prot · GV0965 · 2008-02-15 00:00:00 — Jag vill också lyfta fram införandet av trängselskatten i som bland annat syftar till att begränsa trafiken i innerstaden för att förbättra framkomligheten och miljön i . Som jag tidigare nämnt har regeringen utöver detta som en klart uttalad ambition att alla transportslagen måste samverka. Då kan vi få över en del av det som går på vägarna till järnväg och sjöfart. måste föras över till det mest miljösmarta transportsättet. Regeringen har för avsikt att återkomma till denna fråga i den infrastrukturproposition som kommer att överlämnas till i samband med budgetpropositionen . har slutligen frågat mig hur jag avser att agera för att öka effektiviteten i lastbilstransporterna. I den här frågan är det viktigt att fokusera mer på transportköparnas ansvar. Självfallet ska staten driva på utvecklingen mot rena och energieffektiva vägtransporter. pågår till exempel en översyn av upphandlingskraven för statliga myndigheters fordon. Logistikfrågan är viktig för mig, och jag har sammankallat branschen till ett logistikforum. Det här är också en fråga jag avser att prioritera under det svenska ordförandeskapet. Förbättrad logistik och bättre ledningssystem hos transportföretagen bör leda till en förbättrad fyllnadsgrad och minskade tomtransporter. Det arbete som pågår för att öka möjligheten för tillfälliga inrikesresor, cabotage, inom EU är också ett bra sätt att minska tomtransporterna på väg. Vidare skulle en bättre efterlevnad av trafikreglerna hos yrkestrafikanterna medföra betydande förbättringar utifrån ett miljöperspektiv. Det finns goda exempel inom branschen på hur man arbetar med detta, till exempel heavy ecodriving, men det finns mer att göra. Låt mig säga att Preem , , , och miljövetenskapliga centrum har tagit ett utmärkt initiativ genom samarbetet Klimatneutrala godstransporter på väg. Om vi ska klara klimatutmaningen behövs ett engagemang från hela samhället och ett partnerskap mellan privata och offentliga aktörer. Jag hoppas att alla intresserade företag och organisationer ansluter sig till arbetet. 21 (): Tack för svaret som jag har fått! Jag är väl medveten om att det här är den tredje interpellationen om Förbifart . Det här projektet är strategiskt viktigt av två skäl. Det ena skälet är att det är det största vägprojektet. Jag har svårt att se att det går ihop med den ambition som uttrycks i regeringsförklaringen, nämligen att man ska tackla vår generations största hot, det vill säga klimathotet. Det är därför som jag tar upp den här frågan . Jag kan inte se annat än att vi måste minska biltrafiken. Då förstår jag inte hur man ska lägga minst 25 miljarder på att vidga utrymmet för den trafik som ska minska i omfattning. En annan anledning till att jag tar upp frågan är att den tar så stort ekonomiskt utrymme som det är planerat. Vi har ett skriande behov av att bygga ut järnvägen, och det tror jag att ministern har gett uttryck för . Ska man ha råd att bygga de höghastighetsbanor som behövs för att ersätta det klimatpåverkande inrikesflyget har jag svårt att se att man kan ha råd att lägga minst 25 miljarder på att bygga en ny motorväg utanför . Låt mig gå tillbaka till mina frågor. Jag har frågat om fyrstegsprincipen. säger att det är för tidigt att väcka frågan om fyrstegsprincipen. Jag vet att ansökan inte har kommit in på regeringens bord, men jag tycker att det är principiellt intressant att veta hur regeringen hanterar och ser på fyrstegsprincipen. Ni har tagit initiativ till att man har ett mer transportslagsövergripande arbete, vilket jag tycker är bra. Då undrar jag: Varför har man inte tillämpat det på Förbifart ? Vilka problem är förbifarten tänkt att lösa? Ja, vi har problem med trängsel i . Vi har problem med bristande tillgänglighet. Vi har problem med luftföroreningar som trafiken ger upphov till. Vi har problem med negativ klimatpåverkan. Vi har problem med att nollvisionen inte ser ut att uppfyllas. Enligt fyrstegsprincipen skulle vi kanske först bedöma