prot · GV09114 · 2008-05-19 00:00:00 — Socialdemokraterna har misskött svensk utbildningspolitik . Den svenska skolan har halkat efter, presterar inte längre matematiker i toppklass. Vi har inte längre språkkunskaper i toppklass. Svensk forskning har haft problem under . Då är lösningen alltid Amsåtgärder. Unga människor lämnar utan fullvärdiga kunskaper och gymnasieskolan utan fullvärdiga kunskaper, och alltid är lösningen Amsåtgärder. Utbildning, utbildning, kunskap det är det den här regeringens politik handlar om. Det är därför vi går vidare med betygssystem som ska uppmuntra till kunskap. Det är därför det blir mer nationella prov och utvärdering. Det ska uppmuntra till kunskap. Det är därför vi satsar stora resurser på lärarna. Det är därför vi satsar stora resurser på att barnen ska lära sig läsa, skriva och räkna. Det är en utbildningssatsning. Det är åtgärder som Socialdemokraterna antingen mörkar eller också säger nej till. Här har vi de två alternativen. Vi har en socialdemokrati, som vill chockhöja skatterna för företagare och möjligtvis återkomma med den nedsättning som man i den tidigare riksdagsmajoriteten påpekade var en i huvudsak meningslös åtgärd. Man ska höja skatterna med 20 miljarder på områden som skulle skada tillväxtkraft och utvecklingskraft i och kompensera det med en minimal skattelättnad som är den mest ineffektiva man har kunnat leta upp. Man talar om utbildning när man i realiteten säger nej till den offensiva utbildningspolitik vi bedriver och vill kompensera det med Amsåtgärder. Det är en politik som skulle leda till att utanförskapet började öka igen. Det är en politik som skulle leda bort från full sysselsättning. Därför är det socialdemokratisk politik. 56 (): Jag hör att det är kvar, och sedan förpassar vi och övriga i den borgerliga regeringen till oppositionsbåset. Om man inte väljer att lyssna på forskning, om man inte väljer att lyssna på den kritik som levereras från , arbetsgivare och landets småföretagare, kommer man att få sitta där i båset i opposition, inte bara utan därefter. skriver i sitt svar förbättrat företagsklimat. Men poängen är att regelkrånglet har ökat med av borgerlig regering, inte minskat utan ökat. Det är inte mina uppgifter. Det är inte socialdemokratisk politik som konstaterar detta. Minskade skattekilar, säger . Skatten har ju höjts med för företagen i och med 200 miljarder i . Det är fakta i siffror. Sedan kritiserar oss för en ineffektiv politik, men låt mig uppehålla mig kring det här att ni väljer att strö ut pengar över landets företag som har anställt unga. Det har kritiserats långt innan ni införde det. Vi räknade ut att företag som vi ska inte tala illa om dem, de anställer många unga och är ett viktigt företag på många sätt och vis fick utan att göra någonting, utan att anställa någon över huvud taget. Flera andra har fått pengar utan att över huvud taget ha agerat. Vad säger forskningen om detta? Ja, redan innan sade man: Detta är inte en bra ekonomisk politik. levererade följande: Ett ganska ineffektivt sätt att öka sysselsättningen. Det är just den politik som man vill fortsätta att bedriva. Vidare säger de: Vi tror att regeringen har kommit nära eller överskridit den punkt där selektiva skattesänkningar kan ha negativ nettoeffekt på den samhällsekonomiska effektiviteten. Vad säger ekonomen om detta? Att regeringens sysselsättningspolitik är välgrundad? Låt oss uppehålla oss kring utbildning. Varför drar man ned på den kvalificerade arbetsmarknadsutbildningen? De arbetslösa ropar efter den. Företagen säger: Vi behöver rekrytera utbildad arbetskraft. sade att det var 90 000 jobb som inte blev av . Vuxenutbildningen har varit ineffektiv, säger här. Ja, vi har en finansminister som tack vare vuxenutbildningen kunde läsa vidare. Så ineffektiv har den varit. Kanske för effektiv i det här fallet, för vi hade gärna sluppit honom som ekonom. Ni har stoppat utvecklingen av högskolan. Vi behöver en fortsatt satsning på högskolan, inte bara i de klassiska universitetsstäderna utan i hela landet. Det gynnar också de små företagen. De behöver utbildad arbetskraft i , i och i . Men ni har sagt nej och dragit i bromsen. Det är en sammantaget utbildningsfientlig politik. Det är den står och försvarar här, och det tycker jag är allvarligt. Nej, det finns en helt annan politik för landets småföretag, en politik som är baserad på kunskap. 