prot · GV0994 · 2008-04-11 00:00:00 — Jag säger inte att vi alltid har haft den bästa skolpolitiken, för det har vi inte. Det kan jag hålla med om. Det finns anledning att ompröva mycket av det som vi har sagt och gjort tidigare. Men det handlar inte riktigt om det. Det handlar om hur det är nu och om framtiden. Ska vi leva upp till vad som sägs i Lissabonstrategin om det livslånga lärandet måste det finnas en beredskap ute i kommunerna och en möjlighet att bedriva just det livslånga lärandet utifrån ett perspektiv att även vuxna ska kunna komplettera sin utbildning och få en gymnasial kompetens för att sedan gå vidare. Det är inte sant att det mesta i den kommunala vuxenutbildningen har varit inriktat på teoretisk utbildning. Väldigt många av dessa utbildningar har också varit inriktade direkt på att man går från ett yrke till ett annat, till exempel från undersköterska till sjuksköterska. Då behövs denna typ av utbildningar. De har varit väldigt viktiga utifrån väldigt många aspekter. Dessutom ska vi komma ihåg att detta är en gammal tradition. Detta började med aftonskolorna för att man skulle ge möjligheter till dem som inte kunde vidareutbilda sig på annat sätt. Det blir dessutom lite märkligt här när det gäller att teoretiska kunskaper inte skulle vara viktiga. Det som är så bra med vuxenutbildning är att vuxna kommer tillbaka till en utbildning med en yrkesbakgrund och en livserfarenhet som de kan ta med sig till de teoretiska studierna för att gå vidare i den fortsatta utbildningen. I detta sammanhang ska vi också komma ihåg att kommunerna har byggt upp kommunala lärcentrum. De finns i väldigt många kommuner. Där tar man ett ansvar för framför allt de vuxnas lärande för att de ska ges möjligheter att komma igen. Är ni beredda att även fortsättningsvis finansiera dessa lärcentrum, att ta över det finansiella ansvaret, för att de ska ges möjlighet att överleva? När ni nu drar ned på stödet innebär det faktiskt inte att behovet minskar. Vad som är höna och ägg här kan man alltid diskutera. Men utbildningsnivån är fortfarande väldigt låg, och det behövs en kompetenshöjning, vilket utbildningsministern vid ett flertal tillfällen säger i debatten. Då måste det också göras satsningar även för de vuxna så att de ges möjligheter. Den kvalificerade yrkesutbildningen är på många sätt väldigt bra, men den spretar också åt väldigt många håll. För att komma in på den måste man ha minst gymnasiekompetens. Hur ska de vuxna som inte har det få det om de inte ges möjligheter? 116 Utbildningsminister (): Det är något lustigt med debatten. har världens mest omfattande vuxenutbildning. får det att låta som om den med den borgerliga regeringen är avskaffad. Det är världens mest omfattande vuxenutbildning. Inget land som styrs av vänsterpartier har mer vuxenutbildning än har. Den nedskärning som vi gjorde är väsentligt mindre än den som eget parti gjorde . Vi har 80 000 helårsstudieplatser. Men eftersom alla elever inte studerar helår utan kurser, halvår och så vidare är det 200 000300 000 elever som går i svensk vuxenutbildning . Den existerar, . Jag lovar det. Vuxenutbildningen existerar på rader av orter. I ett läge då konjunkturen svänger måste vi tillföra resurser. Det är det synsätt som vi alltid har varit överens om när det gäller vuxenutbildningen. råkar det vara en borgerlig regering som åstadkommer att det blir hög sysselsättning. Därför minskar trycket på vuxenutbildningen. Då är det fel att skära ned. När socialdemokratiska regeringar har skurit ned har det varit rätt, för då har vänsterpartisterna tryckt på ja-knappen här i kammaren. Det är något märkligt med det synsättet. Jag menar att det var rätt att skära ned när det var högkonjunktur , och det är rätt att göra det nu när det är högkonjunktur. I ett annat läge, om arbetslösheten ökar eller det finns hot om att den ökar, bygger man ut vuxenutbildningen igen. Jag tycker att man ska göra på ett annat sätt nästa gång som man bygger ut den. Då ska man nämligen bygga ut