efterfrågan och hur vi kan påverka trafiken på annat sätt innan vi bygger nytt. Här kommer det transportslagsövergripande synsättet in. Låt oss titta på de kriterier som har satt upp för Förbifart , det vill säga att man ska skapa bättre möjligheter för långdistanstrafik, man ska öka framkomlighet och tillgänglighet, man ska möjliggöra en flerkärnig region, man ska skapa en bättre sammanhängande arbets- och bostadsregion och man ska ge förutsättningar för utveckling i en region med stark tillväxt. Man kan egentligen fundera på om inte en utvidgad spårtrafik skulle kunna uppfylla alla de här behoven och kanske till och med uppfylla dem bättre per investerad krona. Jag saknar en genomgång av alla de här stegen. Det ska ju ske innan man gör en laglig prövning och trycker på startknappen för själva projektet. Det är inte uppgift. Det är framför allt uppgift. Jag har också frågat efter hur regeringen avser att minska miljöpåverkan från trafiken eller begränsa klimatutsläppen från trafiken. Här vill jag återkomma till ett replikskifte som vi hade i går. Vad är det för forskning som regeringen grundar sig på när man säger att fler vägar leder till minskade klimatutsläpp? Ge mig en källa! Ge mig en forskningsrapport som talar om att det finns ett sådant samband mellan fler vägar och mindre klimatutsläpp! I detta anförande instämde (). 22 (): Som från och inflyttad stockholmare är det alltid glädjande att få diskutera trafiksituationen i . Ofta sägs det att man inte är nöjd med svaret från statsråden, men jag tycker att det här är ett alldeles utmärkt svar från statsrådet på den här frågan även om den upprepas för tredje gången. Låt mig ta som utgångspunkt någonting som är mycket glädjande i den här regionen. I går kom det siffror från SL som berättar att det var fler resande än någonsin med SL, det vill säga tåg, buss, tunnelbana och pendeltåg. Antalet påstigningar, inte resande, har överträffat 2,5 miljoner i den här regionen. Det visar vikten av att vi har ett bra fungerande kollektivtrafiksystem och att vi måste fortsätta att bygga på detta. Jag tycker att det var ännu mer glädjande att så många var nöjda med kollektivtrafiken. Den kritik som riktas mot kollektivtrafiken har uppenbarligen inte sin motsvarighet hos resenärerna. Då får man gå över till den andra sidan och fundera på vad man kan göra mer. Jag tror att det finns ytterligare mycket mer att göra för att stimulera äldre män i sina plåtskal att åka ännu mer kollektivt. Jag talar om sådana som jag till exempel. Jag har visserligen ingen bil, men jag talar om den typen av människor. Förbifart handlar om någonting helt annat. Den handlar om ett annat trafikslag. Varför behövs Förbifart ? Det är väldigt lätt att gå ut och titta på detta. Det finns en massa stillastående bilar eller bilar som kryper fram på och Klarastrandsleden. Varför ska stora lastbilar behöva köra från i eller kanske därifrån på ? Efterfrågan, , är att få köra långt utanför, och det är själva svaret på din fråga. De som kör transporter långt bort ifrån efterfrågar att inte behöva köra från . Det finns ingen annan lösning på detta. Problemet är att ligger där det ligger och ser ut som det gör med en massa öar. Därför måste man göra någonting om man är miljövän för att få bort dessa transporter från . En annan fråga som tar upp är hur man ska minska trafiken. Det är också viktigt. Det ska vi också arbeta med. Den viktiga frågan är varför bilister måste passera från eller på när de skulle vilja köra på en helt annan väg. Det är samma bilar det handlar om. Stillastående trafik är en väldigt stor miljöfara som vi måste komma bort ifrån. har röstat för anslag till detta. byter man tydligen åsikt när man hamnar i oppositionsställning. Det tycker jag är väldigt intressant. Man har kanske haft samma åsikt, men man har ändrat votum, och det tycker jag inte är en hedrande position i det här sammanhanget. Man måste faktiskt stå upp för vad man har röstat för. 23 Statsrådet (): Detta är en upprepad diskussion