prot · GV0994 · 2008-04-11 00:00:00 — Är det ett problem att största stad har sådana stora problem i gymnasieskolorna att rektorerna säger att 20 av 27 gymnasieskolor inte klarar att hålla budget och måste genomföra neddragningar i ett läge där kommunen går bra och regeringen påstår att man storsatsar på skolan? Är det inte ett väldigt glapp mellan vad som sägs och vad som görs i verkligheten? 105 (): Jag reagerade också när jag läste svaret på interpellation där tydligt säger att debatten om hör hemma i och inte bör diskuteras i kammaren. står det att regeringen är på god väg att uppfylla alla de löften som gavs till skolan i valrörelsen. Vad var det man sade i valrörelsen? Jo, det skulle bli mindre klasser, lärartätare områden och effektiviseringar. Man lovade mycket, inte minst när det gällde kvaliteten i skolan. Vi är några socialdemokrater från som har åkt runt och tittat och lyssnat på skolorna. Vi har mötts av en helt annan uppfattning. Brevet som tar upp från fackliga företrädare, från lärarsidan och inte minst från föräldrasidan påvisar att oron för utvecklingen är stor. Underskotten med 8 ½ miljon på gymnasium, nästan lika mycket på gymnasium och ute i och visar att det förekommer i flera olika områden. Underskotten drabbar inte enbart skolorna i ytterstadsområdena. Det är ganska stor spridning på detta. Det får till effekt att man minskar på administration, elevassistenter, lärartjänster och på mycket av de kringfunktioner som är viktiga för skolan och för att lärarna ska kunna göra ett bra jobb. Här får kvaliteten en ordentlig törn. Det är ingen tvekan om att vi är i en situation då det råder resursbrist. känner väl till situationen i men också, i sin nuvarande funktion, i landet i sin helhet. När man ser utvecklingen måste väl också regeringens politik avspeglas i nationen i sin helhet. Vad ämnar ministern göra för att komma till rätta med en utveckling som är så negativ, inte minst i ? 106 Utbildningsminister (): Kan inte ni socialdemokrater berätta varför ni har kommunaliserat skolan? Kan ni inte utnyttja nästa inlägg till att berätta varför det har varit en bra reform? Så fort en kommun gör något som ni inte gillar ska staten gå in och styra. Kan ni inte berätta vad det är som är så bra med den kommunaliserade skolan? Jag kan göra några jämförelser mellan borgerligt styrda och socialdemokratiskt styrda och om ni är intresserade. satsar hästlängder mer resurser på skolan per elev på alla stadier än vad och gör. Resultaten är högre i borgerligt styrda än i och . Ingen kommun har så många anmärkningar från på sitt sätt att sköta skolväsendet som socialdemokratiskt styrda . Men detta är en diskussion man får föra i , och debatten om situation får man föra i . Ni försöker lyfta fram problem bara för att är borgerligt styrt. Men titta på och och vilken kritik kommunledningarna får varenda dag i form av protestbrev och annat! Men vi måste föra en nationell debatt. Jag är helt beredd att diskutera att staten ska ta över ansvaret för skolorna eftersom kommunerna inte klarar av det. Varför har ni kommunaliserat skolan? Berätta det i nästa inlägg i stället! Nästa gång är det någon annan socialdemokrat som hittar en borgerlig kommun att hacka på. Men om man nu ständigt och jämt ska kritisera kommunerna, varför är det så bra att kommunerna sköter skolan? I har den borgerliga majoriteten man suttit lagt mer resurser på gymnasiet än vad den förra socialdemokratiska ledningen gjorde . har den borgerliga majoriteten i lagt mer pengar på gymnasiet än vad regim gjorde om man nu vill djuploda i . Den stora ekonomiska krisen på gymnasier skapades under förra mandatperioden. måste man räta upp det. Det är sanningen. Det är en otrolig skillnad mellan vad Socialdemokraterna säger i opposition och vad man gör i majoritet när man har ansvar. Jag hör också att ledningen för Socialdemokraterna i protesterar, men ingen mandatperiod har det skurits ned så mycket på gymnasiet i som under den förra socialdemokratiska mandatperioden. Det är lätt att vara i opposition men svårare att ta ansvar. måste den nya ledningen i ta ansvar för det ekonomiska moras på gymnasiet som den förra ledningen lämnade efter sig. Det är sanningen. sade för lite och för sent om Lärarlyftet. Varför röstade då nej till Lärarlyftet när det lades fram här i den första budgeten efter valet ? Hade vi följt dina råd hade det kommit ännu . Socialdemokraterna var ju emot Lärarlyftet när det infördes. Det är sanningen. 