prot · GW0947 · 2008-12-11 00:00:00 — Ni måste sitta och ta gemensamma beslut i en eventuell regering, som jag inte hoppas kommer till makten då. JAS är ett mycket bra, prisvärt och högkvalitativt stridsflygplan, exporterat och leasat till många olika länder. Vi i är mycket nöjda. ville verkligen att JAS skulle jämföras och erbjudas. Jag tycker att det är trist att de har valt att presentera det val de har rätt att göra, men jag tycker att det är naivt av att ta detta som man nu säger för givet. Sanningen är mycket blandad, och i verkligheten var det kanske lite partiskt från början, vilket jag beklagar. Vi minskar flygplansflotta. Vi hade 200 flygplan för några decennier sedan. Vi hade 165 flygplan bara för en liten tid sedan. Vi har minskat till 100. Det kan behövas ytterligare minskningar, men vi behöver ett starkt flygvapen i , i vår nordiska omvärld. Det är viktigt att vi upprätthåller det, och det finns inte dessa pengar att ta fram ur fickan och kunna banta Försvaret med. Det tar tid att ställa om ett försvar, och är inte trovärdiga när de skyndar på så fruktansvärt. Jag tycker att det är bra att ni är ärliga och säger att ni vill minska det svenska försvaret med en fjärdedel, , på . Det är dramatiskt, och det skulle innebära att tar ett mycket mindre ansvar för fred och säkerhet i världen än vad andra länder gör. Det tror jag är mycket olyckligt, och jag tror framför allt att det är olyckligt att vi som ett militärt alliansfritt land, vilket vi är överens om att vi ska vara, gör denna prioritering. 171 (): Jag tänkte inleda med att berätta för att exportavtalet med inte ingicks under den här mandatperioden utan under en annan mandatperiod. Jag minns att , dåvarande försvarspolitisk talesman för de gröna, annonserade på sin hemsida att hade vetorätt på samtliga förslag som den socialdemokratiska regeringen lade fram. Frågan om BK 90 är enkel att avfärda. har , inte den förra då debatten började, bestämt sig för att skriva på Osloprocessen och är därmed också indirekt förpliktade att hitta ersättning för de klustervapen som har varit en viktig del i beväpningen av det svenska stridsflyget . Det här året är lite av ett mellanår i försvarspolitiken. Vi väntar alla med spänning på den försvarsproposition som är planerad att anlända till . Jag tycker ändå att det finns skäl att påpeka att många bra saker har skett med den borgerliga regeringen . Ett exempel som har berörts i debatten tidigare är att vi numera har en strategi för internationella insatser. Flera borgerliga partier, bland annat , motionerade år under den förra mandatperioden om denna vägledning för hur vi ska kunna hantera våra resurser på den internationella arenan. Konsekvent vägrade den socialdemokratiska regeringen att leverera ett sådant underlag, fru talman, till det forum som faktiskt fattar besluten om att skicka män och kvinnor utomlands. Vidare kan vi konstatera att vi nu har fem anslag inom utgiftsområde 6. som jag har suttit i försvarsutskottet återigen under förra mandatperioden har ett helt enigt utskott vädjat om att en sådan här fördelning på flera anslag skulle ske. Men icke levererade den socialdemokratiska regeringen de redskap som försvarsutskottet behövde för att kunna utöva sin kontrollmakt. Det finns skäl, mot bakgrund av den positiva utveckling som ägt rum , att vara lite mer lågmäld mot regeringen. Men försvarsutskottet utesluter inte på något sätt att det kan finnas ytterligare saker att göra också på denna punkt. delbetänkande gör klart att grunden för militär utbildning i ska vara baserad på frivillighet. Det här kommer att få en ytterligt stor betydelse för effektivitet, rationalitet och tillgänglighet i det svenska försvaret. Av de personer som har utbildats med stöd av plikten är det mellan som har velat anmäla sig till internationella insatser. Mellan har alltså aldrig kommit i väg på det som har varit en av de tunga uppgifterna för Försvarsmakten under snart . Detta är inte och har inte varit någon ansvarsfull hantering av