prot · GW0919 · 2008-10-24 00:00:00 — Det blir många frågor för mig att besvara när oppositionen inte är samlad. Många av förslagen på tiopunktslistan gäller sådant som vi håller på att se över eller som rent av redan kommit på plats. När det gäller att förstärka tillsynsuppdrag, även resursmässigt, håller vi på med det detta går att avläsa i budgeten genom att slå samman tillsynen, som är en viktig faktor för att säkra att det inte sker missförhållanden någonstans. Där har vi både en samlad organisation som går över äldreomsorgen och hälso- och sjukvården och tittar på den ur ett patientperspektiv, ur den äldres perspektiv. Det handlar om att ha en helhetssyn så att hela vårdkedjan, och läkemedelshanteringen i hela vårdkedjan, fungerar. Vi tillsätter dessutom extra resurser när den nya organisationen ska finnas på plats. Vi har ett gemensamt intresse av att se till att ansvarsfrågan är tydlig. kan säkert åstadkomma förändringar som gör att vi får bättre fungerande verktyg. Hur ett sådant skulle kunna se ut funderar vi på. Vi har emellertid Patientsäkerhetsöversynen som tittar på just ansvarsfrågan. Det handlar om att tydligt kunna identifiera vems ansvar det är när någonting går fel. Vi behöver det tydliggörandet för att komma ett steg längre i det förebyggande arbetet. Också det är alltså på gång. Det är intressant att talar så mycket om vikten av geriatrisk kompetens i läkarutbildningen. var ju det statsråd som nästan hade avskaffat geriatriken om det inte hade funnits en massiv opposition mot det. Mitt parti, , var ett av de partier som engagerade sig starkt i den diskussionen och debatten. Jag håller med om att det behövs mer geriatrisk kunskap hos läkarkåren. Det behövs också fler geriatriker i primärvården. Den behöver förstärkas. Vi har förstärkt läkarutbildningen med ett antal nya platser. Vi har läkarbrist. Vi behöver fler som specialiserar sig inom den geriatriska kompetensen. Det är en diskussion som vi självklart även för med Kommuner och Landsting. Jag hoppas att det var svar på en del av de frågor som ställdes. Jag skulle också vilja säga något till som talar om apoteken. Ja, apoteken har betydelse. Målsättningen med den nya reformen är just att öka tillgängligheten, att enklare kunna få tag i läkemedel under säkra omständigheter. Den farmaceutiska kompetensen ska finnas att tillgå vad gäller receptbelagda läkemedel. Erfarenheterna från andra länder som genomfört detta har varit positiva. Vi kan se att tillgången till apotek ökat. I finns inte särskilt många apotek om man skulle bli sjuk . Vi tror att det kan vara en reform, men måste vi säkra upp med god tillsyn samt goda utvärderings- och uppföljningssystem som gör att det finns en kontroll, en utvärdering, en uppföljning som ständigt pågår och därmed kan skapa den kvalitet i läkemedelshanteringen till våra äldre som är helt nödvändig. 17 (): Jag vill tacka för hennes engagemang i dessa frågor. Tyvärr tror jag inte att de förslag som regeringen presenterar räcker speciellt långt för att åtgärda de allvarliga problem som finns med felaktig läkemedelsanvändning för våra äldre. Vården av våra äldre borde i mycket större utsträckning kännetecknas av ett förebyggande och hälsofrämjande perspektiv. Alternativ till läkemedelsbehandling borde alltid provas i första hand. Vi behöver ett systemskifte som innebär att all vård genomsyras av ett uttalat folkhälsotänkande och att de äldre får bättre tillgång till en fungerande rehabilitering. Låt mig avslutningsvis konstatera att de äldre i den svenska äldrevården behöver mer dragspelsmusik och mindre antidepressiva läkemedel. De äldre i den svenska äldrevården behöver fler nattsmörgåsar och mindre sömnmedel. De äldre i den svenska äldrevården behöver fler promenader och mindre psykofarmaka. och Socialdemokraterna har under debatten bjudit regeringen på en lång rad förslag och åtgärder. Jag hoppas att de vågar plagiera några av dem så att vi snabbt får en förändring till det bättre. Jag tror dock att vi efter nästa val har en rödgrön regering, och vi kan lova att dessa förslag då kommer att vara högt prioriterade, inte minst lex . 