yrkesvuxenutbildningar och inte bara teoretiska utbildningar. bestrider mitt påstående att vuxenutbildningarna i huvudsak är teoretiskt inriktade. Men jag vet inte vilket underlag som har. Jag tror att vi på sida upp och sida ned kan belägga att det i allt väsentligt är de teoretiska allmänna gymnasiekurserna som man läser på vuxenutbildningen och att det i väldigt liten utsträckning är yrkesinriktade kurser, även om de finns. Men de yrkesinriktade kurserna utgör en mycket begränsad andel av det totala utbudet. Låt oss inte tala om , säger . Varför ska vi inte göra det? Det är en väldigt intressant fråga i sammanhanget. Vi tänker , precis som ett antal grannländer, inrätta en yrkeshögskola i , just för vuxna, just för att de ska få jobb. De ska inte bedrivas i , och , utan de ska bedrivas ute i kommunerna, även i de kommuner som har som utgångspunkt för sin fråga, nämligen där det inte finns stora akademiska lärosäten. Där ska vi ha yrkeshögskoleverksamhet. väljer att gå emot detta. Talesmannen i utbildningsfrågor för står i tv och säger: Nej, vi vill inte ha en B-högskola. Varför betraktar man från sida yrkesutbildningar som B-utbildningar? Varför är en yrkeshögskola en B-högskola? Förklara gärna det i nästa inlägg, . 117 (): Jag återgår nu till att tala om den kommunala vuxenutbildningen. Om medlen till den kommunala vuxenutbildningen tidigare skars ned, har jag svårt att se att situationen blir bättre om man skär ned ytterligare, som den borgerliga regeringen har gjort. Det är väl knappast troligt att det blir på det sättet. Detta handlar om att man inte kan använda den kommunala vuxenutbildningen som något dragspel beroende på konjunkturerna. Det handlar om att upprätthålla en hög kompetens bland den personal som finns. Dessa personer kan inte använda sig av några arbetsmarknadspolitiska instrument för att gå in och ut beroende på hur arbetsmarknaden förändras över tiden. Det går inte. När det sedan gäller vad som komma ska vet vi inte det . Det som ni har gjort är att dra ned på medlen och säga att någonting ska komma . Då måste ni också tala om hur detta ska finansieras när det rent praktiskt gäller möjligheterna för de studerande att studera med studiemedel. Ni väljer faktiskt inte att höja studiemedlen. Det särskilda rekryteringsbidraget som har funnits tidigare är också borttaget. Möjligheterna för vuxna här är alltså betydligt sämre. Som exempel kan man ta en person som ska ha grundskolekompetens, särvux eller grundläggande vuxenutbildning, och ta studiemedel. Sedan ska den personen gå vidare på en yrkeshögskola med studiemedel. Vem kommer att ha möjlighet och råd att göra det med den nivå som det är på studiemedlen ? Vi talar nu om vuxna och vuxnas möjligheter. har dessa personer familj och ska försörja inte bara sig själva utan barn. Hur ska de klara av det när ni inte höjer studiemedlen? 118 Utbildningsminister (): Vuxenutbildningen kan inte vara ett dragspel i konjunkturerna, säger och menar att man inte ska växla upp och växla ned antalet platser beroende på konjunkturerna. Jag tror att är rätt ensam i denna kammare om att tycka det om man skulle börja diskutera det. Den har alltid växlat med konjunkturerna. måste dimensioneras efter hur många barn som föds. Men vuxenutbildningen måste dimensioneras efter efterfrågan. Om vi skulle ha haft lika många platser på vuxenutbildningen som man hade 1999 när det var all time high skulle huvuddelen av platserna stå tomma. Det är väl ingen idé. De vuxna som ska gå där har ju jobb. De söker inte utbildningar. Om vuxna människor ska plugga på komvux hänger något samman med om de har jobb eller inte. Det hänger inte bara samman med det, men en mycket stor andel hänger samman med detta. När många har jobb minskar trycket. Det är samma sak med universiteten i . Det är ett mindre söktryck nu än förut, och det beror på att ungdomar får jobb. I ett annat läge är det fler som söker. Utbildningsväsendets dimensionering för personer över gymnasieåldern måste något kunna