prot · GW0949 · 2008-12-15 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till riksbanksfullmäktige Talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält vice verkställande direktör som suppleant i riksbanksfullmäktige. Talmannen förklarade vald till suppleant i riksbanksfullmäktige , vice verkställande direktör 3 § Meddelande om aktuell debatt Talmannen meddelade att på begäran av Socialdemokraterna respektive skulle en aktuell debatt om det ökade antalet varsel och konkurser samt läget i fordonsindustrin anordnas . Från regeringen skulle näringsminister () delta. De inkomna skrivelserna hade följande lydelse: Till talmannen begär aktuell debatt om det ökande antalet konkurser Situationen i svensk ekonomi blir allt allvarligare. Färsk statistik visar bland annat att företagskonkurserna ökar i en allt högre takt och med . Det är även en markant stegring jämfört med oktober då motsvarande ökning var . är de som drabbas hårdast. Med en fortsatt svag konjunkturutveckling kommer dock också allt fler etablerade och större företag att riskera hamna i ekonomiska svårigheter. En konkursspiral hotar att uppstå om inte insatser vidtas. En fortsatt snabb ökning av antalet konkurser bland småföretagen hotar allvarligt förmågan att skapa nya jobb i svensk ekonomi. De små företagen har nämligen kommit att spela en allt större roll för jobben. tillkom enligt Företagarna över 100 000 nya jobb i företag med färre än 50 anställda. tillkom endast drygt 70 000 nya jobb i företag med fler än 50 anställda. Vi socialdemokrater har redan presenterat en rad åtgärder för att möta de många varslen och det ökande antalet konkurser med särskilda åtgärder för småföretagen. Med anledning av det nu kraftigt försämrade läget bör nu regeringen redovisa sin syn på läget samt vilka åtgärder som planeras för att stärka småföretagen. Mot denna bakgrund begär Socialdemokraterna en aktuell debatt om det ökande antalet konkurser i svensk ekonomi. För Socialdemokraterna i talmannen om aktuell debatt om fordonsindustrins framtid En nedläggning av personvagnstillverkningen i skulle betyda stora förluster för enskilda och för näringslivsutvecklingen, särskilt i . Enligt jobbar 43 000 personer i fordonsmedelstillverkningen, varav 37 000 på och . Runt fordonsverksamheten finns underleverantörer m fl. i snart sagt varje kommun inte minst i . Många är helt beroende av fordonstillverkningen. En nedläggning skulle bli förödande för många orter runt om i . som nation skulle också lida stor skada. Exportvärdet är ca vilket gör fordonsindustrin till största exportnäring. Till det kommer att staten har plöjt ner stora summor i fordonsforskningsprogram. Frågorna kring utvecklingen inom fordonsindustrin och regeringens agerande är många. måste få en möjlighet att klargöra de olika vägar och ståndpunkter som är för handen. Därför föreslår en aktuell debatt i frågan. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:173 Till Interpellation 2008/09:173 Nominering av svensk EU-kommissionär av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är överlämnande av interpellationen från statsministern till EU-ministern . Svar hann ej förberedas till nästa interpellationstillfälle som var , därav försenat svar till . Statsrådsberedningen () Enligt uppdrag Interpellation 2008/09:189 Till Interpellation 2008/09:189 Skärpt tillsyn av förskoleföretagen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att jag har ett inbokat engagemang vid det enda möjliga svarstillfället . Interpellation 2008/09:196 Till Interpellation 2008/09:196 Återvunnen energi av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag 5 § Åtgärder för förstärkt exportfinansiering Föredrogs näringsutskottets betänkande 2008/09:NU12 Åtgärder för förstärkt exportfinansiering (prop. 2008/09:86). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 1 (): I den globala finanskrisens spår har konjunkturen fallit både hastigare och brantare än vad någon hade kunnat förvänta sig. Effekterna kan vi inte riktigt överblicka från den ena dagen till den andra. Situationen är extraordinär inte bara i utan runt om på hela vår jord, och det kräver extraordinära åtgärder. Det har verkligen vidtagits extraordinära åtgärder av , Riksgälden, regering och riksdag, bland annat genom införandet av stabilitetsplaner, bankgarantier, mycket stora lånefaciliteter och så vidare. Vi har med snabb takt här i behandlat frågor om kapitaltillskott till och för att kunna öka kreditgivningen och stärka företagens möjligheter att få krediter. Detta har vi sett inte räcker, utan för att och ska kunna stödja svenska företag som fortfarande har fått order så att de också ska kunna leverera dem har vi i mycket snabb takt i näringsutskottet behandlat frågan om ytterligare garantier och låneramar för och . Utskottet föreslår att får en statlig kreditgaranti på och att man också ges en låneram på i Riksgälden. Vi föreslår att möjlighet att utfärda garantier utökas med till inklusive redan gjorda åtaganden. Det här beror på att den vanliga kreditmarknaden och finansmarknaden fortfarande inte alls fungerar. Det har varit möjligt att komma fram med det här förslaget till kammaren tack vare så att säga ett handslag över parti- och blockgränser. Vi har alla samlats kring det stora behovet av snabba besked och beslut för att få krediterna att kunna fungera, och det innan vi alla inklusive finansmarknadens aktörer går på julledighet. Vi har kunnat göra det för skull, för att de som har order ska kunna leverera och tacka ja, för jobben och för människors möjlighet att gå en något mindre otrygg tillvaro till mötes. Jag vill tacka kamraterna i utskott och riksdag för att det har varit möjligt att komma fram med det här beslutet så här snabbt och yrkar bifall till förslaget i näringsutskottets betänkande nr 12. 2 (): är ett litet, exportberoende land som rönt stora framgångar på världsmarknaden, vilket har bidragit till att vi har kunnat utveckla vår välfärd och öka medborgarnas levnadsstandard. Tillsammans med andra nordiska länder har vi byggt upp samhällen som kombinerar ambitiösa välfärdsåtgärder med öppna, kunskapsintensiva och konkurrenskraftiga ekonomier. Den svenska välfärden bygger på att både män och kvinnor arbetar. Genom att samhället reducerar de ekonomiska riskerna vid sjukdom och arbetslöshet ökar förtroendet och tilliten i samhället. När riskerna minskar för de anställda minskar också risktagandet för företagen. I finns en öppenhet för frihandel på grund av att svenska företag och medborgare har varit förändringsbenägna och flexibla. Förutsättningarna för denna öppenhet har varit den trygghet som svenska arbetstagare känner i en omställning genom en bra arbetslöshetsförsäkring med höga ersättningsnivåer och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Men med nuvarande regerings åtgärder riskeras nu själva fundamentet till den svenska konkurrenskraften genom en konsekvent orättvis, omodern, ojämställd och oansvarig politik. Med detta som bakgrund för socialdemokratisk politik och samhällsbygge kan vi från oppositionen konstatera att regeringen , i elfte timmen, har lagt fram en proposition till om åtgärder för förstärkt exportfinansiering. Det är bra att den kommer. Mot bakgrund av finanskrisen och de signaler som kommit borde regeringen ha reagerat tidigare. Problem för svensk exportindustri har varit kända , vilket också framkom vid Svensk Exportkredits information till näringsutskottet. Jag kan bara konstatera att regeringen har felbedömt läget för svensk export. På något annat sätt kan man inte förklara den här senfärdigheten och att regeringen inte har insett hur verkligheten ser ut. Från oppositionens sida är vi, trots den mycket snabba och undermåliga beredningen av den nu aktuella propositionen och det sparsamma underlag som har presenterats , positiva till regeringens förslag vad gäller åtgärder för exportfinansiering. Det är viktigt