107 (): vill utbildningsministern diskutera enskilda kommuner och ibland inte. För inte så länge sedan var han involverad i en debatt om . Där hade han synpunkter på att staten skulle gå in och strama upp regelverket eftersom kommunen inte tog sitt ansvar. Kan det ha berott på att det var en socialdemokratiskt styrd kommun man diskuterade? talar vi om och den brist på logik som finns mellan nationell politik och lokal verklighet. Det måste man kunna föra en debatt om. Jag förstår att inte tycker att det är roligt eftersom han vill framställa det som att den och nu gör stora satsningar på utbildningspolitiken. Men i största stad märks det inte, utan det är nedskärningar och neddragningar som präglar. 20 av 27 kommunala gymnasier har ett underskott och säger att kaos hotar om man inte går in med mer pengar. Vi ska inte ta en stor diskussion om , men de samlade underskotten är inte så gigantiska. De är för som har ett överskott på över 1 miljard. Men man väljer att, som säger, sänka skatten i stället. Det är ett politiskt vägval man får göra. Det intressanta är att utbildningsministern säger att alliansen är på väg att uppfylla alla löften till skolan och så möter vi en helt annan verklighet ute i vardagen. Skillnaden är stor. Var löftena neddragningar på syo, färre lärare och större klasser? Var löftena till de svenska eleverna och lärarna om skolutveckling detta? Jag ska ge rätt i en sak. Jag menade inte att Lärarlyftet var för lite och . Jag sade att det var för lite när det handlar om att satsa på de lägre årskurserna, för sent att göra lärlingsutbildningen den kunde ni ha kommit i gång med tidigare och en bra ambition med Lärarlyftet, även om det ännu så länge inte har gett så mycket resultat. Vi har haft en större satsning på de små barnen i vår budget än vad ni har haft i er när det handlar om lärarkompetens. Det var skillnaden mellan oss och er i den tidigare budgeten. Det går inte att säga att satsar så mycket på skolan jämfört med andra städer. har i sin statistik tagit fram att är den kommun i landet som satsar minst på undervisningen i skolan. Man satsar nästan mest i landet på lokaler, och lokaler är dyra i , det kan jag lova. Men just undervisningskostnaden är väldigt låg. Det handlar om politisk trovärdighet för regeringen. Regeringen säger att man ska satsa och utveckla den svenska skolan. Verkligheten är att alla fackliga organisationer säger att kaos hotar i största stad därför att 20 av 27 gymnasieskolor har ett underskott. Det handlar inte bara om de gymnasieskolor som har problem med att rekrytera nya elever. Det handlar också om helt proppfulla gymnasieskolor som inte får ekonomin att gå ihop. För mig som socialdemokrat är det obegripligt. Vi måste investera mer i utbildning, även på gymnasieskolan, i också i . Men den stora frågan blir ändå denna. Utbildningsministern säger stolt att han är på väg att uppfylla alla löften som gavs i valrörelsen. Varför ser det då ut så här när det är hans egna partikamrater som styr i ? 