prot · GV0994 · 2008-04-11 00:00:00 — 1 § Anmälan om återtagande av plats i Tredje vice talmannen meddelade att () skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (). Tredje vice talmannen meddelade att () ansökt om ledighet . Kammaren biföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:535 Till Interpellation 2007/08:535 Konsekvenser för trafiken vid nedläggning av tullen i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor samt andra åtaganden som inte gått att ändra på. () Enligt uppdrag och rättschef 2007/08:538 Till Interpellation 2007/08:538 Arbetslöshet och aktivt idrottsutövande av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef 4 § Svar på interpellation 2007/08:479 om ökad kontroll av jordbruksstödet 1 Jordbruksminister (): har frågat mig om jag kommer att verka för att tillräckligt med resurser tillskjuts, så att länsstyrelserna klarar att utföra de av ålagda kontrollerna. Jag kan börja med att konstatera att jag delar uppfattning att jordbrukarna ska få de stödutbetalningar de är berättigade till . En förutsättning för detta är att länsstyrelserna klarar handläggning och kontroller inom utsatta tidsramar. För att möjliggöra detta har regeringen såväl som föregående år skjutit till särskilda medel. Utöver detta har regeringen tillsammans med agerat för att få till stånd en annan tillämpning av kraven för hur många gårdar som ska kontrolleras. Detta arbete har varit framgångsrikt. Kommissionens beräkningsunderlag för andelen gårdar som ska kontrolleras är i större utsträckning anpassat för våra svenska förhållanden. Detta innebär att totalt sett inte behöver höja kontrollfrekvenserna i förhållande till 2007. Situationen såg helt annorlunda ut. Enligt kommissionens dåvarande regelverk hade det krävts en utökning av kontrollerna i , till en kostnad motsvarande , jämfört med situationen 2007. Detta bekräftar att vårt arbete gentemot kommissionen har varit mycket lyckosamt. En annan fråga som jag prioriterar är att få ned antalet avvikelser. Färre avvikelser leder till färre kontroller och mindre risk för sanktion från kommissionen. En stor del av avvikelserna har kunnat härledas till brister i de underlag som jordbrukarna använder sig av vid stödansökan. Därför kommer regeringen att initiera en satsning för att uppdatera den så kallade blockdatabasen, vilken innehåller myndigheternas befintliga information om lantbrukarnas jordbruksmark och som styr vilka arealuppgifter lantbrukarna använder i sina ansökningar. Denna satsning kommer att underlätta för lantbrukarna när de ansöker om stöd. Antalet fel i ansökningarna kommer att bli färre, vilket i sin tur leder till färre sanktioner mot enskilda lantbrukare. Detta kommer även att möjliggöra för att hålla antalet kontroller på en låg nivå, vilket minskar den administrativa kostnaden för såväl enskilda lantbrukare som myndigheter. Min förhoppning är att detta arbete ska kunna minska de resurser som staten måste lägga på att kontrollera enskilda lantbrukare. Färre avvikelser minskar dessutom risken markant för sanktioner från kommissionen. 2 (): Tack, jordbruksministern, för svaret. Det är ett mycket bra svar. Det känns som att har lyckats med att jobba gentemot kommissionen i den här frågan, så det är väl ett bra jobb som departementet och jordbruksministern och för den delen även har gjort. Ändock vill jag utifrån svaret ställa några kontrollfrågor bland annat med anledning av det som handlar om att få ned avvikelserna. Hur tänker jordbruksministern arbeta vidare med detta? En av anledningarna till att jag ställer just den frågan är att vi har fått vissa propåer om att blockdatabaserna inte är helt tillförlitliga, att det inte är tillräckligt bra kvalitet på dem när man ska titta på hur marken, områdena eller arealerna ser ut. En annan kontrollfråga handlar om jordbruksstödet. Ministern säger i sitt svar att beräkningsunderlaget för andelen gårdar som ska kontrolleras nu i större utsträckning