för att den svenska arbetsmarknaden inte ska drabbas av ytterligare varsel och uppsägningar. garanterar företag och banker betalning vid export. när stora banker i krisens spår inte är intresserade längre blir och Svensk Exportkredits utlåning desto viktigare. En garanti kan vara en förutsättning för att kunna erbjuda köparen kredit och kan också möjliggöra bättre finansiering. Med garantin som säkerhet du vet att du får betalt blir fler exportaffärer möjliga. är ett litet land, och vi behöver vår exportindustri. Den svenska ekonomin är beroende av exportföretagen och att de kan genomföra sina affärer. Det handlar om att skogs- och virkesnäringen får en möjlighet att komma ut på export. Det kan handla om delar till ett fartyg. Det kan handla om värmesystem. Det kan handla om fordon. Ofta när vi pratar om fordonsindustrin tänker vi kanske på bilar, men det är minst lika viktigt vad gäller truckar och dumprar att den här möjligheten finns. Det handlar om att även ligger i framkant vad gäller utvecklingen. Det handlar också om möjligheter till tillväxt och utveckling i en alltmer global värld där konkurrensen ökar . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Föredrogs trafikutskottets betänkande 2008/09:TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2008/09:1 delvis). 3 (): ska vi debattera och besluta om utgiftsområde 22 som rör ett viktigt område i vårt samhälle, nämligen våra kommunikationer. Till området hör förutom de fyra trafikslagen, väg, sjöfart, järnväg och flyg, även elektronisk kommunikation, informationsteknik och post. Detta är den tredje budget som alliansregeringen lägger fram, och kommunikationsområdets budget ligger på . Det är en ökning med 8,9 miljarder från den budget som lades fram från den förra regeringen. Vi kommer att debattera infrastrukturpropositionen och den tilläggsbudget som alliansregeringen lämnade . En fungerande infrastruktur är en grundförutsättning för ett konkurrenskraftigt näringsliv och för att åstadkomma en långtsiktigt hållbar tillväxt i alla delar av landet. Regioners möjligheter att behålla och locka till sig företag är beroende av att man har fungerande transporter och kommunikationer. Regeringen har identifierat ett antal förbättringsområden inom infrastrukturområdet som man bedömer som viktiga att först ta itu med. Därför har man i denna budget föreslagit en närtidssatsning på 7,6 miljarder som mina kolleger i alliansen närmare kommer att redogöra för. Alliansregeringen har markerat att det behövs tydligare gränsdragningar mellan förvaltning, politik och marknad. För statens del är en koncentration på kärnuppgifterna därför angelägen. Konkurrensutsatt verksamhet bör i normalfallet inte bedrivas i myndighetsform. I syfte att renodla verksamhetsformerna inom statsförvaltningen slog regering och riksdag redan under /93 fast vissa generella kriterier för när en verksamhet inom en myndighet kan bedömas vara aktuell för ombildning till aktiebolagsform. Steg i den riktningen tog vi när vi i antog förslaget i betänkandet TU4 om ändrade verksamhetsformer för delar av och . Regeringen har ett antal utredningar på gång och även ett antal färdiga utredningar som är ute på remiss. Nämnas kan följande färdiga utredningar som bereds på : vad gäller verksamhetsform, Sikas översyn av de transportpolitiska målen, förslag till nytt etappmål för trafiksäkerhetsutvecklingen samt utredningen på spåret. När det gäller de utredningar som är på gång kan man nämna utredningen om åtgärder för ökad konkurrens på marknaden för drift och underhåll samt investeringar inom järnvägsområdet, som kommer att vara klar , utredningen om att kartlägga och analysera viss verksamhet hos myndigheter inom transportsektorn, som kommer att redovisas , samt utredningen om en ny kollektivtrafiklag, som kommer att lämnas . I detta betänkande finns också ett förslag, herr talman, till ett nytt mål för politiken inom informationssamhället som innebär säkra och robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Med denna inledning överlämnar jag betänkandet till kammaren och mina kolleger för vidare debatt. 