skattebetalarnas pengar. Vi kan också, apropå diskussionen om hur materielanskaffningen ska gå till i Försvarsmakten, konstatera att vi har fått en ny materielförsörjningsstrategi med den borgerliga regeringen. Vi ska i första hand försöka förbättra det som vi har, i andra hand anskaffa beprövad utrustning som finns på marknaden och först därefter, antingen tillsammans med andra eller på egen hand, ge oss in i kostsam utveckling för vår anskaffning. I det här riksdagsårets regeringsdeklaration nämndes inte orden militär alliansfrihet. Däremot betonade statsministern hur vi bygger säkerhet mer och mer tillsammans med andra länder. Han betonade att det fanns en stor enighet i om att om något av våra grannländer eller ett annat land i Europeiska unionen hotas, till exempel militärt, ska inte stå passivt. Han lade till att vi förväntar oss att andra länder uppträder på samma sätt emot oss. Det här är viktiga steg som vi nu tar för att på allvar förbättra vår och säkerhet. Det är naturligtvis så att omvärldsläget har blivit mer oklart. Det är en sak att varna för väpnat våld i . Det är en helt annan sak när detta gränsöverskridande militära våld i strid med folkrätten också inträffar. Det måste man som försvars- och säkerhetspolitiker ha kapacitet att kunna förhålla sig till. Det är inte bara konflikten i . Det är naturligtvis också hela den efterbörd som har funnits i de internationella relationerna, där ett alltmer auktoritärt , som mer och mer liknar en fullständig diktatur i många avseenden, hotar med att bestycka sina stridsenheter i med kärnvapen. De hotar att placera ut medeldistansrobotar i . De säger till sina grannländer: Ni får inte välja den säkerhetspolitiska väg som ni vill. Det är klart att vi måste ta intryck av detta. tog den svenska Försvarsmakten med politikernas goda minne, tror jag, en så kallad strategisk timeout. Man skulle med hänsyn till den omställning som pågick först få komma i ordning med saker och ting innan man tog itu med de operativa förmågorna. Tyvärr tror jag att denna strategiska timeout, som utropades under en socialdemokratisk regering, kom att dra ut . har vi många problem i Försvarsmakten. Vi har ett stort antal soldater och officerare som är utbildade men som inte är krigsplacerade. Vi genomför inte längre några repetitionsövningar. byts alla utbildade soldater ut. Och, fru talman, vi har en tendens att acceptera viktiga glapp när det gäller förbandsbestämmande materiel. Ett exempel som inträffade under förra mandatperioden var att vi avvecklade våra Spaningsviggar innan spaningskapseln till det nya 39 fanns på plats. Det här glappet lovade skulle vara några månader. Men månaderna blev till , och året blev till . Och vi agerade tyvärr inte resolut för att minska, eller ännu bättre se till att det här glappet inte uppstod. Vi har en utveckling i Försvarsmakten där , en verklig trotjänare i det svenska försvarets tjänst, är på väg att avvecklas. Detta trots, fru talman, att en ny tung helikopter, som skulle ta vid när vertolhelikoptrarna slutar att tjäna oss, har blivit allvarligt försenad upp till försenad, om man ska vara riktigt korrekt. Vi kan inte acceptera de här glappen. Vi kan inte acceptera att beprövad, fungerande materiel avvecklas innan den nya är på plats. Vi måste ta de här problemen på allvar. Den långsiktiga styrningen av Försvarsmakten och det yttersta ansvaret för den verksamhet som bedrivs där vilar faktiskt på denna kammare. Det är vår skyldighet att granska, ifrågasätta och dra fram också de saker som är obehagliga eller pinsamma att tala om. Det är i det ljuset, , som du ska läsa min artikel i . Jag tycker mig uppfatta ett stort problem, en obalans mellan antal plattformar för det första, flygtid för det andra och utrustning, sensorer och beväpning för det tredje. Då säger du: Ni är ju oeniga. Det är vi alls inte. Vi har en försvarsberedning där sju partier gemensamt har sagt att det behövs en reduktion av antalet plattformar för att uppnå den här balansen. Det hjälper