108 (): Jag kan lite grann förstå ministerns reaktion över de här frågorna, för har naturligtvis också sett att det har varit en kanonad, inte minst i pressen, rörande situationen i skolorna i den här regionen, kanske i synnerhet, inte minst med anledning av de här underskotten och bristen på kvalitet, för det är ytterst kvaliteten man skär ned på. För att få en bättre kvalitet behövs det mer resurser. Då brister väl också ödmjukheten. Det är lite synd, för jag tror att vi alla vinner på att man har en förståelse för de här frågorna och känner oro över utvecklingen, som tyvärr inte ser särskilt god ut trots att man lovade att det skulle bli så mycket bättre med en borgerlig regering. Det skulle satsas på skolan. Men vad blev effekten? Det är resursbrister. Det är det , det vet vi. Det är akuta underskott på gymnasiet. Det är inskränkningar på komvux. Det är större grupper i skolan. Det var väl inte det ni menade? Det är också rätt som säger. I Fakta från som publicerades står det mycket tydligt att enligt är den kommun i som satsar minst pengar på undervisning per gymnasieelev och år. Det är klart att kopplingen mellan regeringen, kommunerna och nationen i sin helhet när det är samma regim som styr är oerhört tydlig. Då är min fråga till : Är inte du orolig för den utveckling som visas här, de här resultaten, och att man i stället sänker skatter och jobbar för det i stället för att öka kvaliteten i skolan? 109 Utbildningsminister (): Det är ju märkligt att mina meddebattörer inte kan svara på frågan. Att ligger sist i var ju det som inträffade under det förra, socialdemokratiska, mandatperioden. Det var ju det jag beskrev i mitt förra inlägg. Kan ni inte kommentera det? Ni är båda aktiva inom Socialdemokraterna i . Det var under ledning, den socialdemokratiska ledningen, som Stockholm sjönk som en sten. Man lade inte på speciellt mycket pengar till gymnasiet som lönerna ökade. har borgarna ökat anslaget mer än vad Socialdemokraterna gjorde . På något sätt är det inte riksdagsmässigt att gå in och diskutera om en enda kommun på det sätt som vi gör men eftersom ni påstår saker där ni utelämnar viktig information måste vi ändå föra diskussionen på det sättet. Ni antyder att den borgerliga majoriteten i skulle ha orsakat att satsar mindre på gymnasieskolan än andra. Sanningen är att det inträffade under den förra mandatperioden, under socialdemokratisk ledning. Det var då ekonomin gröptes ur på gymnasiet. har man lagt på mer i budgeten för gymnasiet än vad Socialdemokraterna gjorde . Ni bör ta reda på fakta innan ni kastar ur er sådana påståenden. Jag har varit kommunalpolitiker i rätt många mandatperioder. Jag vet hur det fungerar när de första kvartalsrapporterna över ekonomin kommer under ett budgetår. Då är alla oroliga för hur det ska gå ihop i slutet. Man prognostiserar underskott. Det är ju slutresultatet, när året är slut, som man får utvärdera. Jag läste i tidningen att gymnasieledningen i inte var ett dugg orolig. Det hör till saken att alla vid är lite oroliga och signalerar. Man ska ta det med största oro, men det finns rätt många duktiga människor på ömse sidor av blockgränsen i som leder den här verksamheten och som jag tror kommer att hantera det mycket bra. Min oro gäller inte skolpolitik. Min oro för gäller de kunskapsresultat som socialdemokratisk skolpolitik under ett par årtionden har orsakat. Det är där oron ska finnas. Ni angriper den borgerliga skolpolitiken men jag ser ju hur ert parti samlas till extra partikongresser för att ni ska ompröva er egen politik. Det är säkert nyttigt, för skolans huvudproblem i är inte brist på ekonomiska resurser. Det har varit en brist på kunskapsfokusering. Det har varit läraryrkets statussänkning. Det har varit ordningsproblem i våra skolor. Det är där de stora problemen ligger. gymnasier har ekonomiska problem med Socialdemokraterna. Det försöker man räta ut . Men det är klart att de stora utmaningarna i svenskt skolväsende handlar om andra frågor. Där hoppas jag att ni är beredda att tänka om i förhållande till den linje som har fört in i ett kunskapsmässigt moras . 