4 (): mottog riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till minne. Det arbete som Krugman belönades för har gett oss nya insikter om vad som bestämmer ett lands konkurrenskraft. Det är insikter som tyvärr helt saknas i den moderatledda regeringens budget . Budskapet från Krugman och de forskare som följt i hans spår är tydligt: Moderna, kunskapsintensiva ekonomier är mer regionala än nationella. Det är storleken på den funktionella regionen som på lång sikt bestämmer konkurrenskraften. Alltså: Ju större region, desto bättre matchning på arbetsmarknaden. Ju större region, desto större innovationskapacitet. Ju större region, desto större mångfald i näringslivet. Kort sagt: Ju större region, desto större möjlighet för ekonomisk tillväxt och fler jobb. Det är i ljuset av det här som vi bör se på vårt land. är ett stort och avlångt land som är glest befolkat med många små lokala arbetsmarknader. Ska vi klara den globala konkurrensen måste våra lokala arbetsmarknader bli större. Vi måste investera för att bygga ihop landets arbetsmarknader. Vi måste också göra det på ett sätt så att det inte hotar vårt klimat. I krisens spår vet vi att det är bråttom. Vi socialdemokrater är övertygade om att lösningen på den här utmaningen framför allt ligger i att bygga ut mer på järnväg. Vi vill därför påskynda bygget av Ostlänken. Det vill till och med i . De har insett att Ostlänken skulle föra samman och till en gemensam arbetsmarknadsregion med knappt till . Det talas redan om den fjärde storstadsregionen. Men de som vill investera i järnväg har inte mycket för sina insikter, ty , med den kamerale i spetsen, säger nej till det. I stället för att bygga tillsätter regeringen en utredning. Är det här månne ett försök att begrava frågan om höghastighetståg? Jag vill uppmana er borgerliga politiker att i stället vända på begreppen. Fundera lite över budskap, och ställ er frågan: Har vi råd att inte bygga ihop landet med klimatsmarta metoder? Vi ska ju inte diskutera ekonomiska pristagare . Vi ska diskutera budgeten inom kommunikationssektorn . Jag kan börja med att konstatera att det behövs mer. Satsningen på en mer utbyggd, en mer grön och en mer modern infrastruktur är en viktig åtgärd för att investera för framtiden, skapa fler jobb i närtid och fortsätta förstoringen av arbetsmarknadsregioner. Jag har förstått att talesman är vi får väl sända en hälsning till som dessvärre är hemma. Hon kommer säkert, med instämmande av vår kommunikationsminister , strax att bemöta det här och säga: Aldrig någonsin har det satsats så mycket på infrastruktur som i den budget vi nu diskuterar. Mitt svar blir: Jo, det har det. Har ni inte läst vårt alternativ? Vi socialdemokrater vill utöka budgetutrymmet inom det här utgiftsområdet med ytterligare 2 miljarder. Vi vill bygga fler järnvägar, bland annat dubbelspår mellan och , vilket nog kommer att glädja er som bor i och som lyssnar på det här just . Men vi vill också satsa mer på vägar genom att 2010 öka budgeten med 820 miljoner för fortsatt utbyggnad av i . Vi saknar inte bara initiativ för att snabbare bygga ihop landet, från den moderatledda regeringen. Vi saknar dessutom gröna fingrar i nästa års budget. Man kan ju undra om det finns gröna fingrar i en budget om transporter. Ja, det hävdar vi socialdemokrater. Men då måste vi höja blicken och se bortanför investeringar i asfalt och stålskenor. Vi måste se trafikslagen som delar i en helhet som ska kroka i varandra och som erbjuder alternativ i transportkedjan som ger så låga växthusgasutsläpp som möjligt och som inte binder fast framtida resmönster och investeringar i enbart vägtrafik. Vi vill därför satsa mer än vad regeringen gör för att öka transporter på järnhjul och till sjöss samt investera för att fler ska resa med