variera över tiden och något hänga samman med konjunkturerna det är så efterfrågan ser ut om vi inte ska tvångskommendera in folk på komvux, men det antar jag att vi inte ska göra. Det måste vara så att vi bygger ut när det är lågkonjunktur och stora behov, som man gjorde , och sedan drar man ned när det är högkonjunktur. Så gjorde ni i den förra majoriteten, och så gör vi. Det är inget konstigt. Varje gång jag ställer frågan om yrkeshögskola säger att det är någonting annat och att det inte är det vi diskuterar. Men det är precis det vi diskuterar, vuxnas möjligheter till vidareutbildning i olika delar av . En yrkeshögskola kommer att ge nya utbildningsmöjligheter för vuxna ute i regionerna, och städerna också för den delen, i hela . Alla vill inte bli akademiker. Alla kan inte bli akademiker. Samhället fungerar inte om alla är akademiker. Vi behöver bra yrkesutbildningar också. En yrkeshögskola är ett steg framåt. Mitt råd till är att gå hem och fundera på det ställningstagandet. Jag tror att det är ett steg framåt att införa en yrkeshögskola också i för vuxnas möjligheter att utbilda sig vidare. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2007/08:520 om svenskt stöd till UWC-skola i 119 Utbildningsminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att stärka elevernas möjligheter att läsa en IB-examen i en internationell miljö utomlands och vidmakthålla det svenska deltagandet i internationella utbildningsnätverk i ett läge då anslag återkallats. Genom överenskommelsen om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasial nivå har svenska elever rätt att delta i gymnasieutbildningar i på samma villkor som norska ungdomar. Det gäller även IB-programmet. Den svenska staten betalade ut i statsbidrag till kommunerna för de nordiska elevernas skolgång under /07. Det har också alltid varit fler norska elever som söker sig till än svenska elever som söker sig till . Min bedömning är därför att det även fortsättningsvis finns mycket goda möjligheter för svenska ungdomar att läsa på IB i . Jag har från biståndsminister inhämtat följande. Det svenska bidraget till United World Colleges i Flekke i har belastat biståndsanslaget i . Enligt de kriterier som och Dac ställt upp kan dock inte bidraget klassas som bistånd. Det är skälet till att bidraget dragits in. Regeringen utesluter dock inte att den svenska staten på något vis genom biståndet kan medverka till en lösning som bidrar till att stödja verksamheten vid i . 120 (): Först får jag väl tacka för svaret även om jag egentligen inte var så jätteintresserad av det generella. Det vet jag. Det är jättebra att vår regering stöttar gymnasieutbildningar i internationell miljö. Jag är naturligtvis besviken på svaret. Jag hade velat ha ett tydligare svar. är ett unikt, globalt inriktat utbildningsnätverk. Det grundades i syfte att både förena och fostra unga studerande från skilda länder att lära sig själva och varandra om de värdegrunder som är betydelsefulla för att främja förståelse för hur fredlig samlevnad kan bidra till att minska konflikter människor emellan. UWC representeras av frivilligt arbetande personer i 124 länder. Det är FN:s generaldirektör som är yttersta huvudman. Det finns alltså tolv UWC-skolor över världen. En av dessa är Röda Korsets skola i på . Det är väldigt viktigt att betona att Röda Korset är med och arbetar med den här skolan. Det rör sig om två årskurser på gymnasieskolan, de två sista. Alla kan söka i vanlig ordning utifrån sina betyg. Man är inte beroende av någon speciell social tillhörighet eller något annat. Hela den här utbildningen syftar till en långsiktigt hållbar och global utveckling i världen, och den är fredsbevarande. Genom en överenskommelse 1993, alltså , har bidragit genom UD till den här skolan med ungefär 4 ½ miljon . prisomräknades detta av den dåvarande socialdemokratiska regeringen, och man gick upp till 5 ½ miljon 2007. är det 20 studenter från , 16 från och 12 från som går på just denna skola. meddelade