om Förbifart . och använder Förbifart som en hävstång i en miljödebatt där man har svårt att bli trovärdig. Jag ser stora engagemang för miljöfrågor som ett ärligt och seriöst politiskt arbete, men jag hör och ser en frustration hos henne. Hon har svårt att förklara att det är hon själv som har röstat igenom Förbifart . De frågor som ställer om Förbifart har hon förhoppningsvis haft med när hon valde att prioritera Förbifart i den nationella vägplanen. Jag utgår också ifrån att menar att man ska ta sig an en fyrstegsprincip eller väga prioriteringar när det handlar om att stärka befintliga vägavsnitt eller skapa helt nya effektivare pulsådror kring i det här sammanhanget. I interpellation står det så här: Förbifart är själva pulsådern i den borgerliga politik som kommer att leda till över 40 procents ökning av klimatpåverkan. Kära fru talman! Det är Socialdemokraterna, som har fattat beslut om att Förbifart ska finnas med i den nationella vägplanen till 2015. Jag förstår frustration och hennes försök att försöka komma ur detta som hon själv har tagit beslut om och till och med voterat om i , kopplat till alla dessa frågor som för tredje gången ställer om Förbifart och prioriteringar mellan kollektivtrafik och Förbifart . Det är frågor som det utgår jag ifrån har haft med sig i det ställningstagande man gjorde när man så offensivt röstade fram Förbifart . Det är naturligtvis så att i jag är en stark förespråkare för en intensiv dialog med de regionala representanterna har man också prioriterat och argumenterat för vikten av Förbifart . Och om jag minns rätt hörde jag inget motstånd från i när , Vänstern och Socialdemokraterna voterade igenom Förbifart eller den nationella planen i . Alltså har också den tidigare regeringen lyssnat till de regionala företrädarnas vilja att prioritera vissa vägstråk. Vi måste se att väldigt mycket av storstadens behovsuppfyllnad bygger på att vi har effektiva och bra flöden för persontransporter likaväl som för godstransporter. Där finns också ett behov av bra och effektiva vägar eftersom vi har en kollektivtrafik som till också går på vägar. Därför kan man inte plocka ut väginvesteringar från kollektivtrafiksatsningar. 24 (): Till att börja med tycker jag att det är trevligt att deltar i debatten. Det blir piggare om även folk som inte jobbar i trafikutskottet är med och diskuterar den här frågan. Den är ju av strategiskt intresse, så alla bör ju intressera sig för den. Jag tycker att det var en väldigt intressant argumentering som hade om att förbifarten är tänkt att svara mot en ökad efterfrågan på transporter. Det blir ju en självuppfyllande profetia. Finns det en ökad efterfrågan och man bygger mer vägar så blir det också mer trafik. Bakom det faktum att kollektivtrafiken nu noterar något fler resenärer finns ju det faktum att vägtrafiken noterar ännu fler resenärer. Vägtrafikens andel har ökat , och det är därför vi har sådana problem med att klara det koldioxidmål för trafiken som är uppsatt, det vill säga att vi ska vara nere nivå. Vi klarar inte det därför att vägtrafiken och flygtrafiken expanderar så kraftigt som de gör. Att då förvärra den situationen ytterligare genom att bygga ännu mer vägar tycker jag är klimatpolitiskt mycket oansvarigt. säger att syftet med förbifarten är att få bort transporter från , men då skulle jag rekommendera att läsa utredning för att se hur det faktiskt ser ut. Det är snarare så att man säger att det borde vara en infart, därför att trafiken inne i staden ökar ju, och det är inte alls märkligt. Vi kan se att på alla andra ställen i världen där man har byggt ut vägarna leder det till att man tillfälligt flyttar trafiken och rum, men totalt sett ökar den. Man bjuder alltså in till mer trafik. Vi kan inte minska trafiken, vilket sade sig dela min uppfattning om att vi behöver göra, genom att ge större utrymme för den. Men jag ska gå över till det som interpellationen handlar om. Det här är som sagt av strategiskt intresse. Jag vill upprepa frågan, och