18 Statsrådet (): Jag vill tacka för att de begärt debatten. Jag tror att den har medfört en del klargöranden, och vi har definitivt diskuterat en mycket viktig fråga. Vi ska särskilt värna de äldre med multisjuklighet, de som själva inte alltid har så starka röster. Också jag tror att det behövs mer dragspelsmusik, mer lavendeldoftande fotsalva, och jag vet att det även fortsättningsvis kommer att behövas läkemedel för ett gott liv för de äldre. Det gäller därför att se till att hanteringen av läkemedel blir bra och att vi så långt det någonsin är möjligt säkrar att läkemedlen leder till största möjliga välbefinnande för de äldre. Låt mig säga igen att detta inte är ett problem som uppstått , utan det har funnits . Jag kan beklaga att inte mer hade hänt när vi övertog regeringsmakten. Därför har det också varit hög fart på förbättringsarbetet. Jag är glad över att vi hunnit en bit på vägen. Vi vidtar ett antal nya åtgärder. Vi har ett antal nya verktyg och ett antal nya möjligheter som vi kommit i gång med för att rätta till problemen med felmedicinering. För mig är det en viktig politisk uppgift att se till att våra äldre får tillgång till läkemedel på ett bra, tryggt och säkert sätt. Vi har kommit en bit på väg. Självklart finns det ytterligare saker som kan behöva göras . (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Svar på interpellation 2008/09:26 om ökade utbetalningar av försörjningsstöd 19 Statsrådet (): har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att åtgärda den ökning av utbetalning av kommunalt försörjningsstöd som redovisas i budgetpropositionens prognoser. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Låt mig inledningsvis säga att när alliansregeringen tillträdde befann sig över en miljon helårspersoner i utanförskap. Detta antal har minskat med ca 125 000 . Den mest centrala uppgiften för regeringen är att få fler i arbete och att minska utanförskapet. För att åstadkomma detta har regeringen genomfört stora nödvändiga reformer inom arbetsmarknadspolitiken och sjukförsäkringen. Antalet personer som erhåller ersättningar från olika trygghetssystem kommer därmed enligt regeringens bedömningar i budgetpropositionen att sammantaget minska med ca 218 000 personer , trots en försvagad konjunktur. Mycket glädjande är att antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsätter att minska, som en följd av regeringens reformer inom sjukförsäkringen. I första hand beror det på att fler personer kommer i arbete. Den sammantagna bilden är således mycket positiv, men regeringen är medveten om att antalet personer med ekonomiskt bistånd kan komma att öka något . För att motverka detta, när konjunkturen försvagas, har regeringen en beredskap för att stimulera efterfrågan på personer som står långt från arbetsmarknaden. Det är viktigt att regeringen vid utformandet av insatser tar hänsyn till de mest utsattas situation. Regeringens integrationsstrategi som presenteras i anslutning till budgetpropositionen syftar till att stärka nyanländas arbetsmarknadsetablering och därmed minska behovet av ekonomiskt bistånd. Dessutom har regeringen lämnat ett förslag på ytterligare sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar. Regeringen kommer noga att bevaka utvecklingen av antalet personer med ekonomiskt bistånd och vid behov överväga ytterligare åtgärder för att motverka en ökning av biståndsmottagandet. 