regeringen att bidraget för skulle halveras och att det skulle minskas ned till av nuvarande nivå för för att helt upphöra 2010. Jag tillhör samma allians som utbildningsministern, och jag måste påpeka att jag ser det här som väldigt allvarligt. Det är en allvarlig signal till omvärlden att vi, ett av de 124 länderna, avstår från att ge medel till en sådan här skola. Vi har ju värnat om att det ska utvecklas ett globalt ansvar, och vi vill ha mångfald och inte enfald också inom utbildningsväsendet. Jag är fullt medveten om att det här har legat på biståndet, och biståndsminister har varit tydlig med att bidraget ska dras in eftersom det inte ska klassas som bistånd. I själva verket är skolan inte intresserad av från vilken pott bidraget kommer. Det är inte heller några av alla de finansiärer som vi har i det här landet i form av frivilliga som ger till skolan eller kommuner som stöttar elever att komma dit. Det är regeringen som måste ta sitt ansvar. 121 Utbildningsminister (): Det är besvärligt när olika statsråd är involverade. Den fråga som ställer bör ställas till biståndsministern. Man kan anse att jag som utbildningsminister är ansvarig för svenska elevers möjlighet att gå på skolan i . Jag känner starkt för att elever från utvecklingsländer i och allt vad det kan vara ska ha möjlighet att gå på den här skolan, men att afrikanska elever går på skola i är inte ett ansvar för utbildningsminister. Däremot har det betalats en del via biståndsbudgeten. Eftersom frågan är ställd till mig har jag hämtat in några faktaupplysningar från biståndsministern, men det ytterligare resonemanget får interpellanten föra med biståndsministern i det här fallet. Det är inte möjligt att det svenska skolväsendets resurser ska användas för att utländska elever ska gå i skola i ett annat land. Däremot är det ju fullt möjligt att man inom ramen för ett internationellt samarbete kan finansiera det, men då går det på biståndsanslaget eller inom den biståndsram som finns. Den frågan får alltså ställas till biståndsministern. När det gäller svenska elevers möjlighet att gå på denna skola har jag ägnat mig åt att sedan frågan kom upp på mitt bord, delvis genom interpellation men också genom en del uppmärksamhet i massmedier, sätta mig in i frågan. Jag kan, med de avtal vi har i , försäkra att svenska elever får möjlighet att gå på denna skola, men att ge elever som kommer från andra länder möjlighet att gå i skola i ett annat land, det är inte ett ansvar för utbildningsminister. 122 (): Jag kan förstå det resonemanget. Men fastän biståndsministern hade avslagit det hela tyckte jag ändå att det var aktuellt eftersom vi har svenska elever där. Det är flera av våra framgångsrika diplomater som faktiskt har gått på den här skolan. Tanken är ju att det ska vara en möjlighet för blivande diplomater och andra som ska göra utlandstjänst på olika sätt att man har fått basen på en sådan här skola där det finns möjligheter. Jag tycker att det är jätteviktigt att utbildningsministern ändå tar ett ansvar för att det finns en skola så att svenska elever faktiskt kan gå på den här utbildningen. Sedan kan jag inte låta bli att säga en sak. Jag har sagt detta under tidigare perioder då jag har suttit i , och jag måste säga det också till den regering som jag tycker har skött uppdragen på ett väldigt bra sätt. Jag hoppas att man samarbetar kring ett viktigt projekt och en viktig skola. Trots allt är det så här att om inte den här skolan får ett svar som tryggar dess framtid att beslutet omprövas eller att man åtminstone får ett besked om att man kommer att få pengar så kommer det här att skada denna skola rejält. Jag tycker inte att vi i vårt land ska på något vis krackelera de här fantastiska idéerna som finns över världen där vi har varit ett föregångsland i många andra och liknande sammanhang detta på grund av . Någonstans går det fel då. Min fråga är till utbildningsministern: det inte ändå möjligt att ta upp en förhandling mellan utbildningsministern och biståndsministern om att ge de här medlen till skolan? Det ger ju också en signal till alla de andra ideella organisationer som ger medel från till skolan. 