57 Finansminister (): undrar vad jag har för underlag för de här besluten. Jag vill ändå läsa upp vad regering i sin budgetproposition konstaterade i den här frågan: För en arbetsgivare med en lönesumma påverkas inte marginalkostnaden för arbete och därmed inte heller sysselsättningen. Skattebortfallet till följd av avdraget för de sistnämnda utgör en dödtidskostnad för åtgärder. Sedan konstaterar jag att man föreslår att arvs- och gåvoskatten ska tas bort. En del av denna lättnad ska finansieras av företagssektorn. Det är ungefär samma argument som vi har använt för att göra detta. Det är alltså den minst effektiva sysselsättningsåtgärden som argumenterar för. Här angriper han vår ungdomslättnad på 10 miljarder. Jag måste säga att jag är väldigt glad att gör det. Varje gång han står i talarstol och angriper lättnaden tar han ett steg närmare att bedriva en valrörelse där varje ung människa ska veta att en socialdemokratisk regering betyder att man fördubblar arbetsgivaravgifterna. Vi såg i tidningen att unga människor har framtidsoptimism i och tror på möjligheten att få jobb i större utsträckning . De kommer från Socialdemokraterna i valrörelsen att få höra att skatterna ska höjas dubbelt så höga skatter för unga människor, dubbelt så svåra villkor att få arbeta. gör den nästan häpnadsväckande logiska saltomortalen när han angriper en ganska ineffektiv åtgärd, säger han, för att införa den mest ineffektiva åtgärden. Hur skulle den ganska ineffektiva över huvud taget kunna konkurrera med den mest ineffektiva? Han angriper oss för att göra riktade nedsättningar i en debatt där han själv argumenterar för andra riktade nedsättningar. Det här är en logisk saltomortal av en klass som man får beundra. Å ena sidan angriper man oss för en minimal skattehöjning som ska finansiera viktiga skattelättnader och å andra sidan glömmer bort att man själv förordar skattehöjningar för företagare på 20 miljarder, 20 miljarder i skattehöjningar som ska drabba Svenskt Näringslivs medlemmar. Låt oss titta på resultaten. Sysselsättningen ökade med 88 000. Vi fick ny statistik från Ams. Det är 31 636 personer färre i arbetslöshet och anmälda till a-kassan. Det är 16 203 fler nyanmälda lediga platser, en uppgång . Det här är naturligtvis till viss del ett resultat av konjunkturen, till viss del ett resultat av att den svenska modellen fungerar väl och till viss del ett resultat av att regeringen för en politik som gör det mer lönsamt att anställa, som förstärker drivkraften att arbeta och som gör att människor vill komma tillbaka. tar upp det . Där talar man om betydande sysselsättningseffekter av de åtgärder vi föreslår, och inte vilka åtgärder som helst utan exakt de åtgärder som tänker driva sin valrörelse på att ta tillbaka. Rådet säger att arbetslösheten med en socialdemokratisk a-kassa skulle öka med någonstans mellan ½ och . Det är den effekt som våra förändringar har gett, och det är dem ni vill ta tillbaka. Åtgärd för åtgärd ska de ju rullas tillbaka med återställare. Rådet säger att jobbavdraget minskar arbetslösheten. Sammantaget kanske sysselsättningen ökar , 90 000 personer. Det ska ni ta tillbaka. Det här sammantaget leder till att det är 20 000, 30 000, 40 000, 50 000, 60 000 eller 70 000 personer som ska förlora jobben med en socialdemokratisk regering. Det återstår naturligtvis att reda ut. Men det är bra att tar till sig auktoriteten i . Det måste ju vara det absolut bästa skälet till att inte rösta på en socialdemokratisk regering. 