20 (): Jag tackar ministern för svaret. Min fråga till ministern handlar om vilka åtgärder regeringen tänker vidta med anledning av prognosen att socialbidragsutbetalningarna kommer att öka. I regeringens egna prognoser bekräftas att det är så här. Men det står undanskymt. I stort sett göms det här bort i budgetpropositionen. Här har jag ett papper, s. 198 i volym ett i budgetpropositionen, som är oerhört omfattande och stor. På en enda rad berörs problemet. Det står: Antalet individer med ekonomiskt bistånd ökar något . På det här papperet finns också en tabell, där det står: Helårsekvivalenter i vissa försörjningssystem. Raden Ekonomiskt bistånd handlar om socialbidragstagare, på helårsbasis. Det är bara att räkna in alla personer. I den raden står det 77 för , 78 , 81 , 85 och 86 . Det är något komplicerat att tyda vad detta är, men det motsvarar på helårsbasis, när man har lagt ihop alla hel-, del- och halveffekter, 77 000 personer som får försörjningsstöd och 86 2011. Det handlar alltså om en ökning med . Det betecknas som att det ökar något. Jag tycker att det är att tona ned detta. När det ägnas sådan sparsam uppmärksamhet i hela det omfattande budgetmaterialet handlar det om att dölja det, om att utforma det så att det knappast ska märkas. I över hälften av kommunerna har vi ökade utgifter på socialbidragssidan. De åtgärder som presenteras i budgetpropositionen har ingen effekt på den här utvecklingen, eftersom regeringens olika förslag redan är inräknade i grunderna för det här. Det är det som regeringens egen prognos bygger på. Det som döljer sig bakom siffrorna är bland annat försämrad a-kassa och försämrad sjukförsäkring. Det kommer också att bli så att allt hårdare linje och rehabiliteringskedjans effekter märks. Vi ser nu en tendens, bland annat i kommunerna, till att människor som har varit sjuka länge och som ska prövas mot annat jobb inom organisationen i första steget nu varslas om uppsägning. Den utvecklingen är illavarslande. Det här innebär att regeringens så kallade arbetslinje för många blir en socialbidragslinje. Detta visar att politiken inte fungerar. När man nu säger att man ska bevaka utvecklingen noga är det i och för sig en vällovlig ambition. Men det är inte så fruktansvärt konkret när det gäller åtgärder. Eftersom prognosen finns i regeringens eget material, även om den står undanskymd, borde man redan i budgetpropositionen och redan nu agera betydligt kraftfullare. Jag tycker naturligtvis också att det är vällovligt att man ska titta på hur man ska stimulera efterfrågan på personer som står långt från arbetsmarknaden. Men det är också vagt och föga konkret. Är sanningen om det här att ni egentligen inte vet hur ni ska göra för att möta problemen med ökade socialbidragsutbetalningar? 21 Statsrådet (): Det gläder mig att läser budgeten noga. Allt som står där är synligt och öppet. Inget är till för att döljas. Jag hoppas också att läste sista raden i denna tabell och uppfattade de glada nyheterna. Jag har lärt mig att det är viktigt att titta på sista raden när man läser tabeller. Där kan man tydligt se att antalet personer i olika försörjningssystem sammantaget minskar, trots att vi har räknat med en något försämrad konjunktur. Jag hoppas att precis som jag är glad över att bedömningen är att 218 000 personer fler än när vi övertog regeringsmakten kommer att ha möjlighet att försörja sig själva i stället för att bli försörjda på bidrag. Det är en fantastisk framgång, och jag hoppas att tycker detsamma. Om vi tittar lite närmare i tiden, på det som har hänt allra senast, kan vi se att när det gäller ökar det utbetalade ekonomiska biståndet inklusive introduktionsersättningarna. Tar vi bort utbetalningarna till flyktingarna, som ökade , minskade det jämfört med . Detta innebär att de ökade siffrorna delvis beror på att vi har haft ett bra flyktingmottagande och att vi har haft många flyktingar som kommit till oss. Jag förutsätter att inte tänker diskutera att vi för att få ned siffrorna skulle minska våra ambitioner när det gäller att ta emot flyktingar. Det är en del av statistiken. Vi befinner oss i en finanskris. Vi befinner oss på väg mot en lågkonjunktur. Det är naturligtvis omöjligt att säga exakt hur den slutar. Men det vi har gjort i budgeten har tagit sikte på att vi ska gå mot en sämre konjunktur. Det innebär att vi har rustat oss väl. Det är därför vi tydliggör i siffrorna för ekonomiskt bistånd att fler kan bli beroende av ekonomiskt bistånd när jobben minskar något. Den budget ni har lagt, där ni inte godkänner jobbskatteavdraget, kommer att leda till 60 000 färre jobb i . En del av dem som förlorar jobbet kan förväntas behöva ekonomiskt bistånd. Jag tycker att det är en väldigt alarmerande budget Socialdemokraterna har lagt fram. Den skulle få ganska stora återverkningar, både för de enskilda människor som förlorar sitt jobb och genom den dramatiska höjning av det ekonomiska biståndet som skulle bli fallet. 