är anpassat för våra svenska förhållanden. Kan jag, utifrån den rädsla som finns på länsstyrelserna vad gäller antalet kontroller, få lite mer utvecklat vad det innebär? I samtalet med kommissionen måste det ha funnits en argumentering från svensk sida som har gjort att kommissionen har ändrat uppfattning. Därför kan det vara bra att få det lite mer specificerat. När det handlar om krass ekonomi är företagarna, det vill säga lantbrukarna, i alla fall många av dem, oerhört beroende av att jordbruksstödet betalas ut . Det har varit en farhåga att stödet inte betalas ut om kontrollerna inte är utförda. I svaret står: För att möjliggöra detta har regeringen såväl som föregående år skjutit till särskilda medel. Jag vill gärna få veta lite mer om vad det handlar om. Vi har fått lite propåer om att regeringen har kommit till skott lite sent med att fatta beslut om utbetalningen av pengarna, så det har dragit ut innan i sitt steg har kunnat gå vidare med utbetalning till den enskilde. Sist men inte minst vill jag ta upp ytterligare en fråga. Den handlar inte konkret om utbetalning av jordbruksstödet, utan den handlar om dungar i betesmarker. I har vi ett gammalt kulturlandskap, skulle man kunna säga, som vi har varit och är väldigt rädda om. Till exempel finns det gamla ekar på vissa av våra betesmarker. Det kan vara både tre och fem stycken. finns det vissa farhågor om att vi inte ska få ha de här dungarna. Det skulle vara bra om ministern också kunde ge ett svar på hur det blir med detta . 3 Jordbruksminister (): Tack för frågeställningarna och tack för interpellationen! Jag tycker att det är en angelägen fråga att diskutera eftersom den berör så väldigt många människor i vårt land. Svar på framställda frågor: Både denna och nästa säsong kommer all jordbruksmark i att inventeras, antingen administrativt eller i fält, detta för att vi ska få tillfredsställande blockdatabaser. Det är ett mycket omfattande arbete som måste utföras, men det är nödvändigt för att vi ska få ned den felfrekvens som vi har i vår blockdatabas och därmed minimera den administrativa bördan såväl för lantbrukaren som för våra förvaltningsorgan inom statsförvaltningen. Varför krävde man att vi skulle höja våra kontrollfrekvenser? Jo, det berodde på att vi fick in väldigt många nya, oftast mycket små, gårdar i systemet när vi gick över till det nya systemet . Många så kallade hästgårdar och mindre lantbruksfastigheter kom med, vilket innebar att förhållandevis små arealer ytterligare kom med i systemet. På dessa var det oftast ett litet detaljfel, vilket i en sammanställning kunde förefalla vara stora fel. Men genom vår argumentering kunde vi visa att felen visserligen var många men väldigt små, och därav lyckades vi få ned kontrollfrekvensen. Jag vill också, på framställd fråga, poängtera i sammanhanget att utöver förvaltningsanslaget äskade länsstyrelserna gemensamt inför detta år för utökade kostnader i jordbruksverksamheten och för kontroll av jordbruksverksamheten. Av de äskade medlen tilldelade regeringen, hör och häpna, hela . Dessa medel fördelades via inom ramen för landsbygdsprogrammet och inkluderar alltså kontrollen av det stora landsbygdsprogram som vi har i vårt land detta för att vi ska klara av att administrera programmet som sådant och också utföra de rimliga kontroller som vi har att utföra så att vi kan bevisa såväl för kommissionen som för svenska skattebetalare att detta fungerar på ett tillfredsställande sätt. Slutligen gäller det definitionen av betesmark. Kommissionen har kritiserat definition av betesmark. Kommissionen anser att tillåter för många träd på betesmarkerna. I kommissionens direktiv för hur betesmarksdefinitionen ska tillämpas säger man att gränsen är 50 träd per hektar. Det är något som tidigare inte har tillämpat. har vi bett bland annat forskare vid om hjälp för att kunna argumentera för vikten av att ha en annan definition i eftersom ser något annorlunda