prot · GW0926 · 2008-11-12 00:00:00 — Gemensamt för satsningarna är att de genomförs i nära samråd med näringsliv och branscher för att utbildningen ska anpassas till arbetsmarknadens behov. Det är viktigt just i dessa tider. Regeringen anslår 2009, 2010 och 2011 till ett riktat bidrag till kommunerna för anordnande av gymnasiala yrkeskurser inom vuxenutbildning, det så kallade yrkesvux. Den kommunala vuxenutbildningen, komvux, har haft en teoretisk profil alltsedan starten, och kommunernas utbud av yrkeskurser har varit för litet. För att det ska vara möjligt att bli bilmekaniker, undersköterska och byggnadsarbetare också efter det att man har fyllt ska de kommuner som utökar volymen av yrkeskurser inom vuxenutbildningen kunna ansöka om statsbidrag. På så vis kan det bli fler platser på gymnasiala yrkesutbildningar inom komvux. Utbildningarna ska också präglas av flexibilitet och bygga just på vad den enskilda eleven kan från sitt tidigare yrkesliv. Det är också viktigt i dessa tider när många varslas. Eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte hör till högskolan ges i olika former som kvalificerad yrkesutbildning, KY, påbyggnadsutbildningar och vissa kompletterande utbildningar. För att ge de här utbildningarna en tydligare identitet förbättras kvalitetssäkringen, och för att öka studenternas rättssäkerhet kommer de här utbildningarna att samlas inom . Denna yrkeshögskola planeras starta . Det här är också en viktig sak för att stärka möjligheterna för flera att få rätt kompetens för de jobb som finns. Den här satsningen på att förstärka och uppvärdera svensk yrkesutbildning är mycket viktig för att öppna dörrarna för fler att få ett arbete och för dem som är varslade och riskerar att bli av med jobbet. I dessa tider är det också viktigt att satsa för framtiden. Regeringen har lagt fram en forsknings- och innovationsproposition. I den satsas på att förstärka forskning och innovation i . Regeringen och fordonsindustrin satsar tillsammans på forskning på fordonsområdet. Det är en satsning som kan ge både nya jobb och ökat företagande i . Det är också en satsning som bland annat efterfrågar. Jag känner att regeringen tar sitt ansvar med de här satsningarna. Det finns goda möjligheter och gott hopp även om tiden just nu är tuff. 6 (): Vi kristdemokrater känner, precis som hela svenska folket, en stor oro över den senaste tidens finansoro och dess effekter på både svensk ekonomi och svensk arbetsmarknad. Enskilda människor drabbas hårt av konjunktursvängningar som just nu till stor del beror på faktorer i vår omvärld. Det som hände i har fått effekter för oss i . Det visar hur beroende vi är av vår omvärld och hur viktigt det är att vi rustar oss för framtiden. Det ökade antal varsel som dagens debatt handlar om ska tas på stort allvar. Det är anställda, men också deras familjer, som står med oro och frågor . Då behövs de olika åtgärder som regeringen nu sätter in. Före valet hade vi en regering som inte hade samma ambitionsnivå när det gäller att bekämpa utanförskap och arbetslöshet. Det ansåg även väljarna som bytte ut den gamla regeringen. Arbetslösheten var ett stort problem, inte minst för de människor som stod längst ifrån arbetsmarknaden. Därför genomfördes flera omfattande åtgärder som kraftigt sänkta skatter på arbete och en betoning av a-kassan som en omställningsförsäkring. Vi sänkte också arbetsgivaravgifter och ökade stödet för långtidsarbetslösa genom olika åtgärder så att de snabbt ska komma åter i arbete. De här åtgärderna har visat sig effektiva och gjort att vi har en historiskt hög andel människor i arbete. När vi nu går in i varseltider måste svenska folket också känna till och veta om att vi har ett bättre utgångsläge än vi haft på mycket . Den budget som regeringen presenterar , och som vi kontinuerligt behandlar i , innehåller ytterligare offensiva åtgärder. Förutom att ytterligare stärka utbudet genom ett utvidgat jobbskatteavdrag föreslås flera åtgärder för att också stärka efterfrågan på