110 (): Jag tror inte att vi socialdemokrater ska säga att vi inte har gjort något fel, att vi aldrig har bidragit till en situation i eller i där pengarna inte har räckt hela vägen. Det tror jag inte. handlar det om vad som händer nu och om framtiden. Jag läser vad rektorerna säger. De säger att stiger löneökningarna mer än de uppjusteringar av medel som de får. Det är något helt annat än vad du sade alldeles . Det som händer i just nu är att vi har en borgerlig regim som väljer att prioritera skattesänkningar i stället för att satsa på skolan. Och vi har en socialdemokratisk opposition som säger: Vi tar hela den skattesänkningen och sätter in den i skolan. Det är enorma pengar som Socialdemokraterna ser att vi skulle behöva investera i skolan. Jag tror att vi alla har ett ansvar. Du har också ett ansvar för skolans utveckling i . Vi hoppar över det och tittar nu och framåt. Vad ska vi göra? Behöver gymnasieskolan i mer pengar för att gå runt, för att förhindra det här kaoset? Alla rektorer skriver under på att vi har ett sjukt system. Ditt besked är nej. Alla är oroade. Det är helt naturligt, säger du. Man brukar vara oroad vid . Jag träffar skolledare som säger att det inte är omöjligt att varenda rektor egentligen blir av med kontrollen av pengarna på skolor eftersom kommunförvaltningen tar över. Men nej, alla är oroade vid . Det är ingen fara. skär man ned på syo. Man skär ned på lärare. Man skär ned på bibliotek. Det är ingen fara. Alla är oroade vid . Det är inte vi talar om. Vi talar om vad det är för gymnasieskola vi ska ha , och ni gör ett tydligt val i . Jag tänkte: Då kanske skolministern ändå har en uppfattning om ifall gymnasieskolorna går åt rätt håll eller fel håll i . Det kunde han ha en uppfattning om. Men nej, han viftar bort oron. Det finns inga problem i gymnasieskolorna i . Det är en väldigt märklig inställning. Sedan fick jag en fråga om förstatligandet. Den kanske du kan ta med i alliansregeringen i stället. 111 Utbildningsminister (): Det var en märklig stickreplik på slutet. Det är ju socialdemokrater som gång på gång här i kammaren ställer interpellationer till mig om hur vi från statens sida ska korrigera kommunala beslut. Då måste ju frågan ställas till Socialdemokraterna: tycker ni att det är bra att skolan är ? Så fort en kommun fattar ett beslut som ni socialdemokrater här i kammaren inte gillar kräver ni att regeringen ska gå in och korrigera, strama upp och styra upp, lagstifta och ändra. Varför har ni då kommunaliserat skolan? Så fort ni är missnöjda ska regeringen styra. Varför tycker ni det? Varför är det så bra med kommunalisering? Det är den djupare diskussion vi borde föra. Visst står gymnasieväsendet i , i liksom i andra kommuner, inför rätt stora utmaningar framöver. Elevkullarna går ned drastiskt. Det har att göra med att det inte finns någon årskull i som är större än den som föddes . De går precis mitt i gymnasiet. Sedan gick födelsekullarna ned mycket kraftigt. Det är väl 3040 procents nedgång av elevkullar . Jag har aldrig påstått att inte har utmaningar i sin gymnasieorganisation. Det har alla kommuner. Den stora utmaningen är att man mycket snart står med en lokalmässig överkapacitet av mycket stora mått. Det kommer att orsaka protestbrev i varje kommun. Det är ju inte så att en gymnasieskola töms på elever utan plötsligt är det en lång rad skolor som är halvfyllda med elever. Och så måste kommuner lägga ned skolenheter. Det gäller i . Det gäller i alla kommuner och oavsett partifärg. Visst står gymnasiet inför stora utmaningar. Vi ska göra en gymnasial omorganisation, där vi ska uppvärdera yrkesutbildningar igen och inte bara vara inriktade på att alla ska bli akademiker. Lärlingsutbildningar införs just . Vi står inför stora utmaningar. Jag lovar att de stora problemen inte finns i . Där har man en skolpolitisk ledning som är medveten om vilka utmaningar står inför kunskapsmässigt och man orienterar sig mycket medvetet mot högre kunskapsresultat med den politik man för. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2007/08:502 om utbildningen och regionerna 112 Utbildningsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att kompetensutveckling och vidareutbildning ska förstärkas för människor i regionalpolitiskt utsatta områden för att häva en sned fördelning i utbildning. En av regeringens utgångspunkter är att resurserna inom vuxenutbildningen ska riktas till dem som har ett stort behov av sådan utbildning. finns en rättighet för vuxna att få en utbildning som motsvarar . pågår ett arbete med att utreda hur en rättighet för vuxna att ta del av gymnasial vuxenutbildning också ska kunna införas. En annan utgångspunkt för regeringens politik är att kommunernas självbestämmande ska respekteras. Det är kommunerna som själva bäst kan avgöra behovet av utbildning och utifrån det besluta om vilken vuxenutbildning som ska finnas i kommunen. Detta skapar förutsättningar för att utbildningarna möter såväl den enskildes behov som det lokala behovet av arbetskraft. Genom en sådan anpassning kan arbetslösa personer boende i kommunen få utbildning som arbetslivet får relevant kompetens. som det riktade statsbidraget till den kommunala vuxenutbildningen minskades ökades det generella bidraget till kommunerna. Många kommuner har redan valt att anpassa finansieringen så att en fortsatt hög volym kan behållas. Andra utbildningsformer med statlig finansiering, som kvalificerad yrkesutbildning och påbyggnadsutbildning som genomförs i samverkan med arbetslivet, ger många möjligheter till kompetensutveckling för dem som har de största behoven. Kvalificerad yrkesutbildning har utökats och omfattade 2007 ca 38 000 personer, vilket motsvarade drygt 19 000 årsstudieplatser. Det är till omfånget den största eftergymnasiala utbildningsformen utanför högskolan. har regeringen permanentat de 2 000 platser som var en engångssatsning 2005 och 2006. I betänkandet : För yrkeskunnande i förändring (SOU 2008:2) lämnas ett förslag som innebär att ett ramverk kallat yrkeshögskola skapas i . Syftet är att ska medverka till en effektivare resursanvändning, att tydligare prioriteringar med utgångspunkt i arbetslivets behov görs samt att tillgången på sådan yrkeskompetens som efterfrågas av arbetslivet säkerställs. Även inom lärlingsutbildningen för vuxna till vissa hantverksyrken har studieplatserna utökats, från 50 till 200 platser. Min bedömning är att det redan finns goda förutsättningar för alla vuxna att delta i utbildning och kompetensutveckling oavsett var i landet de bor. 113 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Bakgrunden till interpellationen är att det är en stor skillnad på utbildningsnivån om man bor i ett storstadsområde eller på landsorten, i glesbygd. I den regionalpolitiska utredning som presenterades 2000 slår man fast att kompetensen inom samtliga yrkesområden är högre i storstäder än i övriga landet. riksdagsgrupp har också bett att utreda vilka skillnader som finns mellan utbildningsnivåerna beroende på om man bor i storstadsområdena eller på landsbygden. RUT:s slutsatser är desamma som de den regionalpolitiska utredningen kom fram till. Det är en stor skillnad när det gäller hur stor andel som har slutfört gymnasieutbildning. Effekten av budgetpropositionen är att antalet studieplatser har minskat när det gäller den kommunala vuxenutbildningen, inte på grund av att behovet har minskat utan på grund av att statsbidraget har minskat. Jag har svårt att se att utbildningsnivån höjs om antalet studieplatser minskar eller att tillgängligheten skulle öka. Statsrådet skriver i sitt svar: som det riktade statsbidraget till den kommunala vuxenutbildningen minskades ökade det generella bidraget till kommunerna. Ja, det är väl rätt. Vad statsrådet glömde att säga i sitt svar är att som man gjorde den här förändringen minskade man medlen till kommunerna med . En tredjedel av medlen till den kommunala vuxenutbildningen försvann alltså. Det innebär att möjligheten att möta behoven drastiskt minskar för kommunerna. Vi ska komma ihåg att den kommunala vuxenutbildningen historiskt sett har spelat en stor roll för att öka möjligheten för dem som inte har gymnasiekompetens att skaffa sig den och gå vidare och på det sättet få en nystart i sitt yrkesval. Det har också betytt mycket för att till exempel undersköterskor ska kunna kompetenshöjas till sjuksköterskor. Det finns en rad exempel på hur det har fungerat. Statsrådet hänvisar till det kommunala självstyret och till att kommunerna avgör vad man ska satsa på. Så har det ju alltid varit när det gäller den kommunala vuxenutbildningen. Det har alltid varit behovet i kommunerna eller regionen som har varit styrande för vilka typer av utbildning man satsar på. Det är inte något nytt. Skillnaden med det här beslutet är att det kommunala självstyret minskar. Mindre medel gör att det ska prioriteras i kommunerna. Det innebär, som vi kan se, att antalet platser i den kommunala vuxenutbildningen har minskat dramatiskt . 