58 (): Jag tar upp den här frågan framför allt därför att här är kanske späkelsen som tydligast, att man höjer arbetsgivaravgiften för de allra minsta företagen. Ska vi klara arbete åt alla, full sysselsättning, måste mer av fokus i politiken ligga på landets små företag. Och det är så att man har svikit dem på område efter område. Man sade en sak och gjorde en helt annan när man väl tog över makten. Ekonomen är helt bortblåst numera. är det politikern för fulla muggar. Dessutom kör han med någon retorik om att vi har lovat skattehöjningar med 20 miljarder. Det är att fara med osanning. Men vänder det efter att vi har haft en sysselsättningstillväxt . Det är sant att vårt sista år och Borgs första år var bra år, men vet själv han har skrivit det i sin vårproposition att det vänder , att arbetslösheten kommer att öka. Då har vi 500 000 människor mer utan till exempel inkomstförsäkring. Det är effekten av den borgerliga politiken. Landets unga människor ska veta att vi ska investera i dem, inte ge mer resurser till de företag som redan har unga människor anställda. Vi ska investera i dem som fortfarande saknar ett arbete. Eftersom den borgerliga regeringen så totalt saknar idéer om hur man ska lösa jobbpolitiken, vill jag avslutningsvis lämna över vår rapport från jobbtoppmötet . Jag hörde kommentera den och säga något om att det bara var gammal Amspolitik. Så är det inte. Jag tänkte att han kunde få läsa den för att se om han kan ta några av de positiva förslag som vi har i den. Vi gör vår hemläxa. Vi förnyar vår politik. Vi följer också den ekonomiska utvecklingen i landet och anpassar politiken därefter. Ni får inte vara så fartblinda. 59 Finansminister (): Ineffektivitetsexperten säger att han ska gynna de små företagen, och så föreslår han en åtgärd som kostar skattebetalarna , varav 1 miljard går till mindre företag. går till företag som har en lönesumma som överstiger de belopp vi talar om och där effekten är noll, nada, silch, inget enligt Socialdemokraternas egen budgetproposition. I Socialdemokraternas egen budgetproposition konstateras att den åtgärd som föreslår inte har någon effekt på sysselsättningen. Socialdemokraterna var naturligtvis med när revisorer gjorde bedömningen att det var det minst effektiva sysselsättningsstöd som vi över huvud taget har att arbeta med. Låt oss komma ihåg vad ungdomarna har att se fram emot för valrörelse. och avser att fördubbla arbetsgivaravgifterna för alla . Det betyder att varje gång en ung människa kommer in till en arbetsgivare ska det bli dyrare att anställa den personen om vi får en socialdemokratisk regering. Varje ung människa som möter en arbetsgivare kommer att veta att när man säger nej till sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar är det en skattehöjning med 10 miljarder. När man höjer förmögenhetsskatten är det en skattehöjning med 7 miljarder. När man tar tillbaka avdraget för hushållstjänsterna är det en skattehöjning med över 1 miljard. När man drar tillbaka jobbavdraget är det en skattehöjning för företagen med över 1 miljard. Det blir sammantaget 20 miljarder. Dessa siffror finns i den socialdemokratiska budgetmotionen. Här har vi skillnaden. undrar om jag har anledning att ta till mig av den socialdemokratiska rapporten. Ja, det har jag. Vissa delar, som att öka tryggheten i socialförsäkringarna för företagarna, arbetar vi med. Det är en bra idé. Det finns också ett antal idéer om att förbättra riskkapitalförsörjningen. Det är bra idéer. Dem har vi anledning att ta till oss. Det som emellertid avviker från den borgerliga alliansregeringens offensiva sysselsättningspolitik är Amsåtgärderna. Amsåtgärderna är det som är kärnan i det socialdemokratiska ekonomiskpolitiska alternativet. Det har inte fungerat och kommer inte att fungera. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter utlåtande /08:FiU27 betänkande 2007/08:FiU28 betänkanden /08:SfU8SfU11 Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då arbetsplenum skulle börja. 14 § Godkännande av Prümrådsbeslutet Föredrogs justitieutskottets betänkande 2007/08:JuU20 Godkännande av Prümrådsbeslutet (prop. 2007/08:83). 