123 Utbildningsminister (): Om man läser noggrant de sista raderna är det väl ungefär det som står där, även om vi naturligtvis inte utåt avslöjar våra diskussioner i regeringen. Frågan är inte färdigdiskuterad, och det är egentligen det som står i svaret: Regeringen utesluter dock inte att den svenska staten på något vis genom biståndet kan medverka till en lösning för denna verksamhet. Vi är helt medvetna om jag är helt medveten om det i varje fall den här skolan, vad den pysslar med, dess höga kvalitet och standard samt att det är angeläget att den kan vara kvar. Men får vi sortera. Med de principer för biståndet som riksdag har fastställt måste vi naturligtvis kunna sortera ut något. Även om detta är en liten summa i det stora biståndsanslaget det är det ju i sammanhanget måste det ändå stämma överens med de beslut har fattat om hur bistånd får användas. Den processen och beredningen är inte färdig. Vi har fått förfrågningar från om detta, om det nu är staten eller ägaren till skolan den överblicken har jag inte och vi kommer att återkomma. Frågan är under beredning i . 124 (): Det här gläder mig naturligtvis, därför att jag är helt övertygad om att när utbildningsministern kommer till , eller hur det nu var, kommer han också att mötas av de här frågorna, därför att det har väckt uppståndelse lite varstans i att har hanterat den här frågan på det här sättet. Men man kan också säga att om man då kan hitta en kanske ännu bättre lösning för hur det ska fördelas inom ramen för budgeten i vårt land så är det ju bara bra. Det viktiga här är att vi kan tala om att det kommer att kunna lösas, kanske i budgetpropositionen . Är det så att jag skulle kunna skicka den signalen till dem som har legat på när det gäller mig själv och den här frågan, eftersom jag också tycker att skolan har hög kvalitet och är viktig? Kan jag skicka signalerna att det förmodligen kommer att komma ett positivt besked ? 125 Utbildningsminister (): Utlova något som man inte med säkerhet kan leverera vill jag inte göra. Den formulering som är mycket noggrant avvägd som står här, att vi inte utesluter att vi ska kunna medverka till en sådan här lösning, är det vi för dagen är beredda att säga. Men det är knepigt, för detta har tidigare finansierats över biståndsbudgeten, men biståndsministern bedömer att det nu inte stämmer överens med de principer som har anvisat. säger biståndsministern till mig att det här inte är slutligt avgjort, så frågan fortlever. De svenska elevernas skolgång på denna skola är tryggad genom de avtal vi har i . Det är i första hand mitt ansvar som utbildningsminister. När det gäller elever från utvecklingsländer i världen som går på skolan i är i den ansvaret fördelat så att det hamnar på och biståndsministern, och de får föra denna fråga i mål på ett eller annat sätt. Men den är inte slutligt avgjord . Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2007/08:504 om papperslösa på svensk arbetsmarknad 126 Arbetsmarknadsminister (): har frågat om jag är beredd att agera för att papperslösa inte ska utnyttjas på svensk arbetsmarknad. Han har också frågat vilka konkreta åtgärder som jag ämnar genomföra och när dessa åtgärder kommer att initieras. Vidare har frågat vilka övriga departement som bör involveras i detta arbete. Som jag har sagt i flera interpellationsdebatter och senast är det inte acceptabelt att människor utnyttjas på det sätt som beskrivs. Det är av stor vikt att regelverk och avtalsvillkor följs för att säkerställa goda arbetsvillkor för alla oavsett nationalitet. Det är naturligtvis viktigt att det finns kännbara sanktioner för de arbetsgivare som utnyttjar illegal arbetskraft. är det ett brott mot utlänningslagen att anställa personer från tredjeland som inte har rätt att arbeta i . Det är en polisiär fråga att hantera och utreda denna brottslighet. På detta