kollektivtrafiken. Det vi inte gör, herr talman, är att öda skattepengar på bolagiseringar och omstruktureringar av myndigheter. Framtidens transporter ska kännetecknas av hållbarhet med säkerhet, snabbhet och minimal miljöpåverkan som ledord. Att resa tillsammans är klimatsmart. Var och en släpper vi ut mindre växthusgas och mindre luftföroreningar, och vi skapar mindre trängsel när vi reser ihop. Var finns investeringarna i kollektivtrafiken? Inte i den moderata regeringens budget i alla fall. Ökade investeringar i kollektivtrafiken är en av de viktigaste nycklarna för att nå målet om hållbara transporter. Med den allvarliga klimat- och miljösituation som råder globalt är det ytterst märkligt att regeringen inte satsar något alls på kollektivtrafik i sin budget. De säger bara att det mesta ska gå till vägar för att mycket av kollektivtrafiken sker på vägar. Visst ska det satsas på vägar, men kollektivtrafik är så mycket mer än att bara kliva på bussen. Det gäller förslag för att öka tillgängligheten. Det gäller att prioritera att bussen kommer fram först, att förmå personer att ändra resmönster och att redan vid kommuners planläggningsarbete se till att nya områden blir kollektivtrafikförsörjda. Det handlar om nya spårvagnssatsningar och andra innovationer. Sådana förslag saknas helt budget. Tvärtemot regeringen vill vi socialdemokrater bygga ut kollektivtrafiken. Vi vill höja statsbidragen till investeringar i kollektivtrafik med 649 miljoner 2009. Pengarna ska ge bidrag till de regioner som vill investera i ökad kapacitet i kollektivtrafiken för exempelvis nya spår, perronger och resecentrum. Som socialdemokrat och nollåtta måste jag också protestera mot att intäkterna av trängselskatten i öronmärks till enbart väginvesteringar. Enligt den folkomröstning som skedde i var resultatet att det skulle gå till både vägar och kollektivtrafik. Det finns mycket att göra i mitt hemlän vad gäller kollektivtrafiken, inte minst den spårbundna. Här skulle medel från vår jobbstimulansmotion med tidigareläggning av infrastrukturunderhåll med 275 miljoner komma väl till pass ett tips. Det talas mycket om snabbtåg och hur viktigt det skulle vara för vårt avlånga lands uthålliga transporter. Ostlänken, som jag nämnde inledningsvis, är en järnvägssträcka mellan och . Den utgör en viktig del i den långsiktiga visionen om höghastighetståg mellan och och och . Men Ostlänken kommer också att åstadkomma påtagliga förbättringar för den regionala trafiken, både för person- och godstransporter. Vi vill se till att Ostlänken blir verklighet genom att man tillför medel för planering och projektering. Men vad gör regeringen? Den lägger frågan om höghastighetståg i en utredning. För att man ska kunna göra järnvägen konkurrenskraftig måste tågen gå i rätt tid. Jag brukar få medhåll från alla när jag säger att tågen ska gå rätt och tätt och att det ska vara snyggt och tryggt både i tågen och när man står och väntar på dem. generaldirektör informerade oss i utskottet om att förseningarna i ligger på . Det pågår ett arbete för att halvera genom det vi nu kallar Kraftsamling som påbörjades under den socialdemokratiska regeringen. Men även om man lyckas är för förseningar. Vi talar om 87 eller 12 500 hela veckor i för sen ankomst. Skulle man sätta betyg på det borde det bli C eller IG, vilken betygskala som gäller. Sämst skulle det vara i alla fall. Målsättningen och därmed tempot för detta arbete måste ses över. En av anledningarna till förseningarna är att det är många tåg på spåren . Så det är väl för väl att nu ska kunna byggas, men den har blivit fördröjd av den moderatledda regeringens initiativ att utreda banan en gång till. Den utredningen kostade både tid och pengar, och det bättrade inte på förseningsstatistiken. har kust, lärde jag mig i förra årets budgetdebatt. Vi kan politiskt göra mycket mer för att öka sjöfartens betydelse för vårt land. Vid förra årets budgetdebatt anförde att regeringen avsåg