60 (): Organiserad och gränsöverskridande brottslighet kräver brottsbekämpning över gränserna. De brottsbekämpande myndigheternas samarbete är grundläggande för att detta ska vara lyckosamt. Därför har socialdemokratiska regeringar varit aktiva i att utveckla insatserna för brottskämpning och det polisiära samarbetet inom EU. Vi har en gemensam terroristbrottslag och en lag som syftar till att bekämpa bland annat finansiering av terrorism. Vidare har beslut om gemensamma utredningsgrupper och en europeisk arresteringsorder genomförts. Inom ramen för har det gränsöverskridande polissamarbetet utvecklats, både på nordisk nivå och på EU-nivå. kan exempelvis dansk polis i jakten på en misstänkt följa efter över enligt . Utländsk polis kan bistå svensk polis för att undvika kravaller och läktarvåld. Utländsk polis kan bistå vid operationer mot människohandel och narkotikasmugglare. När regeringen nu har lämnat proposition om godkännande av Prümrådsbeslutet måste vi vara medvetna om att syftet är att gå betydligt längre än det samarbete mellan polisiära myndigheter i EU:s medlemsländer som finns. I rådsbeslutets artikel 17 fastslås att gemensamma polisiära insatser ska kunna genomföras på begäran av ett medlemsland som ber andra länders polis om hjälp. Därmed öppnar man upp för polisiär operationell myndighetsutövning över gränserna i EU. Det innebär att fransk, italiensk eller polsk polis kan verka i , självständigt och gentemot svenska medborgare. Vi socialdemokrater känner oss inte trygga med dessa öppningar, speciellt inte som regeringen inte anger vad följden av denna lagstiftning kommer att bli i . ska nu besluta om ett rådsbeslut, men hur regeringen planerar följdlagstiftningen har vi, kammarens ledamöter, ingen aning om. Jag vill i det här sammanhanget påminna justitieutskottets borgerliga ledamöter om hur angelägna ni under förra mandatperioden var om att den dåvarande regeringen skulle presentera följdlagstiftning i samband med att rådsbeslut antogs i kammaren. Det här är ett avgörande rådsbeslut som kan påverka det polisiära samarbetet . Då sitter ni helt tysta i båten, och det gör oss socialdemokrater ännu otryggare. Vi är som sagt positiva till ett ökat samarbete inom EU, men vi är oerhört tveksamma till denna nya typ av samarbete. Utländsk polis ska inte på eget initiativ agera självständigt i . Det är svensk polis som ska avgöra hur man avvärjer fara och har kontroll över ingripanden där våld kan krävas efter svensk lagstiftning. Svensk polis ska sedan också kontrolleras i enlighet med svensk lagstiftning. Denna princip är oerhört viktig för oss. När vi nu ska anta detta rådsbeslut har vi ingen aning om vad effekterna av det kommer att bli för svensk lagstiftning. Vill regeringen bjuda in utländsk polis att verka i ? Under vilka omständigheter ska det ske? Ska tjänstemän som i enlighet med reglerna i rådsbeslutet verkar på svenskt territorium omfattas av JK:s och JO:s tillsyn? Ska svenska tjänstemän som verkar på en annan stats territorium omfattas av den tillsynen? Det finns dessutom skrivningar i Prümrådsbeslutet som pekar ut en färdriktning som öppnar upp för en gemensam EU-polis. Är det den moderatledda regeringens avsikt? Vill ni i de borgerliga partierna ha en gemensam operationell polis i ? Ni blir oss svaret skyldiga. Det finns alldeles för många frågor när vi nu ska gå till beslut i det här ärendet och alldeles för få svar. Varför har det till exempel inte gjorts någon utvärdering av Prümsamarbetet? Det har ju funnits länder som har tillämpat detta samarbete, och en utvärdering skulle kunna ge ordentligt med underlag i frågor om subsidiaritet och proportionalitet, till exempel. Sammanfattningsvis är detta ett viktigt och omfattande beslut. Just därför kräver överlämnande av myndighetsutövning till utländska myndigheter enligt Prümrådsbeslutets artikel 17 tre fjärdedels majoritet i kammaren enligt 10 kap. 15 § regeringsformen. Vi socialdemokrater anser att artikel 17 inte ska införlivas med svensk lagstiftning. Även om Prümrådsbeslutet i vissa delar förbättrar polisens informationssamarbete på ett positivt sätt anser jag med anledning av det som jag har anfört att det inte är möjligt att godkänna Prümrådsbeslutet i dess nuvarande omfattning. Jag vill avsluta med att yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen nr 1. 