arbetskraft genom stora satsningar på kommuner och landsting, satsningar på infrastruktur, utbildningar, lägre arbetsgivaravgifter, sänkt bolagsskatt med mera. Det är en expansiv budget med reformer på . Den här budgeten ligger helt rätt i tiden och kommer att vara en injektion för svensk ekonomi. Den kommer att dämpa nedgången. Mot alliansen står ett politiskt alternativ med Socialdemokraterna i spetsen som vill höja inkomstskatterna, kraftigt höja arbetsgivaravgifterna och dra ifrån kommunsektorn resurser genom ett förstatligande av fastighetsavgiften och högre arbetsgivaravgifter för kommunsektorn. Att tro att en sådan politik inte skulle få några som helst negativa effekter på svensk arbetsmarknad är naivt. Att i det här läget öka kostnadstrycket på svenska företag och göra det mindre lönsamt att arbeta är jag övertygad om är helt fel medicin för att möta det ökade antalet varsel. Särskilt sårbara kommer ungdomar att bli om arbetsgivaravgifterna för den gruppen fördubblas, som den samlade vänsteroppositionen nu föreslår. För den som drabbas av arbetslöshet är det en lika stor tragedi oavsett om personen jobbar i ett stort företag eller i ett soloföretag. För båda krävs en politik som sätter jobben i fokus, och det är precis vad den här regeringen gör. Stora varsel inom industrin innebär också att underleverantörer påverkas, och därmed även många anställda i mindre företag. Det är därför det är så bekymmersamt när stora företag varslar. Men två miljoner löntagare omfattas trots allt av olika omställningsförsäkringar. Enligt och Arbetsförmedlingen har många av dem som varslats i mycket goda möjligheter att relativt snabbt få ett nytt jobb. Både och Arbetsförmedlingen gör nu allt de kan för att hjälpa de drabbade, och regeringens samordnare ger regeringen kontinuerlig information om läget. Det gör att regeringen följer läget och är beredd att sätta in ytterligare insatser när så är nödvändigt, och så måste det vara. När man tar del av oppositionens kritik och deras alternativ låter det tyvärr som det alltid har gjort. Det är samma svar på frågan om vilka åtgärder som krävs. Det är samma svar oavsett om det är en högkonjunktur eller en lågkonjunktur. Svaret är högre skatter och mer bidrag. Detta är tydligen mirakelmedicinen i alla lägen från Socialdemokraterna och vänsterpartierna oavsett konjunktur. Vi har sett resultatet av den här politiken, och det förskräcker. När vi hade högkonjunktur hade vi, som arbetsmarknadsministern sade, en jobblös tillväxt. Det kom inga nya jobb. Alliansregeringen har anpassat sin politik efter konjunkturläget. När vi har haft en god konjunktur har vi lagt budgetar som framför allt har varit utbudsstimulerande. när konjunkturen viker ned lägger vi fokus på efterfrågestimulerande åtgärder. Jag är övertygad om att denna strategi är mycket klok. Däremot kan ingen bedömare spå hur lågt konjunkturen kommer att gå, och vi vet därför inte hur stora åtgärder som kommer att krävas framöver. Men det är viktigt att flera åtgärder som vidtas har fokus på offensiva åtgärder för att skapa fler jobb. På så sätt möter vi framtiden. 7 (): För knappt en månad sedan när finanskrisens effekter började bli uppenbara kunde vi höra bekymrat och nästan ömsint tala om behovet av att hjälpa nödlidande banker. har tusentals miljarder skattekronor avsatts för det ändamålet, både här i och runt om i världen. Jag säger inte att det var fel att göra de här insatserna. Det var nog tyvärr nödvändigt för att undvika en katastrof. Men jag kan inte låta bli att förundras över avsaknaden av motsvarande handlingskraft och motsvarande ömsinthet och omsorg om de många människor som riskerar att bli nödlidande när krisen nu slår mot jobben. Den oro och den ångest som tusentals arbetare känner som har varslats om uppsägning, oavsett hur liten procentandel, , av den svenska arbetskraften de utgör, tycks inte i någon mån påverka regeringen lika mycket som den oro som finns på börserna. Den politik som regeringen formulerade när vi hade högkonjunktur, ja