inte att en av de här tre delarna är bra eller mycket bra om de andra är svaga. Flygvapnet och stridsflyget är ett system av system. Det ska hänga ihop och det ska vara balanserat. Just detta att balansera vapengrenar mot varandra, att balansera materiel mot förbandsverksamhet är politikers viktigaste uppgift. Oppositionen ska enas, och jag ser med spänning fram emot denna process. Vi har varit igenom den. Vi vet att det är svårt och tidskrävande. Jag noterar att Socialdemokraterna hävdat att säkerhet uppnås genom samarbete. Jag konstaterar att bara under detta år har sagt nej till , har sagt nej till SAC, har sagt nej till , säger nej till OCCA, säger nej till , säger nej till Partnership for Peace, säger nej till ISAF och säger nej till . Det kommer att bli en stor utmaning. satsade Socialdemokraterna mindre än på det svenska försvarsanslaget. Detta år, fru talman, satsar Socialdemokraterna mindre än . Jag tror inte att det finns någon här inne som inbillar sig att socialdemokrater i regeringsställning lägger fram ett förslag som innebär 5 miljarder i besparingar. Men det allvarliga är att det blir den nivån som och kommer att ta som utgångspunkt när de förhandlar med . Bifall till utskottets förslag! I detta anförande instämde (). 172 () replik: Jag måste fråga om Norgeaffären, för det sätter lite fokus på materielinskaffningen. Du ger i din artikel och du har sagt det tidigare, vet jag, men inte så uttalat intryck av att vi ska minska den svenska JAS-flottan. Du säger också att det ska vara slut med industri- och sporthänsyn i JAS-projekten. Vad får detta för konsekvenser i försvarspolitik? Jag försöker jämföra med . De har åtminstone inte gett en bild av det. går väl ett steg till. Står du fast vid att minska JAS-flottan utifrån det som debattartikeln handlade om? Det andra jag måste fråga om är om han delar försvarsministerns uppfattning om att ompröva hela den svenska försvarspolitiken på grund av . Det var precis så försvarsministern sade. Han var beredd att göra för det här femdagarskriget, ett krig som vi alla naturligtvis ser mycket allvarligt på. Men frågan är vilka konklusioner man drar av detta. Det är det som är intressant. Den debatten hade jag med . Man kan ha visioner och tankar, men vad drar du för politiska slutsatser av det? 173 () replik: Jag var mycket noga med att poängtera att en helt enig försvarsberedning, inte minst, ska jag säga, påhejad av , tycker att man får se över balansen inom flygvapnet mellan antalet plattformar å ena sidan och utrustning, flygtid med mera å den andra. Jag upplever inte att det är någonting oerhört kontroversiellt i denna kammare, och alla partier är representerade i Försvarsberedningen. Jag vill inte försvaga det svenska flygvapnet. Jag är övertygad om att för att det ska kunna fylla sin viktiga roll som jag skriver i min artikel är det den viktigaste komponenten i försvaret av det svenska luftrummet är det viktigt att våra piloter är välövade. Det är viktigt att våra flygplan har tillgång till en bred uppsättning av vapen men också att de uthålligt kan använda dem . säger att det inte finns någon hotbild. Varför skriver att den viktigaste uppgiften är att försvara ? Ja, utgångspunkten är naturligtvis att vi just nu gynnar svensk och internationell säkerhet genom att ta itu med de oroshärdar som finns runt omkring på jorden. Men självklart har vi inte byggt upp ett försvar som kostar 40 miljarder med över hundra stridsflygplan och över hundra tunga stridsvagnar enbart för att vara ute internationellt. Vi vet inte vad framtiden innehåller, . Även om vi inte ser hoten just nu måste vi ha handlingsfrihet om de dyker upp. Vi kan konstatera att vi lever i en värld där det blir allt svårare att avläsa vad som händer månad för månad. Då skaffar vi oss den försäkring som också innebär att ytterst på svensk jord kunna försvara vår demokrati. Jag vet att inte ser så långt in eller vill ta höjd för eventualiteterna. 