61 (): debatterar vi betänkandet Godkännande av Prümrådsbeslutet. Jag undrar hur många i som har hört talas om Prümrådsbeslutet och vad det innefattar. Jag har till och med pratat med folk här i . När jag har sagt att jag har en debatt om Prümrådsbeslutet har de inte haft en blekaste aning om vad det är för något. Anledningen till att jag tar upp detta är att det är ganska skrämmande hur fort samarbetet och utvecklingen går på det brottsbekämpande området. Vi i ser att det är en viktig uppgift att bekämpa allvarlig brottslighet. Det är en uppgift där man också behöver ha ett samarbete mellan länderna. Men det är också ett område som rör många integritetskänsliga frågor och själva nationens inre väsen: möjligheten att bruka våld och möjligheten till ingripande åtgärder mot medborgare. Det är områden som vi lägger på det polisiära och där vi också har utvecklat en ganska bra grund för att kunna kontrollera, följa upp och ha insyn i arbetet. Vi har mycket lagstiftning när det handlar om sekretess och integritetsfrågor. Det är ett arbete som har pågått och varit en lång process. Vi har ofta också varit eniga i att väga integritetsfrågor mot brottsbekämpning. I och med godkännande av Prümrådsbeslutet tar vi faktiskt avgörande steg när det gäller samarbetet mellan länder som har betydelse för den personliga integriteten. I det här beslutet föreslås att medlemsländerna ska ha direktåtkomst till varandras dna-, fingeravtrycks- och fordonsregister. Man ska kunna göra sökningar i andra länders register för att antingen undersöka om en viss profil eller uppgift matchas av en profil eller uppgift i ett annat lands register eller för att göra bredare sökningar på ett lands samtliga oidentifierade spår i ett annat lands register. Man får dock inte genomföra sökningen hos andra länder och få personuppgifter direktöverförda. När man har fått en träff på sökningen måste man gå in i den vanliga proceduren för det rättsliga samarbetet för att få personuppgifterna. Jag vill poängtera att vi i tycker att det är glädjande att man åtminstone har infört det skyddet. Det är möjligt att det är sant som man nu säger i propositionen att man inte behöver göra någon lagändring när det gäller sekretesslagstiftningen i . Men det är en stor principiell förändring i förhållande till de sekretessregler som är grundläggande i . Faktum är att genom det här beslutet blir skyddet för enskilda individer lägre mellan länderna inom EU än vad det är mellan svenska myndigheter. Det är ett stort principiellt steg. När man gör överväganden som gäller sekretessregler brukar det föregås av en utredning. var det ofta parlamentariska utredningar när man tog upp sekretessfrågor. Parlamentariska utredningar är inte så vanliga , men man brukar åtminstone ha en ordentlig utredning. Det har egentligen inte förekommit. I regeringens proposition finns det en beskrivning av hur man ser på sekretessreglerna, men det är långt ifrån tillräckligt och det är långt ifrån en ordentlig utredning. När vi i , som jag satt med i, tittade över integritetsskyddet i konstaterade vi en mängd olika brister. Det har debatterats väldigt . I den tog vi också upp problematiken med EU-lagstiftning där vi inte har möjlighet att skärpa integritetsskyddet. I vissa beslut har vi fattat beslut som rör skyddet för den personliga integriteten utan att man i riksdag har haft möjlighet att påverka det. Vi har pekat på problemet med EU-samarbetet ur integritetsskyddsperspektiv. fattar man sådana här beslut utan att grundligt ha gått igenom förslaget och vilka effekter det kommer att få och utan att ha haft