område pågår också förhandlingar på EU-nivå, som deltar aktivt i. Syftet är att komma överens om gemensamma, kraftfulla och avskräckande sanktioner mot arbetsgivare som anställer illegal arbetskraft. När kommande EG-direktiv ska genomföras i svensk rätt kommer vi att se över hela det aktuella regelverket. Men det räcker inte bara med kännbara sanktioner. Det krävs också samordning mellan myndigheter och ökad kunskap för att effektivt motarbeta arbetskraftsexploatering av såväl illegala tredjelandsmedborgare som andra. finns det utvecklade samverkansformer inom rättsväsendet i ärenden om utnyttjande av utländsk arbetskraft. Organiserat utnyttjande av svart arbetskraft och arbetskraftsexploatering är ofta kopplat till grov organiserad brottslighet. Som ett led i mobiliseringen mot den grova organiserade brottsligheten har justitieminister gett sex ledande företrädare för rättsväsendet i uppdrag att föreslå åtgärder som ska bidra till en ännu mer effektiv och uthållig bekämpning av sådan brottslighet. Det pågår också ett arbete inom med att ta fram en handlingsplan mot människohandel, bland annat med syfte att motverka arbetskraftsexploatering. presenterades promemorian Människohandel för arbetskraftsexploatering m.m. kartläggning, analys och förslag till handlingsplan, Ds 2008:7. I promemorian finns ett 30-tal förslag för att förebygga och bekämpa människohandel för arbetskraftsexploatering, motverka efterfrågan och skydda samt stödja offer för sådan handel. Som exempel på förslag kan nämnas att informationsmaterial för utländsk arbetskraft om vilka regler som gäller på svensk arbetsmarknad bör tas fram, att personal vid utlandsmyndigheter bör utbildas för att kunna identifiera personer som riskerar att utnyttjas och att en nationell hjälptelefon inrättas dit offer ska kunna ringa för att få det stöd och skydd som de behöver. Ett annat sätt att motverka utnyttjandet av illegal arbetskraft är att förbättra och förenkla regelverket vad gäller den legala invandringen. Ju enklare det är att invandra och arbeta legalt desto mindre intressant blir det för både arbetsgivare och tredjelandsmedborgare att bryta mot reglerna. Regeringen har för avsikt att presentera en proposition om nya regler för arbetskraftsinvandring som bland annat syftar till att underlätta rekryteringen av arbetskraft från tredjeland, som det säkerställs att tredjelandsmedborgaren erbjuds minst samma villkor som arbetstagare i övrigt i . Det pågår också förhandlingar inom EU för att ta fram gemensamma regler för arbetskraftsinvandring, som bygger på principen om likabehandling med EU-medborgare när det till exempel gäller löne- och anställningsvillkor och som även ska innebära att tredjelandsmedborgare skyddas mot lönedumpning och att snedvridning av konkurrens motverkas. Vi har dessutom skapat förutsättningar för att det ska löna sig bättre att anställa och arbeta vitt och för att det ska bli svårare att anställa svart arbetskraft. Exempel på sådana åtgärder som gett lyckat resultat är skattelättnader för hushållsnära tjänster och skyldigheten att registrera personal inom restaurang- och frisörbranschen. Det är min förhoppning att även omfattningen av arbetskraftsexploateringen, och utnyttjandet av tredjelandsmedborgare som illegal arbetskraft, kommer att minska genom att svartarbete motverkas. 127 (): Först vill jag tacka Littorin för ett ganska bra och långt svar. Sedan är det en del saker som statsrådet utelämnar, och det är det jag vill fokusera på. Jag hoppas verkligen att Littorin och jag delar oron över den utveckling vi ser på den svenska arbetsmarknaden. Vi har ett växande antal oseriösa, osjysta arbetsgivare som utnyttjar människor som ibland tagit sig hit illegalt, andra gånger kommit hit, sökt asyl och valt att stanna kvar. Vi har flera branscher där detta förekommer. får vi rapporter om att det förekommer i restaurangbranschen, i städbolag och även i etablerade organisationer som i sin verksamhet använder entreprenörer som utnyttjar människor.