jag kommer att göra det tills jag får ett svar: Vilken forskning grundar sig regeringen på när man i budgeten säger att mer vägar leder till minskade klimatutsläpp? Var finns det? Finns det en enda forskare som har påstått det, och var har vederbörande i så fall publicerat sig? Det står i interpellationssvaret att ministern menar att transportsektorn måste bli mer miljövänlig. Ja, vi hade en diskussion om det i går. Vi hade en öppen utfrågning i trafikutskottet där vi utvärderade biobränslenas roll som klimatverktyg för att nå klimatmålen. Det jag tror att vi var rörande överens om, både de som deltog i diskussionen och vi ledamöter, var att biobränslena kan spela en ganska marginell roll för att klara klimatmålen. Ingenting rubbade den uppfattning som har gett till känna, det vill säga att till 2020 kan biobränslena stå för max en femtedel av den reduktion av fossilbränslen som behöver ske för att man ska klara sina mål. Jag jämför det här med vad , och har sagt. De har pratat om att man i stället måste göra fossilbränslena dyrare och att det är där som det effektiva styrmedlet finns. Det handlar inte alls om de nivåer som regeringen har höjt koldioxidavgiften till utan väsentligt högre nivåer. Det handlar också om kilometeravgift. Ministern säger att vi ska öka effektiviteten i lastbilstrafiken genom att vädja till transportköparnas ansvar. Ja, men så länge det är mycket billigare att använda lastbil hela vägen än att lasta om och använda sjöfart och järnväg i kombination med vägen kommer trafiken att gå med lastbil, och klimatutsläppen kommer att öka ännu mer. Det är inte effektivt att bygga ut vägar och att låta dem som förstör klimatet slippa betala för det. 25 (): Det är väldigt roligt att ledamöter i trafikutskottet är så intresserade av trafiken i . Jag tycker att det är underbart att höra. På en punkt är jag felciterad av . Jag sade inte ökad efterfrågan utan efterfrågan, vilket är olika saker. Men det är en bagatell i det här sammanhanget. Man måste göra det viktigaste först, och enligt mitt förmenande är det så att det finns ett antal trafikprojekt i det här landet som är viktigare än andra. Det är hamn, säkrandet av Haparandabanan och , E 6 norr om över huvud taget, i och så vidare. Men vi har också två stora projekt i som är väldigt strategiskt viktiga, inte bara för utan för hela landet. Det är byggandet av , som kommer att påverka trafiken och öka tillgängligheten i hela landet, och det är också Förbifart , som kommer att avlasta och minska den miljöförstöring som finns . Sedan storlandstinget i den här regionen bildades har den här regionen, fru talman, ökat med ungefär 400 000 människor. Då hade vi Essingeleden och ungefär den tunnelbana vi har . Dessbättre är det så att den här regeringen nu anslår pengar så att vi får bättre framkomlighet på våra järnvägar. Det är en väldigt viktig sak att inte tåg och bilar står stilla utan verkligen kan röra sig. Sedan är det en annan sak. Hur ska vi få bättre effektivitet på motorerna så att vi får mindre utsläpp för varje liter bensin och så vidare som vi använder? Det är en annan sak. Men vi måste se till att inte alla bilar måste passera på respektive från på . Då måste man göra någonting för att få bort bilarna från innerstaden. är en stark förespråkare för att vi ska ha mer miljöföroreningar ju närmare vi kommer. Det är inte jag. 26 Statsrådet (): Som sagt var: Det här är tredje interpellationen om Förbifart med likartade frågeställningar. Jag har alltså redan svarat skriftligt och också utvidgat svaren under debatterna, och detta har att tillgå. Att inte är nöjd med svaret har jag full respekt för eftersom vi har två helt olika utgångspunkter för hur vi skapar tillväxt och hur vi skapar hållbara jobb i såväl i som i inland. Vi lägger resurser på underhåll av våra vägar och järnvägar så att vi kan sköta det som vi en gång investerat i. har vi också ett starkt fokus på kommande infrastrukturinvesteringar eftersom det finns stora behov i landet. Också i de