en debatt så att svenska folket, eller åtminstone alla riksdagsledamöter, vet vad vi fattar beslut om. Jag kan ge ett exempel ur rådsbeslutet där man beskriver vad man genomför. Man säger att gränsöverskridande jämförelse av uppgifterna bör öppna en helt ny dimension inom brottsbekämpningen. Det är vad som står i rådsbeslutet. I rådsbeslutet säger man också att man, med tanke på det omfattande utbytet av information och uppgifter som följer av det närmare polisiära och rättsliga samarbetet, med detta beslut eftersträvar att garantera en lämplig nivå av uppgiftsskydd. De här stora genomgripande förändringarna har inte föregåtts av en utredning och inte av någon debatt. Det är något som man genomför . I betänkandet pekar man på, och regeringen säger också i propositionen på s. 59, att det lagstiftningsarbete som rådsbeslutet, om det antas, föranleder inte är obetydligt och innefattar flera besvärliga frågor, bland annat som den tidigare talaren tog upp om bör utnyttja sådana bestämmelser i rådsbeslutet som i och för sig är frivilliga, som att låta utländsk polis få agera på svensk mark eller svensk polis på utländsk mark. Eftersom det här är ett så omfattande lagstiftningsarbete säger man att det inte har varit möjligt att göra det i samband med detta. Vi fattar med andra ord ett beslut som enligt vad som sägs i själva rådsbeslutet helt kommer att förändra det brottsbekämpande arbetet, ett beslut som i rådsbeslutet sägs komma att omfatta ett omfattande uppgiftsutbyte mellan 25 länder. Regeringen säger också att med tanke på vilken betydelse som rådsbeslutet kan komma att få i det brottsbekämpande arbetet vore det olyckligt om vi blev tvungna att skjuta upp beslutet om rådsbeslutet för att invänta vilka lagstiftningsändringar som kommer att krävas. För mig som lagstiftare låter det här helt absurt. Jag ska till mina väljare säga att vi har fattat ett beslut som innebär att vi har mer sekretess mellan svenska myndigheter än vad vi har gentemot andra länder i EU. Där har vi lägre sekretesskrav när det gäller att lämna ut uppgifter som rör skyddet för den enskildes integritet. Dessutom ska jag säga till mina väljare att det kommer att vara ett så omfattande lagstiftningsarbete på grund av rådsbeslutet att det förväntas ta . Det är omfattande, det är krångligt och det kommer att ha stor betydelse. Just därför ska vi fatta beslut om att godkänna rådsbeslutet. Som lagstiftare kan jag inte säga annat än vad vi har sagt i tidigare debatter när det gäller rambeslut där vi har saknat lagstiftningsunderlag. Även borgerliga ledamöter har varit väldigt kritiska, precis som vi, när det gäller att fatta de stora principiella besluten utan att ha fått de lagstiftningsförändringar som behövs. I det här rådsbeslutet fattar man dessutom beslut om att det är möjligt att på frivillig väg ha utländsk myndighetsutövning på svensk mark. Regeringen säger att man fortfarande inte har fattat beslut om om vi ska vara med i det frivilliga samarbetet eller inte. Den frågan kommer vi att återkomma till. Det beslutet måste fattas i riksdag. Vi saknar ändå en redogörelse från regeringen för hur man funderar i den viktiga frågan. Det hade varit på sin plats. Vi vill tydligt markera att vi inte är beredda att öppna för att utländsk polis ska få agera på svensk mark mer än vad vi har fattat beslut om. Det handlar framför allt om myndighetsutövning mot enskilda personer och möjligheten att gå in och granska och följa upp hur den egna polismyndigheten arbetar. Medborgarnas möjlighet till insyn och skydd blir mindre om man tillåter utländska myndigheter att agera på svensk mark, även om de agerar utifrån svensk lagstiftning. Att i efterhand kunna granska enskilda utländska polismäns agerande och följa upp det kommer inte att vara möjligt i samma utsträckning som när det gäller svensk polis vid deras myndighetsutövande. Det tycker vi vore en allvarlig brist. Med detta, herr talman, yrkar jag avslag på propositionen och bifall till reservation 2. 62 ():