174 () replik: Jo, vi ser exakt så långt fram, , men frågan handlar om var man lägger fokus någonstans, på internationell verksamhet eller på svensk verksamhet. drar ett steg åt det andra hållet och markerar att först ska vi skydda och sedan eventuellt ska man gå ut. Det är den bild som du ger. Det var därför jag ställde frågan. Men problemet med er försvarspolitik, , är att flygplanen står still på backen, som du skriver i artikeln. Vad beror detta på? Det är naturligtvis en kostnadsfråga. Vi har helt enkelt inte råd. Då kommer vi in på materieldiskussionen. Är det relevant att satsa så mycket pengar på till exempel när planen inte ens kommer upp? Vi måste göra någonting. Det är långsiktiga tanke att vi kanske får dra ned på materielbudgeten för att helt enkelt kunna utnyttja resurserna, flygtid bland annat. Det problem jag ser med regeringens politik är att ni har samma politik som ni hade i går, en ekonomi i obalans. Jag ser inget djärvt drag. Det skulle ha kommit en inriktningsproposition, men satte stopp för detta. Jag har en fråga till angående BK 90. Jag är glad över inställning till detta. Nästa steg är ratificering av beslutet, och sedan kommer skrotning. Det är en lång väg att vandra på den punkten. Jag skulle vilja fråga : Är du beredd att driva på just ratificeringen av detta och framför allt skrotning av BK 90? 175 () replik: Jag tror att varje gång har gjort ett åtagande internationellt har vi varit väldigt duktiga på att se till att infria det åtagandet. Jag hyser inga som helst tvivel på den punkten. säger att tonar ned internationell verksamhet. sitter i en regering som har fördubblat anslaget till internationell verksamhet under den här mandatperioden, vilken vi bara kommit halvvägs på. Det här har naturligtvis stor betydelse för att hävda internationell säkerhet, men det har också väldig betydelse för den svenska försvarsförmågan. Det är bara i , det är bara i som vi får ett kvitto på att vår materiel fungerar, att vår personal är tillräckligt väl utbildad. Därför är det inte någon motsättning mellan det nationella och det internationella. 176 (): Jag har suttit och lyssnat i på debatten, och jag har med intresse noterat att Socialdemokraterna nu vädjar om en bred enighet. Min tanke och reflexion är att man månntro känner sig lite obekväm i den nya vänsterkartell som ska uppstå. Jag förstår det mycket väl. Kriser och katastrofer inträffar, det vet vi. Däremot vet vi nästan aldrig i förväg vad och när och vilka konsekvenserna blir. Ändå, och kanske just därför, måste var och en vara beredd på att även vi själva kan drabbas. Skydd och säkerhet är en del av välfärdsfrågorna. Om förebyggande och förberedande åtgärder uteblir kan det kosta åtskilligt. Det gäller inte minst det svårbokförda mänskliga lidande som måste tas med i beräkningen, liksom undergrävandet av myndigheters trovärdighet med allmänhetens ögon sett. Det gäller att arbeta smartare. Det behövs en god krishanteringsförmåga, men vi behöver också ett mer robust och mindre sårbart samhälle. Hos den enskilda människan sitter sårbarheten ofta i huvudet. Redan medvetenheten om att livshotande situationer inträffar, ofta utan förvarning, ökar vår förmåga att klara oss. Den som utövar mental beredskap vet hur man skyddar och räddar liv, hur man ger medmänskligt stöd och hur man avlastar myndigheter. Det är en oumbärlig tillgång för samhället. Därför, fru talman, är det viktigt att den nya myndigheten för samhällsskydd och beredskap ges bästa förutsättningar tillsammans med hemvärn och frivilligorganisationer. Dessa är viktiga aktörer när det gäller krisberedskap. När det gäller hemvärnet de nationella skyddsstyrkorna noterar jag att det finns en bred enighet i utskottet. Det är glädjande. Hemvärnet de nationella skyddsstyrkorna kan verka inom såväl fred, kris som krig. Dess uppgift är att skydda, bevaka och ytövervaka. För detta ändamål är huvuddelen av hemvärnssoldaterna utbildade och certifierade skyddsvakter. Det sker för att de över tiden ska kunna skydda och bevaka olika typer av skyddsobjekt. har ett mycket