ut än vad i övrigt gör. 4 (): Jag tackar jordbruksministern, inte minst för det sista som han sade om att det ser lite annorlunda ut i vad gäller betesmarker och vårt kulturlandskap. Det är bra att vi är överens om att detta är viktigt och att jordbruksministern arbetar vidare med det. Det skulle annars kännas i många lantbrukares själ och hjärta, med tanke på kulturarvet, om de skulle tvingas att ta ned exempelvis sina ekar. Det skulle kanske också strida mot vissa andra lagar vi har. Det är också jättebra att administrationen och blockdatabasen förbättras och att det blir förnyat för hela landet. Jag vill bara ställa en kontrollfråga angående kostnaderna för det eftersom det är klart att det finns en kostnad. Är ministern beredd att skjuta till ytterligare pengar för detta eller ska det belasta länsstyrelsernas ekonomi? Det kan vara bra att veta. För övrigt kan jag inte annat än tacka för svaret och konstatera att det är ovanligt, fru talman, att vi är överens med regeringen. Men just i denna fråga är vi det. 5 Jordbruksminister (): Jag tackar än en gång för interpellationen. Det är värdefullt att sprida den typ av information som jag har fått möjlighet att göra i och med att interpellerade mig. Jag har några avslutande kommentarer apropå framställda frågeställningar. Jag sade i mitt tidigare inlägg att vi har haft en annan definition i vad beträffar betesmarker. Kommissionens linje är att det ska vara högst 50 träd per hektar på en betesmark i . Undantag finns emellertid. Det ena gäller områden som har särskilda skötselplaner. Det är ganska stora arealer i som har särskilda skötselplaner. Det beror på att det finns särskilda värden på dessa marker. Det är värden som vi är rädda om för att vi vill behålla och utveckla den biologiska mångfalden. Det andra undantaget gäller just det nämnde, nämligen det vi kan kalla hävdade träd, alltså vårdträd och liknande som inte räknas in i de maximalt 50 träd som får finnas på en betesmark enligt kommissionens direktiv. Trots detta har vi begärt hjälp från forskare, bland annat på , för att kunna argumentera för en annan definition i vårt land eftersom ser något annorlunda ut än vad i övrigt gör vad gäller biologisk mångfald på våra hag- och betesmarker. När det gäller frågan om blockdatabasen har jag här kungjort att vi kommer att göra en översyn. Självklart kommer det att kosta pengar. Den budgetordning vi har i vårt land tillåter mig emellertid inte att kungöra hur detta ska lösas i den pengahantering vi har, både i och i regeringen. Men jag kan lova att vi inte lägger på några bördor på vare sig länsstyrelserna eller några andra. Vi ser självklart till att det finns pengar så att det är möjligt att genomföra dessa verksamheter. Skälet till att vi gärna vill kungöra detta i sammanhanget är återigen att många fel beror på att det är fel i databaserna som staten en gång har tagit fram. 6 (): Jag tackar för den form av tydliggörande som jordbruksministern gjorde om pengahanteringen. Då kan många länsstyrelser runt om i landet andas ut vad gäller den delen. Jag vill också tacka för det arbete som är gjort i frågan om kontrollverksamheten och de ökade kraven. Med detta besked kan många småföretagare, som ju lantbrukare ofta är, dra en lättnadens suck i förhoppningen att systemet nu kommer att fungera, att kontrollerna kommer att kunna göras och att pengarna kommer att betalas ut , för många är i sitt företagande beroende av att det betalas ut . Med detta vill jag tacka för debatten. Jag kommer naturligtvis att följa frågan om våra dungar och betesmarker vidare eftersom dessa är viktiga i vårt kulturlandskap. 7 Jordbruksminister (): Jag tackar än en gång för interpellationen. Det är angeläget att denna information förs ut till alla de sökande som finns. De är många och brottas mycket med problematiken kring just denna typ av stöd, stödutbetalningar och kontroller. Jag har sett till att lantbrukarna får sina stöd rätt år, vilket inte var fallet under den tidigare regeringen. Det är därför självklart att jag kommer att försöka se till att de administrativa åtgärderna är av sådan klass att stöden kan utbetalas i rätt tid och under rätt år. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2007/08:493 om 8 Utrikesminister (): har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för del och inom Europeiska unionen mot bakgrund av den senaste tidens händelseutveckling i för att kritisera den armeniska regeringen, öka respekten för mänskliga rättigheter samt bidra till en demokratisk utveckling i landet. Händelseutvecklingen i sedan presidentvalet med flera dödsoffer och skadade samt långtgående inskränkningar av de demokratiska och mänskliga rättigheterna är djupt oroande. följer noga händelseutvecklingen och stöder de uttalanden som gjorts av och EU. ser positivt på att EU har agerat snabbt och samstämmigt. EU har varit tydlig i sina uttalanden och genom den särskilde representanten för södra , , på plats uttryckt djup oro över myndigheternas våldsutövande mot demonstranter samt uppmanat till dialog mellan regeringsföreträdare och oppositionen och därtill förespråkat ett hävande av undantagstillståndet. Regeringen välkomnar att undantagstillståndet nu upphävts men konstaterar med oro att nya inskränkningar av demonstrationsfriheten införts. stöder främjandet av mänskliga rättigheter i genom vårt bilaterala bistånd. är ett av de länder där biståndet kommer att fasas ut till följd av den landsfokusering som genomfördes . Stödet pågår 2008 och 2009 men planeras vara helt avslutat . följer hur de mänskliga rättigheterna efterlevs i . har publicerat en rapport i detta ämne, i vilken begränsade respekt för politiska rättigheter och medborgerliga friheter lyfts fram. har tillsatt en särskild övervakningsgrupp för att följa utvecklingen i bland annat i detta hänseende. innehar ordförandeskapet i denna grupp och för en intensiv dialog med armeniska myndigheter i dessa frågor. Vi stöder också strävanden att hitta en lösning för Nagorno Karabach som i sin tur kan främja försoning i regionen. Som EU-medlem och genom den europeiska grannskapspolitiken (ENP) kommer också fortsatt att stödja främjandet av respekten för mänskliga rättigheter i . ENP är med de incitament och villkor som handlingsplanerna för de enskilda länderna medför vårt viktigaste instrument för att påverka länder som i demokratisk riktning. driver på för att EU:s grannskapspolitik ska utvecklas, särskilt vad gäller relationen till EU:s östra grannar. 9 (): Jag vill förstås inleda med att tacka utrikesministern för svaret även om det var återhållsamt formulerat i den skriftliga versionen. Jag ser fram emot den diskussion vi nu kommer att ha, som kanske tydliggör en del av dessa formuleringar. Det är ju en mycket allvarlig situation som vi har beskådat under, egentligen, ett antal års tid i . Det handlar inte bara om det tidsintervall som den här interpellationen uttryckligen tar upp i sina frågor. Också har ju övergreppen mot oppositionen och mot de mänskliga rättigheterna varit ganska omfattande. Därför tycker jag kanske ändå att det svar som avges, där följer ett antal saker och stöder ett antal andra saker, visserligen är välkommet, för det finns ett antal formuleringar som för min del är nya och som är tydliga. Men jag tycker kanske ändå att man borde kunna säga något mer. , för att ha det sagt, är det här ett offentligt protokoll. uttalar nu genom utrikesministern mycket oroade formuleringar om de mänskliga rättigheterna i . Den signalen torde vara tydlig. ska vi vara medvetna om att bara ett allmänt stödjande och ett allmänt främjande inte är tillräckligt. Man måste också kunna ställa konkreta krav på förändringar. Därför är en av de frågor som jag vill att utrikesministern utvecklar svaret på hur man ställer sig till de krav som , och Watch har ställt. Det gäller att alla politiska fångar, det rör sig om över ett hundratal, ska