den ligger fast, trots att förutsättningarna är helt förändrade. Man fortsätter med skattesänkningar för höginkomsttagare och minskade inkomster för småbarnsföräldrar, sjukskrivna och arbetslösa med färre utbildningsmöjligheter och färre arbetsmarknadspolitiska insatser, med sänkta statsbidrag till kommuner och landsting och utförsäljning av statliga bolag. Det är väldigt svårt att tänka sig en mer kontraproduktiv politik i ett läge då varslen är de största sedan krisåren , då räknar med att 100 000 jobb kommer att försvinna . Det är så i synnerhet med tanke på att när vi går in i den här situationen har en halv miljon människor lämnat arbetslöshetsförsäkringen och står utan skydd på grund av regeringens försämringar. 30 000 personer kommer att förlora rätten till ersättning från sjukförsäkringen och tvingas skriva in sig vid Arbetsförmedlingen och bli arbetssökande på grund av regeringens försämringar. Hur många arbetslösa och sjuka människor som kommer att tvingas be om pengar på socialkontoren är det ingen människa som kan förutse, men det är helt klart att på grund av regeringens försämringar är det betydligt fler än vid tidigare lågkonjunkturer. De klyftor mellan arbetande och arbetslösa och mellan sjuka och friska som ökat dramatiskt sedan den borgerliga regeringen tog över kommer att öka i än mer dramatisk takt. Allt fler människor i känner nu en påtaglig rädsla för att bli nödlidande. Men det behöver ju inte bli på det sättet. Det går ju faktiskt att politiskt ingripa mot utslagningen av fler jobb och mot utslagningen av människor. Det finns mängder av saker att satsa på. Klimatkrisen kräver satsningar på kollektivtrafik och ny energiteknik som kan utvecklas i små företag. Det finns stora behov av att bygga hyreslägenheter och renovera de nedslitna miljonprogramsområdena. Privatpersoner behöver energiisolera sina villor och egna bostäder. Den kommunala välfärden behöver byggas ut om vi ska klara att möta de behov av vård och omsorg som kommer att öka framöver. I allt detta skulle en ansvarsfull regering kunna passa på nu att investera och skapa både nya jobb och framtida, långsiktiga samhällsvinster. En ansvarsfull regering skulle också satsa på människor genom att satsa mer på utbildning och på de så föraktade arbetsmarknadspolitiska insatserna, som ju faktiskt tjänar till att så många människor som möjligt står bättre rustade att ta nya jobb . En ansvarsfull regering skulle ge Arbetsförmedlingen mer resurser nu så att man där kan klara av att både möta behoven hos alla dem som varslas och fortsätta arbeta med alla dem som fortfarande, , står utanför arbetsmarknaden, de långtidsarbetslösa, de unga som saknar utbildning, nyanlända flyktingar och så vidare, som ju nu kommer att få det ännu svårare att hitta ett nytt jobb när mängder av nya arbetslösa strömmar till. Inte minst viktigt skulle en ansvarsfull regering se till att återupprätta a-kassan så att alla de människor som oavsett vad regeringen säger kommer att vara arbetslösa framöver slipper oroa sig för att behöva gå från hus och hem och skapa ytterligare ekonomisk oro och nedgång i ekonomin. Det skulle vara en ansvarsfull politik som satsar på både människor, näringsliv och offentlig sektor. Det skulle öka framtidstron och faktiskt stärka hela samhällsekonomin och dämpa effekterna av konjunkturnedgången. Det är bara att beklaga att regeringen inte tar det här ansvaret på lika stort allvar som räddningen av de nödlidande bankerna. (Applåder) I detta anförande instämde (). 