stort antal skyddsvärda objekt. Det gäller naturligtvis militära objekt men också civil skyddsvärd infrastruktur. Även vid en liten hotförändring kan behovet av att snabbt över tiden och med god uthållighet förstärka samhället med bevakning av väsentlig infrastruktur som hamnar, flygplatser, elförsörjning, vattenförsörjning och vitala samhällsfunktioner bli aktuellt. Hemvärnet är genom sin goda beredskap, tillgänglighet och närhet synnerligen lämpat för detta. Här behöver vi dessutom inte tala om stora hotbildsförändringar, utan redan vid ett mycket litet hot kan en sådan förstärkning behöva ske. Ett exempel kan vara hamn. Hemvärnets insatskompanier och plutoner kan utöver det nämnda också lösa svårare uppgifter. Här kan det till exempel handla om att blockera, spärra, gränsövervaka, försvara, eskortera eller peka ut mål. På detta sätt skapas en territoriell plattform där hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna är överlägset kostnadseffektiva för att skapa ett skydd utöver det som övriga samhällsfunktioner kan ge. Utöver detta får samhället i sin helhet ett stöd när det gäller olika typer av katastrofer och extraordinära händelser. Genom den förmåga som utvecklats för att hantera huvuduppgifterna har hemvärnet ledning, logistik, militär och civil kompetens, närhet samt en stark känsla för att ställa upp för samhället och är därmed den viktigaste och naturligaste aktören för ett sådant stöd. Det kan i sammanhanget nämnas att hemvärnet till redan har genomfört stöd i samhället omfattande . Detta innebär att satsningar på hemvärnet ur ett samhällsperspektiv är rena skatteåterbetalningen för samhället. Betänkandet handlar ju främst om 2009 års budget, men några områden som har bäring på lite förtjänar att lyftas fram. Materielförsörjningen tyngs av en gammal modell, byggd på det behov. Den kan göras mer effektiv. En strategi för materielanskaffning måste rimligen gå ut på att bästa möjliga materiel anskaffas till lägsta möjliga kostnad och håller över livscykeln. De projekt inom materielförsörjningen som avbryts, reduceras eller inte påbörjas måste konsekvensbeskrivas. Jag utgår ifrån att det fortsättningsvis skapas utrymme för överföringar till förbandsverksamheten, och det är bra. Vi kristdemokrater är glada att vi inför det svenska ordförandeskapet i EU kan stå väl rustade för att kunna delta i insatser inom ramen för såväl EU:s militära krishanteringsförmåga som FN och Nato. Ambitionen är att Försvarsmaktens förmåga till internationella insatser ska öka. Genom förändring i redovisningen blir det nu också enklare att följa upp och kontrollera pågående och planerade insatser. Det nordiska samarbetet ska stärkas och utgöra ett komplement till andra bi- och multilaterala samarbeten, inte minst inom EU, Nato och PFF. Samverkan mellan det civila och det militära ska främjas och utvecklas. Under det år som gått har det förts en livlig debatt om försvars- och säkerhetsfrågor. Jag tror att det aldrig har varit så mycket i tidningar och massmedier som under det här året. Det är mycket positivt. har det handlat mycket om försvarsmusiken. Flera motioner i ämnet har avstyrkts av utskottet, men det betyder ju inte att vi är emot försvarsmusiken på något sätt tvärtom, skulle jag vilja säga. Men utskottet anser att detta inte är frågor. De ska inte behöva avgöras av utan bör enligt betänkandet avgöras av Försvarsmakten på regeringens uppdrag. Vi ser också det kulturella värdet av försvarsmusiken, och utgår från att Försvarsmakten har en strategi för den statsceremoniella verksamheten . Alliansens försvarspolitik innebär att Försvarsmakten fortsätter sin omställning från ett förrådsställt invasionsförsvar till ett flexibelt, modernt insatsförsvar. En del av detta är att inte med plikt kalla in personer i fredstid med straffpåföljd för dem som inte ställer upp. Vi vill öka frivilligheten och anpassa rekryteringen till verkligheten i då behovet är mindre. Det kommer att krävas resurser för detta, det är jag säker