att se över möjligheterna att införa ett system med tonnagebeskattning av fartyg liknande det system som finns i majoriteten av sjöfartsnationerna inom EU. Det är något som vi socialdemokrater är livliga påhejare av. Vad blev det av översynen? Ska jag tolka inhopp som hallåa att regeringen inte kommer med något förslag i denna fråga ? Jag hoppas att infrastrukturminister kommer att lämna svar på det. I vårt budgetalternativ ligger förslag om bättre transporter till och från hamnar och kombiterminaler, men vi har också lagt fram förslag om att förbättra tillgången på el i hamnar som en viktig miljöåtgärd. Hur ser ni andra på det? Ni bör ge besked om hur ni tänker kring den frågan . Tillgången av och tillgängligheten till större arbetsmarknadsregioner gynnar tillväxten. Vill vi att det ska vara möjligt för människor att bo och leva i hela vårt land måste infrastrukturen fungera. Bland annat handlar det om att kunna göra sig av med dagskassan för mindre företagare i glesbygd. Jag förväntar mig att trafikutskottets borgerliga majoritet har förslag om hur vi ska lösa de problem vi redan har sett vid nedläggningen av i . Jag hoppas att ni kan lova att de kommer att åtgärdas med det snaraste. har länge legat i framkant vad gäller IT-användning. Men vi börjar tappa fart. 2008 är alltför många hushåll och företag utan möjligheter att koppla upp sig till Internet via bredband med hög hastighet. Regeringen konstaterar bara i propositionen att de satsar på att lägga ned kablar när det ändå grävs för annan infrastruktur, så kallad kanalisation, och att de förutsätter att marknaden ska sköta resten. Det konstaterandet duger inte. Marknaden har inte lyckats etablera bredbandsnät till alla hushåll och kommer inte att göra det heller, eftersom bredbandsutbyggnad inte är lönsamt överallt. Vi socialdemokrater motsätter oss regeringens förslag till ny målformulering för politiken för informationssamhället. Vi menar i stället att en effektiv IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet ska finnas tillgänglig i hela landet. För alla, kan jag lägga till. För att underlätta utbyggnaden av bredband avsätter vi socialdemokrater i vårt budgetalternativ. Hur tänker den moderatledda regeringen här egentligen? Vi får säkert höra det . Vid förra årets budgetdebatt debatterade vi intensivt de neddragningar som NTF utsätts för. kommer senare att fortsätta den debatten och ta upp frågor kring bristen på förslag kring trafiksäkerhet. föll vårt alternativ till budget, så jag kan inte yrka bifall till vårt budgetförslag. Jag får nöja mig med att informera kammaren om hur vi socialdemokrater vill öka investeringarna på infrastruktur för att bygga ihop vårt land. Jag får nöja mig med att yrka bifall till våra reservationer om mål för IT-politiken och investeringar i närtid. Vi socialdemokrater vill investera mer för framtiden. Infrastrukturinvesteringar är bra i lågkonjunktur. De ger fler jobb på kort sikt, också på lång sikt genom utökade arbetsmarknadsregioner. Detta ligger också i linje med ekonomivetenskapens senaste rön, enligt . 5 (): Eftersom redan har bestämt och fastställt ramarna för kan inte heller Vänstern yrka bifall till sina egna förslag vad gäller budgeten, utan vi kommer att redovisa dem i form av det särskilda yttrande som Vänstern har lämnat. Vi presenterar i vår motion från Vänsterns sida en helt annan inriktning på politiken än den som den borgerliga majoriteten står för. Vi konstaterade ganska tidigt både när budgetförslaget kom och senare, någon vecka efteråt , när infrastrukturpropositionen lades fram att vi tyckte att det var för lite pengar till infrastruktursatsningar. Dessutom var det tyvärr fel inriktning. gör en helt annan bedömning än regeringen av vilka de långsiktiga behoven för svensk politik och svensk ekonomi är. Vi ser att det krävs kraftfulla åtgärder för att stimulera ekonomin och stärka långsiktiga växtkraft. Då krävs inte minst infrastruktursatsningar.