8 (): Tack så mycket, Socialdemokraterna, för att ni tog initiativ till den här debatten, som jag tror är väldigt viktig. Så sent som i går kom de nya varslen, som gällde flera personer i , och . Jag har inte tittat på nyheterna , men jag är rädd för att det också kommer fler varsel. Vi ser dem . Jag tänker på de människor som blir varslade. Man sitter med ett hus, man sitter med lån på bostadsrättslägenheten, man har en familj att försörja och man kanske inte är med i a-kassan längre, därför att det blev för dyrt , och man tog bort den. Och man vet att man kanske är arbetslös, och så har man inte rätt till a-kassa längre. Vad händer då? Man har också kravet på sig att man kan bli erbjuden ett jobb och så får man flytta, kanske från till gubevars eller från till . Vad händer med familjen då? Det är så den nya verkligheten i och alliansens ser ut, en verklighet präglad av oro. Och det är en oro som inte skulle behöva vara där. Man skulle behöva göra någonting annat. är inne i en lågkonjunktur. Det går inte att blunda för det längre. Trots det repeterar arbetsmarknadsministern en budget som en papegoja, om och om igen, utifrån läget när regeringen förhandlade fram budgetpropositionen. Då var det helt andra förutsättningar för hur det såg ut. Jag har sällan sett en lågkonjunktur komma så snabbt och med sådan kraft som den här lågkonjunkturen har gjort. Då måste man kunna ompröva. Då måste man kunna göra nya satsningar. Men arbetsmarknadsministern repeterar om och om igen, precis som om det skulle bli en sanning , att de få satsningar man gjorde är det som behövs. Så är det inte. har kommit med bedömningen att det är nolltillväxt som gäller . Arbetslöshetssiffrorna stiger och förväntas bli långt högre än de prognoser regeringen gjorde . Då måste man faktiskt öppna ögonen, , och se att någonting behöver göras. Men ni gör ingenting. Vi beklagar det från sida. beskyller inte regeringen för att det är ni som är ansvariga för finanskrisen. Men vi beskyller er faktiskt, och det tycker vi är rätt, för att det är ni som är skulden till jobbkrisen. Ni har inte skapat de förutsättningar som behövs. Ni har till exempel på de här två första åren tagit bort nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för småföretagen, småföretagen som är de som vi verkligen behöver satsa på i som denna. Den nedsättningen av arbetsgivaravgiften har ni tagit bort. Ni har inte satsat och investerat i utbildningar. Kvalificerad yrkesutbildning är en investering för samhället. Det är inte någon tråkig Amsutbildning, som arbetsmarknadsministern försöker nedvärdera det till. Det är en investering i människor för framtiden, och vi behöver den faktiskt i . Vi behöver satsa i de här tiderna när det gäller klimatomställningen. Ta de initiativen nu! Från sida är vi faktiskt beredda att också se på ROT-avdragen som en möjlighet, inte minst för att sätta i gång byggsektorn och sätta i gång omvandlingen av miljonprogrammen så att de får energieffektiva bostäder och blir bättre. Vi måste sätta i gång med järnvägssatsningar, kollektivtrafik och utbyggnad av höghastighetståg. Vi måste satsa på miljöteknikföretag. Vi måste satsa på uppbyggnad av förnybara energikällor, och vi har chansen att göra det . Vi har chansen att satsa på detta. Vi måste satsa på klimatinvesteringar, och vi måste se till att inte fler människor blir arbetslösa. Det är vårt ansvar som politiker. Man kan inte säga som arbetsmarknadsministern gör att företagen ska kunna leva gott när det är goda tider och att de inte ska behöva ta ansvar när det är sämre tider. Nej, men inte heller ska det vara lätt för staten att håva in pengar i en högkonjunktur för att sedan i en lågkonjunktur skylla på något annat, att någon annan får göra någonting. Det är vi politiker som har ansvaret för att hjulen ska snurra. Det är vi som ska se till att investera i utbildning. Det är vi som ska se till att småföretagen har en chans att klara sig. Just nu skriker de efter vår hjälp. Så sent som i går redovisade Småföretagarbarometern, gjord av Företagarna och , läget. De varnar för blodbad. Det är ett starkt ord, tycker jag, men det ligger någonting i det. Småföretagarna vill att regeringen gör någonting. Småföretagarna säger att regeringen måste dra i gång utbildningar i bristyrken och vidta fler åtgärder. Det är helt rätt. måste något hända. Ni måste ta fram en ny budget, arbetsmarknadsministern. Ni måste göra satsningar. Vi kan inte låta det fortsätta så här. Det råder pessimism bland småföretagare och