på. Tillgänglighet, snabbhet och flexibilitet blir nyckelord för försvarets möjligheter att möta hot mot svenska intressen inom nationen, i vårt närområde och globalt. Dagens hot känner inte gränser på samma sätt som tidigare, utan konflikter och händelser långt borta påverkar oss här hemma, någonting som vänsterkartellen inte har förstått när de i sina budgetalternativ minskar möjligheter till fredsbyggande utomlands. Det man inte förstår är att den kunskap vi får i internationella insatser stärker förmågan och kvaliteten i försvaret även här hemma. Genom insatserna utvecklar vi den nödvändiga förmågan att samverka med andra länder. Inom alliansen är vi övertygade om att vårt försvar inte bara kan bygga på övning utan också måste testas i verkligheten, där det även gör nytta för fred och frihet för andra. Vänsterpartierna är oense. Det finns inget samlat oppositionsalternativ när det gäller försvarspolitiken, och det är ett bekymmer. Alliansens partier är fast beslutna att ha ett effektivt försvar för trygghetens skull. 177 Försvarsminister (): ska ha ett starkt, tillgängligt och användbart insatsförsvar. För det krävs det en fortsatt reformering. Vi ska skapa mesta möjliga säkerhet per investerad skattekrona. Fokus ska ligga på operativ nytta här och . Försvaret ska kunna användas där det behövs, både i , i närområdet och internationellt. Som ett led i det har regeringen fortsatt arbetet med en effektiviserad materielförsörjning. Genomförandegruppen har inte bara visat att det gick att effektivisera utan också hur effektiviseringarna ska ske. Det arbetet har frigjort resurser som gör att vi kan förstärka förbandsverksamheten och internationella insatser till en nivå som 2011 ligger ca 2,2 miljarder högre än 2006. Försvarsmaktens underskott på 1 ½ miljard är baserat på Försvarsmaktens egna siffror och hanterat med en del försvarsmaktsinterna besparingar, en del överföring från materiel till verksamhet och en kraftfullt förbättrad ekonomistyrning. Vi ska därmed nå ekonomisk balans på förbandsanslaget . Det är viktigt som grund för inriktningspropositionen att det inte finns underliggande underskott som blir framtidens svarta hål. Försvarsdepartementets färdplanearbete tillsammans med Försvarsmakten har möjliggjort detta. Försvarsmakten har även fått en ny generaldirektör för att stärka ekonomistyrningen. har lämnat tydliga rekommendationer om betydande förstärkningar av ekonomifunktionen inom Försvarsmakten. En utredning av hur kringmyndigheter och stödfunktioner ska effektiviseras har inletts. Vi fortsätter att prioritera försvarets kärnverksamheter. Vi ökar förbandsanslaget med drygt 800 miljoner till 2011. Vi fullföljer en fördubbling av förmåga till fredsinsatser internationellt. I början av mandatperioden uppgick de internationella insatserna till sammanlagt 1 ½ miljard. 2011 kommer vi att ha ökat till nästan 2,9. Därutöver ökar vi överblick och insyn i anslagsstrukturen på materielsidan, något som efterfrågades år under förra mandatperioden. Mycket annat har åstadkommits . har gått med i SAC, det internationella samarbetet för strategisk flygtransport som möjliggör för oss att delta i både civil och militär krishantering. Ett tvåbefälssystem införs, liksom aspirantskolor. Insatsen i utökas. Insatsen i har genomförts. Vi förbereder oss för deltagande utanför . En strategi för internationella insatser som efterlyst år har lagts fast. Den nordiska stridsgruppen har fullgjort sitt uppdrag med flygande färger, förmodligen den mest framgångsrika stridsgruppen inom EU. Det nordiska samarbetet fördjupas. En ny myndighet för samhällsskydd och beredskap är beslutad och börjar arbeta . Vi försöker dra lärdom av erfarenheterna från . Ett intressant exempel kom för någon vecka sedan när EU-länderna fick en förfrågan om de kunde ställa ambulansflyg till förfogande med anledning av terrordåden i . Förfrågan kom på småtimmarna. Regeringsbeslut var fattat . Vi var det enda land som förmådde ställa ett ambulansflyg till förfogande. går på remiss.