de har skrivit under. Där tycker jag att arbetsmarknadsministern skulle vara skarpare mot dem. Sådant där vill vi inte se om vi värnar den svenska modellen. 112 Arbetsmarknadsminister (): Grundfrågan som domen behandlar är vilket avtal som kan tränga undan ett annat kollektivavtal. Kan det lettiska avtalet komma att tränga undan ett svenskt? Domstolen säger att för att kunna svara på den frågan över huvud taget måste man kunna förstå avtalens konsekvenser för den enskilde. Det är klart att jag kan förstå oro över den aspekt som han belyser, om det är så att diskussionen om minimilöner har blivit en diskussion om maximilöner. När vi hade partsrådet framfördes det inte den typen av argumentation från något håll att det skulle vara fritt fram för någon lönekonkurrens eller liknande. Skulle det komma upp i debatten är jag den förste att motsätta mig en sådan utveckling. Jag vill inte att vi ska ha en annan ordning än den som har tjänat landet väl när det gäller lönebildning, i princip , höll jag på att säga, fastän det är att ta i. Det har åtminstone gällt sedan . Det är också med det som utgångspunkt vi vill hantera det när parterna äntligen sitter ned i en förhandlingsomgång om ett eventuellt nytt huvudavtal. Att störa den processen på det här sättet vore djupt olyckligt. När det gäller diskussionen om fördraget, som är en bärande del i interpellationen, är jag inte beredd att ha någon annan uppfattning än statsministern och andra har gett uttryck för. Jag menar att de frågeställningar som domen reser när det gäller svensk rätt och avtalen ska och kan vi hantera själva. Vi ska göra det genom lagstiftning och diskussioner med parterna om avtalskonstruktion och annat. Diskussionen om minimilöner kontra maximilöner kommer att vara väldigt viktig att lyfta upp framöver. Vi har varit väldigt tydliga med att vi inte vill ha några minimilöner på svensk arbetsmarknad, utan det bestäms av de avtalsslutande parterna. Lönebildningen är en diskussion för parterna och inte en diskussion för politiker, och inte heller en diskussion för domstolar annat än för Arbetsdomstolen när man är oense. Grundfrågan är: Hur kan den svenska modellen upprätthållas, eller kan den svenska modellen upprätthållas efter Lavaldomen? Jag säger ett rungande ja på den frågan. Det kan den definitivt. Vår avsikt är inte att förhala detta eller göra det . Jag vill ha ett klart rättsläge så snabbt som möjligt så att frågan inte kommer att spilla över på en massa andra viktiga diskussioner. Vi ska medverka till att lösa frågan så bra som möjligt, och vi ska göra det tillsammans med parterna. Vi ska göra det så fort det går med hänsyn tagen jag är ingen arbetsrättsjurist till en ganska komplicerad juridisk materia. Så är det med det. 113 (): Om man inte vill göra någonting kan man se till att göra saker komplicerade och framställa dem som helt obegripliga och omöjliga. Grundfrågan handlar om: Vill den verka för att svenska kollektivavtal ska gälla i och att ska ha mandat att kräva svenska kollektivavtal i ? Vi fick påstådda garantier om det när vi folkomröstade 1994. visar det sig att det inte gäller. Varför inte lyfta upp frågan och kräva att vi får de garantierna nu att detta är vad som gäller? Det minsta man kan begära är att man tar frågan på det allvar som den förtjänar. Det är tusentals byggnadsarbetare, elektriker, målare, rörläggare och så vidare, , som dagligdags på sina arbetsplatser går omkring och oroar sig över vad de har rätt att göra när en utländsk entreprenör har med sig egna anställda till ett bygge där de jobbar. De vet inte vad de har rätt att göra och rätt att kräva. De är väldigt oroliga för vad som ska hända med deras löner, deras villkor i arbetslivet och över huvud taget deras jobb. De svävar nu i en otroligt stor ovisshet om vad de nu får göra i den här situationen. Jag tycker att man kan sätta lite fart på frågan och vara beredd att vända på alla stenar. Jag har några enkla förslag. Jag undrar om arbetsmarknadsministern kan gå med på det. Låt utredaren få ett mandat att föreslå alla upptänkliga åtgärder på både svensk nivå och EU-nivå, vad det än kan vara, för att vi ska kunna säkra den svenska konflikträtten. Låt utredningen bli färdig innan vi tar ställning till Lissabonfördraget. Det är två enkla förslag som skulle göra ministerns tal om att vi ska vara med och påverka EU om att värna den svenska modellen lite mer trovärdigt. 