underleverantörer, som blir oroliga när storföretagen börjar varsla. Det skapar pessimism. Tyvärr är ni i regeringen lika pessimistiska. Ni måste gjuta mod och optimism hos småföretagare och andra människor och säga att något ska hända, att ni tar fler steg, att ni tar initiativ, att ni faktiskt tar allvarligt på situationen. Men det gör inte regeringen. Däremot gör det. 9 Arbetsmarknadsminister (): varslades 8 000 personer. fanns 75 000 lediga jobb att söka på Arbetsförmedlingen. , trots 20 000 varsel under , fanns det 30 000 lediga jobb i Arbetsförmedlingens platsbank. har varslen ökat som en direkt följd av finanskrisens härjningar, inte minst i fordonsindustrin. varslades, som vi alla vet, 900 personer på i , och . Där saknas både kunder och krediter. Men vi står redo. Här finns ingen brist på engagemang och ingen brist på resurser. För det första vet vi från andra liknande omställningar att alla varsel inte omsätts i uppsägningar. har drygt hälften av de varslade blivit uppsagda efter att varslet lagts. av de varslade var fortfarande arbetslösa . För det andra täcker omställningsavtalen halva arbetsmarknaden. I princip alla de nu varslade kan räkna med att få professionell hjälp av Trygghetsfonden och för att åter komma i arbete. Det omställningsstöd man får är ett individuellt och praktiskt utformat stöd. Stödet syftar till att underlätta att få ett nytt jobb genom ett personligt program som innebär coachning och vägledning. skriver på sin hemsida: ger oss bättre förutsättningar att ytterligare förbättra för den som blir uppsagd på grund av arbetsbrist med hjälp av lokala förhandlingar och ekonomiskt stöd. Avtalet är, som alla våra avtal, ett golv som skapar ytterligare möjligheter och som kan vara en drivkraft i förhandlingarna med arbetsgivaren. Just så är det. har av dem som fått hjälp av omställningsavtalen hunnit hitta nytt arbete innan den gamla anställningen upphört. Det som oroar är förstås omfattningen av varslen och att de drabbar en del regioner extra hårt. Det kommer att leda till att fler varsel omsätts i regelrätta uppsägningar och att färre än tidigare kommer att lyckas hitta nytt arbete genom omställningsavtalen. Därför har regeringen varit extra tydlig med att 1 ½ miljard kronor finns redo för Arbetsförmedlingen just för att möta den situation som har uppstått. Medlen kan användas av Arbetsförmedlingen över hela landet och där uppgifterna är som störst. Arbetsförmedlingens anställningsstopp är hävt, och fokus är nu på att stå redo och möta de varslade när de kommer. hörde vi på Ekot att Arbetsförmedlingen håller på att anställa över hundra nya arbetsförmedlare, och det kommer fler. 15 000 helårsplatser finns att tillgå utöver garantierna. Det motsvarar 60 000 tremånadersutbildningar för att till exempel de uppsagda på ska kunna få hjälp med att få en sen C-operatörslicens, ett truckförarbevis, en svetsutbildning eller ett lastbilskörkort. Därtill lade vi i budgeten nästan 2 miljarder på kvalificerade yrkesutbildningar. samlar vi alla aktörer som finns redo att arbeta med varslen företagen, Arbetsförmedlingen, och Trygghetsfonden, fackklubbar, kommuner, regioner och andra myndigheter. Det gör vi med hjälp av de regionala samordningsmän som regeringen utsett runt om i landet. Det är inte sant att vi inte gör något. Det är inte sant att vi står passiva och ser på, tvärtom. Aldrig förr har så många arbetat på svensk arbetsmarknad som . Aldrig förr har vi stått så redo med torrt krut i ladorna för att möta de problem vi ser framför oss. Aldrig förr har så många haft samma mål, att underlätta för den enskilde som drabbas så att han eller hon så snabbt som möjligt kommer tillbaka i arbete. Aldrig förr har samarbetet, fokuset och engagemanget varit större. Vi är redo. 10 (): Tänk om det var sant det som arbetsmarknadsministern säger. Då skulle man inte möta oron ute i landet, där människor inte vet vad som händer, där företagsledare inte vet vilket stöd och vilken hjälp de kan få. Senast var arbetsmarknadsministerns partivän