22 (): Ministern ägnar en del kraft åt att beskriva regeringens politik och dess effekter när det gäller statistiken kring det så kallade utanförskapet. Problemet med de beräkningarna är att de skiljer sig åt från tid till annan. Man kan nästan fundera på om de formuleras och komponeras så att de passar syftet för dagen. I valrörelsen beskrev man, bland annat i tidningen , utanförskapet i termer av så kallad bred arbetslöshet. Den skulle då uppgå till . Då ingick öppet arbetslösa, sjuka, heltidsstuderande, pensionerade, hemarbetande, arbetssökande, värnpliktiga med flera. Räknar man enligt den modellen var det 922 100 personer i så kallad bred arbetslöshet . var det 927 100 personer. Det är alltså en ökning med 5 000 personer, om man ska använda valrörelsemodellen från alliansen. Förutom att jag tycker att detta beräkningsunderlag var oseriöst redan från början kan jag konstatera att allianspolitiken inte håller vad den lovat. har man ändrat beräkningsmodellerna. Först kom Schlingmann, partisekreterare, med en beräkning där man slog ihop siffror från SCB, och Ams. Då påstod man att utanförskapet hade minskat med 164 000 personer under det första regeringsåret. Sedan kom med modell, som bygger på helårsekvivalenter, som är det ord man använder. Enligt den modellen var minskningen 145 000 första året. Man kan fråga sig vad det är som stämmer av allt detta. har äldre- och folkhälsoministern en analys på att det handlar om 125 000 personer . Jag tror att man behöver gå hem och se över beräkningarna och fundera över vad som egentligen är sanningen i statistiken. Mitt intryck är att man blandar och ger och hoppar på statistiska tuvor. Sedan kommer man till realfakta som man aldrig kommer undan oavsett hur man dribblar med statistiken. Det är sådant som socialbidragsutgifter. Det kommer med automatik i kommunerna och är siffror som man aldrig kommer runt. Jag vill första veta: När tänker ni reda ut statistiken så att vi vet vad som egentligen gäller? Är det valrörelsemodellen, Schlingmanns och Borgs modell eller är det beräkningsmodeller som gäller i sammanhanget? Jag har tagit del av en utredning som kom från forskningsråd här . Den visar mycket tydligt socialbidragsutvecklingen. Det är en jämförelse av sex av 15 kommuner i länet. Man har tittat på kvartal 2007 respektive kvartal 2008. Där ser man att socialbidragen ökar i gruppen arbetssökande med a-kassa och arbetssökande utan a-kassa. Sedan ökar det också tydligt när det gäller människor i olika former av rehabilitering. Att socialbidragen ökar i gruppen arbetssökande med och utan a-kassa är väldigt intressant med tanke på att man har försämrat regelverken för arbetslöshetsersättningen. Resultatet av det är bland annat att många har lämnat arbetslöshetskassan. Regeringens politik som var en så kallad arbetslinje i propagandan uppfattar jag i praktiken som en socialbidragslinje för många människor. 