släppas och att man utreder rapporterna som finns om övervåld och tortyr utförligt och oberoende. Det gäller att man tar bort ändringarna i lagarna om demonstrationer så att de här lagarna överensstämmer med något slags internationell standard och att man har rätt att uttrycka sina åsikter också tillsammans på gatan. Jag undrar också om utrikesministern stöder kravet på att en oberoende utredning tillsätts för ta reda på vad som egentligen hände i samband med de händelser som vi nu diskuterar. En sådan oberoende, objektiv, transparent, förståelig, utredning vore helt enkelt på sin plats, för vi vet helt enkelt inte tillräckligt mycket. Vi saknar kunskap om de gripna oppositionsledare och riksdagsledamöter som är fängslade eller på annat sätt omhändertagna; var de befinner sig och vilket tillstånd de är i. Hur är det egentligen med Sasun Mikajeljan, Chatjatur Sukiasian, Hakop Hakopjan och Mjasnik Malchasian? Var befinner sig dessa personer? Vi får inga svar i de kontakter vi försöker ha med den armeniska regimen. Den oppositionelle journalisten har just nu en hemlig vistelseort, för att han helt enkelt inte kan verka öppet. Det här är ju exempel på hur man förföljer människor som uttrycker oppositionella åsikter. Det är något som en demokrati aldrig kan tillåta. Sedan säger utrikesministern i sitt svar att biståndet nu ska fasas ut. Det är klart; det är aldrig för evigt givet vilka länder som ska motta svenskt bistånd. Det måste alltid omprövas. Men är det verkligen ett rimligt läge att fasa ut det bistånd som ju handlar om demokrati och mänskliga rättigheter när brotten mot detta är allvarliga och djupgående? Jag tror, fru talman, att det som utrikesministern kommer att svara har en viss betydelse, inte bara här i kammare i en allmän debatt oss emellan och för dem som råkar läsa protokollet i efterhand. Det kan kanske också vara en signal som sänds direkt ned till den armeniska regimen och till stöd för dem som kräver demokrati och mänskliga rättigheter. Därför är det viktigt hur svaret formuleras. 10 Utrikesminister (): Det ska ju i och för sig också inträffa då och då att vi ska ha lite mer samstämda åsikter när vi träffas här i talarstol, och jag kan inte finna att vi har några alldeles avgörande meningsskiljaktigheter i just den här frågan. Sedan handlar det om vad vi kan göra. har en del specifika frågor. Det gäller oberoende utredning om vad som inträffade och att man ska släppa dem som fängslades i samband med det om man undantar dem som kan ha gjort sig skyldiga till våldsdåd av sådan art att de skulle falla under också i . De kraven har förts fram. EU:s specielle representant för södra , , har varit där . Jag kommer att träffa honom för uppföljande samtal om bland annat detta . Det hör till de saker som han på Europeiska unionens vägnar har fört fram. Så jag tror nog att vi från EU:s sida har varit mycket , mycket uppmärksamma. Det gäller också den europeiska säkerhets- och samarbetsorganisationen . Det gäller också det som nämns mer en i mitt svar, nämligen , som har haft en grupp ambassadörer där under svensk ledning . Det instrument som jag tror att vi har för att påverka utvecklingen i och en del andra länder i närheten är den europeiska grannskapspolitiken. Detta är något som de oavsett vilka de är är mycket intresserade av. Det innehåller ett antal mycket kraftfulla incitament för dem på lång sikt som kan vara betydelsefulla för landets utveckling. Men det innebär också att det ställs krav på dem när det gäller utveckling i riktning mot demokrati och mänskliga rättigheter. Jag tror alltså inte att man ska övervärdera det faktum att de relativt begränsade svenska biståndsinsatserna kommer att fasas ut i ett läge där vi har skaffat oss ett långt mer verkningsfullt instrument i form av den europeiska grannskapspolitiken. På den punkten är det väl sannolikt att vi tvingas ha delade meningar. 