tre största städerna är behoven stora. , och får inte bli proppar vare sig i godsflödena över landet eller i persontrafiken. När talar om i är jag som bohuslänning glad över att kunna tillrättavisa honom och säga att i handlar det om . Icke desto mindre är även i oerhört viktig som en del av hur vi skapar en bättre järnvägsinfrastruktur. är svaret skyldig när de tar kraft ur Förbifart men inte svarar på frågorna hur de tänkte när de tillsammans med Socialdemokraterna lade in Förbifart i infrastrukturplanen, alltså i de investeringar som finns i planen. gör ingenting på eget bevåg, utan det sker på beställning från regeringen. Den beställningen gjordes av bland annat , tidigare utifrån ett vänstermandat men fortsättningsvis utifrån ett miljöpartimandat. Det finns en samstämmighet från Socialdemokraternas, Vänsterns och sida om att Förbifart ska prioriteras i väginvesteringen . duckar för frågeställningen, nämligen: Hur tänkte ni när ni valde att prioritera Förbifart i den nationella handlingsplanen? Tänkte ni annorlunda än den nuvarande regeringen just för att hitta bra väginvesteringar? Vi måste ha bra infrastruktur även i storstäder som lokalt och regionalt förankrad för att både bygga bort flaskhalsar och hitta bra flöden, men också för att människor ska ha bättre system för att kunna transportera sig in till och ut ur städerna. Likaså behöver vi ett bättre godstransportflöde. Hur tänkte när hon röstade för att Förbifart skulle vara en av de prioriterade vägarna att investera i? 27 (): Låt mig först säga en sak till som sade att vi måste göra något för att få bort bilarna i . Ja, den ambitionen delar verkligen med . Det var därför vi förespråkade försöket med trängselskatter som ju är ett marknadsekonomiskt bra sätt att möta det faktum att det finns ett glapp mellan utbud och efterfrågan. Efterfrågan på vägutrymme var större än utbudet, och genom prismekanismer reglerades detta. Det fungerar ganska bra och har också vunnit folks gillande. Även om de borgerliga partierna före valet sade att de var emot trängselavgifter var de förnuftiga nog att instämma i stockholmarnas önskemål om att med dessa avgifter lösa trängselproblemen. Jag förstår därför inte varför man inte kan göra som andra moderna städer och gå vidare på samma sätt som exempelvis och ta klimathotet på allvar genom att skapa en stad som är till för människor i stället för bilar och hitta en rimligare fördelning mellan kollektivtrafik, biltrafik och andra sätt att ta sig fram. Detta kan göras via avgifter. Det borde för en liberal vara ett klockrent sätt att hantera ett sådant problem. Så till vår diskussion om hur man skapar tillväxt och utveckling i hela landet, något som verkligen är intresserat av. Frågan är om man ska göra det genom att fortsätta med det fossilsamhälle som vi byggt upp samhället på, där oljan i sina olika fraktioner är något slags pulsåder och där man ska fortsätta att bygga ut vägarna för att folk ska kunna transportera sig. Är det klimatmässigt hållbart? Är det ekonomiskt hållbart? Är det i något avseende hållbart att bygga vidare på ett bränsle som man vet att man måste minska användningen av för att undvika en katastrof? Det är nämligen precis det som klimatkrisen handlar om. I stället måste investeringarna handla om att ta sig ur fossilsamhället genom att bygga ett samhälle med ett långsiktigt hållbart transportslag, det vill säga järnväg. 28 Statsrådet (): Det finns naturligtvis flera sätt att se på hur infrastrukturinvesteringar påverkar miljön. En variant är att dessa ger upphov till mer trafik och därmed miljöpåverkan och att man därför måste avstå från nyinvesteringar eller att inte prioritera dem. Det är, om jag förstått det hela rätt, inställning. Jag och regeringen har en annan syn. Vi menar att investeringar i infrastruktur måste öka eftersom det är en förutsättning för ekonomisk tillväxt, för jobb och företagande i hela landet. Med ekonomisk tillväxt blir vi rikare, medborgarna får mer pengar. Så sent som i dagens nummer