114 Arbetsmarknadsminister (): Jag tycker att gör det lite för enkelt för sig. Domen säger inte att svenska kollektivavtal inte kan undantränga ett lettiskt. Det säger inte domen. Det domen säger är att i det här specifika fallet var avtalet så pass otydligt att man inte kunde säga vilket som var bäst. Det är grunden i det man säger. Då blir frågan på vilka villkor man får undantränga och på vilket sätt man får hantera detta. Där har vi ett läge där svensk rätt står i konflikt med EG-rätten som den tolkas av . Jag är den förste att säga att den osäkerhet som pekar på kan vi inte ha och inte leva med. Det är det ena jag säger. Det andra jag säger är att vi vill se till att svenska kollektivavtal ska gälla i . Det är självfallet vår utgångspunkt. Därför tillsätter vi utredningen i syfte att med ett brett mandat titta igenom vad som kan göras för att så ska bli fallet med hänsyn taget till det som nu har sagt. När det gäller att koppla det till fördraget håller jag med . Jag tycker inte att det är rätt. Det EG-fördrag som kommer är betydligt bättre än det sammelsurium vi tidigare haft på andra områden. Vi måste särskilja de två sakerna. Vi ska göra vad vi kan med svensk lagstiftning, med parterna och också på EU-nivå för att öka förståelsen, att få EG-rätten och svensk rätt att harmonisera och få förståelse för hur vår modell fungerar. Jag ska ned till och bland annat träffa för att tala lite om detta. Därmed kommer vi att uppnå det som är huvudsyftet. Det handlar om att vi på lagstiftningsnivå och när det gäller kollektivavtal och annat kan upprätthålla den svenska modellens grundpelare. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2007/08:95 till arbetsmarknadsutskottet /08:115 till civilutskottet Skrivelser 2007/08:77 till trafikutskottet /08:90 till utrikesutskottet 17 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2007/08:FPM85 Pionjärmarknadsinitiativet KOM(2007)860 till näringsutskottet /08:FPM86 Ny kosmetikaförordning KOM(2008)49 till miljö- och jordbruksutskottet Anmäldes och bordlades Propositioner 2007/08:65 Genomförande av det nya maskindirektivet, m.m. 2007/08:69 konvention om ett ramverk för främjande av arbetsmiljö, m.m. 2007/08:72 Utvidgat system med prövningstillstånd i Arbetsdomstolen, m.m. 2007/08:74 Genomförande av EG-direktivet om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte 2007/08:87 Bildande av moderbolag för samt vissa omstruktureringsåtgärder 19 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2007/08:518 Kollektivtrafik till av () till statsrådet () Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2007/08:956 Sanering av förorenade områden av () till miljöminister () 2007/08:957 Tydligare riktlinjer för hemvärnets verksamhet av () till försvarsminister () 2007/08:958 Den kinesiska regimens kränkningar av tibetaner av () till utrikesminister () 2007/08:959 Tonnageskatt av () till finansminister () 2007/08:960 Information om miljövänligt bränsle till snöskotrar av () till miljöminister () 2007/08:961 Social klausul kopplad till av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:962 och kampen för kvinnors rättigheter i av i (fp) till utrikesminister () 2007/08:963 Läromedlens saklighet och allsidighet av () till utbildningsminister () 2007/08:964 Tillsyn av av () till statsrådet () 2007/08:965 Regimkritiker fängslade i av () till utrikesminister () 2007/08:966 Ojämställd ohälsa av Finn () till statsrådet () 2007/08:967 Ekofinmötet av () till finansminister () 2007/08:968 Filmen i tomteskogen av () till justitieminister () 2007/08:969 FM Log av () till försvarsminister () 2007/08:970 i av () till utrikesminister () 2007/08:971 Permanentning och utökning av reformen Sjukvårdsmiljarden av Finn () till finansminister () 2007/08:972 Ambassad i av () till utrikesminister () 2007/08:973 Folkbokföringen av () till finansminister () 2007/08:974 Slutdatum för av () till statsrådet () 2007/08:975 Sammanhållen skoterpolitik av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 5 § anf. 30 (delvis), av talmannen därefter till och med 10 § anf. 70 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.