kommunalrådet i i tv och bad regeringen om hjälp till utbildningsplatser för att mildra de effekter som varslen kommer att ha på motortillverkningen i . Han ser inte det fantastiska som Littorin här talar om att vi är beredda, att det finns resurser, att vi aldrig förr varit så väl rustade. Littorin har ju inte ens lyckats övertyga de egna i partileden om att det är på det sättet. I Västvärmland skriver borgerliga ledamöter tillsammans med socialdemokratiska kommunalråd att det behövs insatser för att mildra effekterna där borta. Arbetsförmedlingen har ingenting att erbjuda. Det sitter en uppgiven arbetsförmedlingschef i och säger: Jag har bara de pengar jag har och de ska gå till dem som är långtidsarbetslösa. Det är de resurser jag har. Den 1 ½ miljard som Littorin pratar om är redan uppbunden till dem som är långtidsarbetslösa. Ska han överge dem och lämna dem i sticket nu? Vi föreslår 100 miljoner och 200 nya jobbcoacher på de platser där de behövs så att de kan ta sig an dem som är varslade och se till att de kan få stöd och hjälp. De ska komma in där och tillsammans med de utbildningsplatser vi föreslår se till att de varslade kan få stöd och hjälp. Det handlar också om att inte tappa tempot när det gäller de som står längst ifrån. Men det är väl dem ministern nu ska överge? Hur kan du, , säga att du står väl med budgeten när regeringen spår att sysselsättningen förblir oförändrad som säger att sysselsättningen sjunker med 100 000? Om det skulle råda någon tvekan om vem som har fel kan till och med ha fel med tanke på hur konjunkturen utvecklat sig. Men du har baserat din budget på en oförändrad arbetslöshet, och sedan säger du att du är väl . Detta får jag inte att gå ihop i det läge som är. Du beskyller oss, med lite förakt i rösten, för att satsa på dem som inte jobbar. Ska man säga till dem som blir varslade: Ni jobbar inte. Sossarna satsar på er eftersom de vill ha en högre a-kassa. Det är det de vill. Det ska gå till dem som tjänar mest. Är den person som tjänar 18 000 högavlönad, Littorin? Om du anser det tycker jag att du ska åka runt till sjukhusen och säga till undersköterskorna att de är högavlönade, att det är måttet på vad man tjänar i det svenska samhället . Vi har ett begrepp i a-kassan som vi kallar 8080. Vi tycker att av de löntagare som blir arbetslösa ska ha av sin tidigare ersättning. Det är en rimlig ersättning när man blir arbetslös. Ert 8080 innebär att inte får det. Det är som får . A-kassornas samorganisationsrapport, som kom i går, pekar på just det. Mellan får när de blir arbetslösa. Vi jämför dagens kris med hur det var . Alltmer pekar på att det kommer att bli likadant. Men då hade man åtminstone en så pass hygglig a-kassa att man inte behövde oroa sig lika mycket som för vad som skulle hända efter uppsägningen. Många saknar a-kassa. Du har pajat a-kassan, Littorin. svamlar du tillsammans med statsministern om att det är bra med tilläggsförsäkringar. Det var ju precis det som inte var bra. Du skulle ha ned ersättningsnivån så att folk tog de billiga jobben. Det var det som var tanken. plötsligt fungerar det med lite högre ersättning igen om man skaffar sig en privat försäkring. Du har pajat a-kassesystemet, Littorin, och det håller på att bli ditt stora problem när de varslade kommer ut och inte har någon ersättning att gå till. Det drabbar kommunerna och deras försörjningsstöd. Du har ett system som har havererat. Jag är mycket orolig för framtiden och vad som händer på det här området. 11 (): Det är intressant att fundera över hur man hör och hur man lyssnar. Jag hörde också KF-ordföranden från på tv. Han var jättebekymrad över varslen som var lagda i och insåg att det skulle ställa till med bekymmer eftersom det är den största arbetsgivare som man har på orten. Självklart var man bekymrad och orolig. Men jag hörde inte att han gav uttryck för frustration mot regeringen. Tvärtom såg han att det fanns en regering som skulle ställa upp på de saker som man redan hade identifierat behövde göras.