av konstateras att vi klättrar uppåt på välståndsligan och är nu på nionde plats. Det är när medborgare, kommuninvånare, får mer pengar i plånboken som de kan göra tydliga, miljösmarta val. Och det är vad som efterfrågas . Det innebär också att fler har råd att köpa ny bil, med hjälp av en nybilspremie, och därmed minska koldioxidutsläppen. Med en god ekonomi och ytterligare forskningsresurser kan vi dessutom utveckla alternativa drivmedel och skapa bättre förutsättningar för en fullständigt ny bilpark. Vi kan se av historien vad som händer när regimer motarbetar marknadsekonomin och det privata ägandet. Mer investeringar i infrastruktur innebär att vi kan bygga bort flaskhalsar som ju är miljönegativa. Genom att skapa förutsättningar för järnväg, väg och sjöfart i samverkan får vi enklare och smartare transporter. På det sättet tar vi oss an både jobben och miljöutmaningarna. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2007/08:376 om alkolås i bilar 29 Statsrådet (): har frågat mig om jag tänker ta initiativ till att alkolås blir en obligatorisk utrustning i alla fordon. Jag är för att förarstödjande teknik införs i fordon för att höja trafiksäkerheten på våra vägar. Alkolås är en sådan teknik som bör användas mer. Dagens avancerade alkolås lämpar sig för att förhindra rattfyllerister från att återfalla i brott. En utredning ska lägga fram ett förslag till ett system där alkolås blir ett villkor för att rattfyllerister ska få tillbaka sitt körkort. Alkolåset bör också användas mer i myndigheters och företags kvalitetssäkringsarbete. Jag arbetar därför för att alkolås ska införas i myndigheternas transporter. driver också ett krav på obligatoriskt alkolås i nya lastbilar och bussar i yrkesmässig trafik inom EU. När det gäller alkolås i privatfordon är dagens avancerade alkolås dyrt och kräver en hel del av användaren. För att tekniskt stöd av det här slaget ska få en bred och allmän användning i alla fordon krävs en enklare teknik som är användarvänlig, billig och funktionssäker. Där är vi inte . Vi måste också höja ribban och uppmuntra utvecklingen av teknik som upptäcker och varnar för om föraren är påverkad av faktorer som alkohol, droger eller trötthet. Min utgångspunkt är att en sådan teknik bör bli standard i alla fordon. 30 (): Det finns en nollvision, som vi fattade beslut om i partipolitisk enighet i . Vi ville minska risken för skador och dödsfall i trafiken. har utvecklingen vänt ; det är fler som skadas och omkommer i trafiken. Detta motsvarar kanske en Titanic , men det leder av någon märklig anledning inte alls till samma stora uppmärksamhet i den samhälleliga debatten. Det är ett stort antal personliga tragedier. Vi skulle från sida vilja att trafikolyckorna behandlades som det stora folkhälsoproblem de faktiskt är. har konstaterat att trafikolyckor är den ledande dödsorsaken bland ungdomar mellan . De är en viktigare orsak än någon annan till att människor slutar sina liv . Nuvarande folkhälsominister sade så sent som på folknykterhetens dag så här: har antalet rattfylleribrott fördubblats. Vi vet att en tredjedel av alla dödsolyckor är alkoholrelaterade. Vid olyckor med dödlig utgång eller svåra personskador har antalet rattfyllerimisstänkta förare ökat med . Mot bakgrund av dessa siffror är vi politiker moraliskt förpliktade att agera. Avstår vi blir vårt budskap att vi inte bryr oss om alla de människor som dör och skadas i trafiken på grund av alkohol. Vi kristdemokrater vill att alkolås ska bli obligatoriska i alla bilar . Det var också vad sex av sju partier sade före valet. Jag har inte någon som helst förståelse för att man har ändrat uppfattning i denna fråga. Vägtrafikinspektionen har utvärderat trafiksäkerhetsarbete och ger en svidande kritik. svarar på den genom att säga att man har vidtagit informationsåtgärder. Man har arbetat förebyggande, men av dem som begår rattfylleribrott är många alkoholister. Det är inte kapabelt att göra någonting åt med hjälp av förebyggande åtgärder.