11 (): Utrikesministern kan vara ganska trygg med att vi är överens om en del saker, bland annat om en del av de politiska krav som bör driva. Debatten kan ju också fylla det syftet att den klargör detta, att den tydliggör i den svenska debatten var regeringen står, vilka krav man verkligen stöder och har ställt. För det har varit relativt tyst om den armeniska frågan i svenska medier. Det är varken jag eller utrikesmi-nistern ansvariga för. De skriver förstås det de själva önskar. Det är därför vi kallar det yttrandefrihet. är en debatt i riksdag en möjlighet att framföra åsikter offentligt. Jag konstaterar att också som land står bakom kraven på att det tillsätts en oberoende utredning. står bakom att alla politiska fångar ska friges. Med begreppet politiska fångar menar vi dem som inte har gjort sig skyldiga till annan brottslighet. Man utreder såvitt jag förstår de rapporter som finns om tortyr och övervåld. Det är välkomna ställningstaganden. Jag tror inte att jag överdriver betydelsen av det svenska biståndet, men det är ju inte betydelselöst. Vad som enskild nation gör har viss betydelse i praktiken. De insatser man skulle kunna göra för demokrati och mänskliga rättigheter skulle förstås kunna vara värdefulla, även om andra insatser kan vara viktigare och större. Det har också en symbolisk betydelse. Det visar ett engagemang från sida, och det visar att är intresserat av och engagerat i hur utvecklingen fortskrider, inte bara genom de internationella organ som vi vet finns och verkar utan också som nation. Det är möjligt att det är där vi skiljer oss åt huruvida ska ha en tydlig och klar självständig utrikes- och biståndspolitik eller om man bara ska verka inom de organ som är medlem i. Tack för klargörandena på ett antal punkter. Vi får väl hoppas att man kommer att lyssna till vad som här sägs och att den informationen blir vidarebefordrad. Jag vet att jag är i gränstrakterna av kammarens regler, men jag tror att det är värdefullt att veta att även personer från har anledning att frukta förföljelse om man återsänds när man har tvingats i flykt i ett annat land. Det är ju migrationsministerns uppgift att svara på den typen av frågor, men det kan ju hända att ni har ett och annat samtal. Då kan det vara värdefullt att vidarebefordra att också armenier i många fall kan frukta förföljelse vid ett återsändande. 12 Utrikesminister (): Jag delar uppfattning att det har varit relativt sparsamt i svenska medier med uppgifter om utvecklingen i . Det varken kan eller bör vi göra så mycket åt. Det gäller dessvärre också många andra ställen i världen där det är en händelseutveckling som vi kanske tycker skulle föranleda större uppmärksamhet. Mot den bakgrunden är interpellationsinstrumentet rätt bra. Det ger en möjlighet för enskilda ledamöter av kammaren att ta upp frågor, och det ger regeringen en välkommen möjlighet att deklarera en ståndpunkt som den har och har deklarerat i andra sammanhang och som då kommer till protokollet på ett tydligare sätt än annars. Det finns en punkt där vi möjligtvis har något delade bedömningar. Vi har väldigt effektiva instrument till vårt förfogande, i alla fall väldigt mycket effektivare . är visserligen svensk diplomat, men om vi bara hade sänt en svensk diplomat till för att föra samtal med någon tjänsteman på mer eller mindre låg nivå i det armeniska tror jag inte att det hade haft så stor effekt. uppträder han som Europeiska unionens särskilda representant för regionen med ett mandat från samtliga 27 utrikesministrar. Det ger naturligtvis en helt annan tyngd i agerandet. Jag skulle önska att tyngden var ännu större i den europeiska grannskapspolitiken och det europeiska engagemanget i de här frågorna. Då hade vi haft ännu större möjlighet att måhända utöva inflytande på utvecklingen i till exempel . Södra är ett viktigt område. var jag i närheten jag var i i och förde diskussioner om situationen i . Vi har instrument, och vi ska utnyttja dem. Det är framför allt de europeiska instrumenten.