23 Statsrådet (): Låt mig först säga att helårsekvivalenter är ett något märkligt ord. Det är människor som vi talar om. Begreppen blir ibland väldigt konstiga när vi använder den här typen av begreppsbeskrivning och begreppsbildning. Om vi ändå är överens om att använda oss av det begreppet innebär det om vi tittar på statistiken att vi hade en topp för ekonomiskt bistånd på 138 000. Sedan föll beroendet av ekonomiskt bistånd till 80 000 ekvivalenter. var det 76 700. Det är den lägsta nivå som har varit , det vill säga innan 90-talskrisen inträffade. När arbetslösheten ökar vet vi att det är normalt att socialbidragsberoendet också ökar. Vi har kalkylerat med en viss ökning . Ändå beräknas det ekonomiska biståndet fortsatt ligga på en historiskt sett låg nivå. Låt oss konstatera det. vill jag lämna en liten reservation. Vi har haft extrema omständigheter med en finanskris som inte någon av oss hade kunnat förutse omfattningen av. Det innebär att den budget som vi lade fram är en budget som är alldeles rätt i rätt tid. Den skapar ett utbud av jobbmöjligheter och kan minska effekterna på det ekonomiska biståndet. Det är stora lokala variationer. Jag har inga siffror med mig från . Men jag vet till exempel att i , och har kostnaderna minskat totalt medan de har ökat i till exempel orter som , och . Det ser olika ut över landet. När det gäller sambandet med a-kassan har vi sänkt skatten för låg- och medelinkomsttagare. Det har medfört ett större utrymme också för att bekosta a-kassan. Vi har också sänkt den enskildes kostnader för a-kassan, så utrymmet finns. I den studie som har genomfört börjar de allra flesta som fått nej efter en prövning av sjukpenning att arbeta igen eller anmäler sig som arbetssökande på Arbetsförmedlingen. Det är av dem som får ekonomiskt bistånd. Det är ganska tydliga siffror på att regeringens politik är väl genomtänkt, får avsedd effekt och är alldeles rätt i de tider av finanskris och sämre konjunktur som vi nu är i. 24 (): Sanningen är den att budgeten gjordes innan finanskrisen. Effekten av finanskrisen ligger inte med i budgetarbetet över huvud taget, skulle jag kunna tänka mig. När ministern säger att budgeten kan leda till att socialbidragen skulle kunna tänkas minska konstaterar jag att det i regeringens egen prognos i budgeten indikerar en ökning på . De åtgärder man beräknas vidta för att påverka socialbidragen är alltså redan inräknade i underlaget för budgeten. På den punkten har nog ministern ett felaktigt argument. Ministern säger att man har vidtagit förbättringar när det gäller a-kassan och att det i någon mening skulle påverka. Det är en uppfattning jag över huvud taget inte delar. Man lägger dit för att minska avgiftsnivån till a-kassan. Det är alltså en sjättedels återställare det handlar om. Det är ett alldeles för litet belopp för att det ska påverka i någon nämnvärd mening. Jag pekade i mitt förra anförande på rapporten från forskningsråd. Jag tror inte alls att den är särskilt unik. Det gäller och . De grupper vi ser i de sex undersökta kommunerna är arbetssökande med a-kassa och arbetssökande utan a-kassa. Det är där vi ser ökningen av socialbidragen. Det gäller också gruppen människor som är i rehabåtgärder. Det är grundläggande fakta som mycket tydligt visar att det man har gjort med a-kassan har haft praktiskt effekt på socialbidragen. Jag vidhåller att arbetslinjen i praktiken blev socialbidragslinjen. Jag vill också understryka att det skedde en markant nedgång i antalet socialbidragstagare under den förra regeringsperioden. 25 Statsrådet (): Budgeten lades fram före finanskrisen. Men jag tror inte att vi hade kunnat lägga fram en bättre budget . Den svarar väl upp mot de behov vi fortfarande kan se är giltiga för den närmaste framtiden. Jag sade dessutom inte att det ekonomiska biståndet minskade totalt. Jag sade att det finns en liten ökning, och det är normalt i tider av lågkonjunktur. De siffror jag hänvisade till handlade om . Frågan har inte besvarats av Socialdemokraterna: Hur beräknar ni utvecklingen av ekonomiskt bistånd med tanke på att den politik som ni har lagt fast i er budget innebär 60 000 färre jobb i ? Det fanns inte en tillstymmelse till svar om detta, vilket hade varit väldigt intressant att få belyst. Min bedömning är att det också kommer att leda till ett ökat behov av ekonomiskt bistånd till väldigt många fler människor som skulle mista sitt jobb på grund av er politik. Jag återgår till den första tabellen som var utgångspunkten för debatten. Uppgifterna i tabellen visar att det totala antalet helårspersoner beräknas minska kraftigt fram . Det är ett fantastiskt resultat. Det går ned . Resultatet av regeringens regerande är 218 000 färre personer i utanförskap. Det måste väl ändå betraktas som en framgång också av Socialdemokraterna att människor kan återvända från ett utanförskap till ett arbete och skapa en egen försörjning. Därtill syftar regeringens politik, och där har regeringens politik också varit framgångsrik. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2008/09:33 om utveckling av friskolor 26 Utbildningsminister (): har frågat mig vad jag gör för att stoppa fundamentalistiska sekter från att starta fristående skolor i . Alla barn ska ha möjlighet att gå i en bra skola en skola där de trivs, har vänner och ges de bästa möjligheterna att utvecklas och nå kunskapsmålen. Genom den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna tillförsäkras föräldrar rätten att välja en utbildning som står i överensstämmelse med deras religiösa och filosofiska övertygelse. Rätten att välja utbildning ska i utövas inom ramen för skolväsendets allmänna värdegrund. Det innebär att all verksamhet i fristående skolor också med konfessionell inriktning ska utgå från skollagens och läroplanernas värdegrund och allmänna mål. Den konfessionella inriktningen ska således alltid vara förenlig med de grundläggande och demokratiska värderingar som utgör skolans värdegrund. Ämnesundervisningen i alla skolor ska vara saklig och allsidig. Det innebär att den ska vara opartisk och icke-konfessionell. Målen ska fullt ut motsvara kursplaner i de ämnen där sådana finns. Regelverket kan dock behöva förtydligas ytterligare i skollagen på denna punkt. Det är min avsikt att se över detta inom ramen för det pågående arbetet med förslag till en ny skollag. Det är regeringens uppfattning att varje skola ska granskas lika kritiskt och uppfylla samma höga kvalitetskrav oavsett vem som driver den eller vilken inriktning den har. Regeringen har därför föreslagit skarpare och tätare kvalitetsgranskningar av varje skola och föreslagit att i utökade resurser till ska anslås för detta. Inom ramen för det pågående arbetet med förslag till en ny skollag övervägs bland annat ökade möjligheter för Skolinspektionen att genomföra oanmälda inspektioner i såväl kommunala som fristående skolor. Vidare övervägs väsentligt skärpta sanktionsmöjligheter för skolor som inte följer regelverket eller som brister kvalitetsmässigt och som inte snabbt åtgärdar detta. Dessutom avser regeringen att lämna ett förslag till som innebär att ska få möjlighet att utdela vite till såväl offentliga som fristående huvudmän. Därmed skulle det bli möjligt att snabbt tillgripa sanktioner mot skolor offentliga eller fristående som visar sig inte uppfylla lagstiftningens krav. Därutöver avser regeringen att inom ramen för arbetet med en ny skollag se över möjligheten för att i synnerligen allvarliga fall snabbt stänga en skola. För en fristående skola skulle tillståndet kunna dras in och för en skola skulle andra skarpa åtgärder som motsvarar detta kunna införas. Ett sådant beslut måste naturligtvis snabbt kunna överprövas av domstol efter begäran om inhibition. Jag vill värna alla barns rätt till religionsfrihet och till en allsidig undervisning på saklig grund. De grundläggande och demokratiska värderingar som utgör skolans värdegrund måste utan inskränkning följas i alla skolor. 27 (): Jag tackar så mycket för svaret på min interpellation som har fått den något bisarra . Det handlar inte om utveckling av friskolor, utan det handlar om att sätta stopp för en del avarter inom friskolesystemet. Plymouthbröderna, och andra exemplifierar det här på ett bra sätt. fick Plymouthbröderna, en fundamentalistisk sekt i , oväntat rätt att starta skola detta tvärtemot vad tyckte. Länsrätten upphävde beslut. Plymouthbröderna är en liten sekt som förespråkar mannens överordning över kvinnan och förbjuder datorer i undervisningen. Församlingens barn får inte äta tillsammans med andra barn.