114 Utbildningsminister (): Det är ett par saker som glömmer att berätta. säger att det är något helt nytt att det har skurits ned på vuxenutbildningen . Jag kan berätta för att då var delansvarigt i statens budgetar skars bidraget till den kommunala vuxenutbildningen ned mycket mer än . skars statsanslagen till vuxenutbildning ned med 1 ½ miljard. Jag tycker att det beslutet var korrekt då. Jag tycker också att det är korrekt att nu skära ned något. Vi ska alltid ha en mycket omfattande vuxenutbildning i , men dimensioneringen av vuxenutbildning måste något bero på arbetsmarknaden och konjunkturen. Utgångspunkten för interpellation är ju att vuxenutbildningen lever i symbios med arbetsmarknaden. Precis så är det naturligtvis. När många människor är arbetslösa, som till exempel , är trycket på vuxenutbildning större. Man utnyttjar tiden i arbetslöshet till att utbilda sig. Man kan också behöva utbildning för att söka jobb och då ha en högre utbildning. Det är alldeles utmärkt. När det är högkonjunktur och många människor lätt får jobb minskar trycket på vuxenutbildning och färre söker vuxenutbildning. Därför byggde man ut vuxenutbildningen i . har man dragit ned den. Det var inte alls jag som gjorde den allra största neddragningen. Den gjordes av den förra regeringen 20012003 i samarbete med . Då drogs det ned mer än dubbelt så mycket som vi gjorde . är läget på arbetsmarknaden att vi har en mycket hög sysselsättning. Den kan öka ytterligare, men vi ser också en konjunkturavmattning. Därför ser jag framför mig att statsbidraget till vuxenutbildning ligger still . Jag utesluter inte att vuxenutbildningen i måste expandera i ett läge där konjunkturen svänger. Man önskar alltid att det är hög sysselsättning och högkonjunktur, men om det nu inte är det av internationella orsaker utnyttjar vi det till att åter bygga ut vuxenutbildningen. Jag ser det som helt naturliga svängningar, och det har den gamla regeringen med stöd av också gjort. Det som säger om att vi har skurit ned på detta är helt korrekt. Men det skars ned ännu mer när parti var ansvarigt, och det kanske man ska nämna i sammanhanget. Vi har i grunden samma syn att detta måste variera beroende på arbetsmarknaden. Det är det ena. Det andra som vi tänker göra är att bygga ut en yrkeshögskola i . Det tror jag är mycket centralt. Alla ungdomar vill inte bli akademiker, alla kan inte bli akademiker, och samhället fungerar inte om alla är akademiker. Där tycker jag att den föregående regimen med parti har haft en felaktig värdering där det bara är de teoretiska akademiska utbildningarna som ska räknas. Så har även komvux varit. Det har varit bara teoretiska kurser. Jag tycker att man ska kunna bli yrkesarbetare också inom vuxenutbildningen. Men då är det något som är intressant, för då går mot inrättandet av en yrkeshögskola. Det skulle vara intressant att höra från : Varför går ni mot det? Han talar så väl om att vuxna ska få utbildningschanser. Varför går ni då mot inrättandet av en yrkeshögskola för vuxna, ? 115 (): Vi kan återgå till det som den här interpellationen handlar om, nämligen utbildningsnivån i de regionalpolitiskt utsatta områdena. Där har den kommunala vuxenutbildningen kanske varit en avgörande insats för väldigt många människor att få en omstart i livet. Av någon outgrundlig anledning drabbas dessa kommuner särskilt hårt när man även drar ned på den kommunala vuxenutbildningen.