prot · GV09124 · 2008-06-09 00:00:00 — 53 () replik: Vi är överens, verkar det som, om att det här är två svåra frågor och att det inte finns någon lätt lösning. Det finns eget svar egentligen. Vi har diskuterat mycket i Afrikagruppen om relationen mellan givare och mottagare och om jämbördig part. De här länderna ser ofta som en part, medan vi är givare och de är mottagare. Det har en historisk koppling naturligtvis. För mig handlar det om att nu råkar vi vara rika. Vi har varit fattiga . När vi är rika är det vår skyldighet att dela med oss till andra länder. När vi var fattiga har vi också fått hjälp, bland annat av de migranter som gav sig av härifrån. Det handlar om att ge och ta. är det vi, ibland är det de. Vi vet inget om framtiden. Det kanske är människorna i som en gång kommer att ge oss bistånd framöver. Det vet vi inget om. I vissa länder är det brist på mat, i synnerhet i de länder som är drabbade av klimatpåverkan , där öknen brer ut sig. Vi behöver faktiskt inte gå så himla långt för att veta att skördarna slår fel. I södra har många av de grödor som odlas där slagit fel på grund av klimatet. Det är inte bara köpkraften. Det är också brist på mat i vissa fall. Vi måste verkligen försöka hitta bra lösningar. Det möte som hölls här är en bit på vägen, men ändå inte tillräckligt. Vi måste hitta någonting som gör att vi löser detta mycket snabbare och att alla ställer upp. Hjälporganisationer klarar inte heller av att få ut all den mat man skulle behöva på grund av att priserna har gått upp så mycket. En stor del av prisökningen på maten beror på att också de fossila bränslena har blivit mycket dyrare. Vi har ännu större anledning att få alternativa bränslen men var hittar vi dem? 54 () replik: Den akuta effekten av de stigande oljepriserna är att det är svårt att finansiera konstgödsel i många länder. Därmed sjunker produktiviteten. Detta är en blandning av kortsiktiga och långsiktiga orsaker. Jag pekade på det här med och ökade efterfrågan. Vi har också det mer kortsiktiga med australiensisk missväxt och sådana saker. Man kan också fokusera på det som vi faktiskt kan göra; man kan ta bort subventionerna till majsodling för etanol i . Det är den enskilt viktigaste orsaken. Enligt vissa uppskattningar beror av prisstegringen på detta. Vi har motsvarande stöd i . Man stöder odling för etanol av spannmål, raps och betsocker, vilket också driver upp priserna på mat. blir det komplicerat här, men jag ska bara säga att när man bedriver politik får man titta på det som man kan åstadkomma dels på kort sikt, dels på lång sikt. På lång sikt är det en ökad produktivitet och minskade subventioner som konkurrerar med matodling, som jag var inne på. 55 HANS () replik: Att lyssna på anförande var lite som att befinna sig i uppochnedvända världen. Vi kanske ska påminna om några saker för att göra det tydligt i protokollet och för dem som eventuellt lyssnar till debatten: Det är som vill att nord ska detaljreglera den ekonomiska politiken i . Det är som vill att den afrikanska demokratin ska fyllas med innehåll. Det är som vill att man ska inskränka och begränsa handlingsutrymmet för alla de nya och spirande demokratierna vi ser i . Det är vi i som vill att och de afrikanska demokratierna ska ha samma möjlighet att göra sina vägval som vi hade här i . Så vem är det i den här kammaren som inte har förtroende för att afrikaner kan ta ansvar för sin egen framtid, sitt eget samhälle och sina egna visioner? Jag vill också ställa en fråga till i den här debatten. Just nu pågår valrörelsen i . Det finns stora förhoppningar bland annat från oss i om en demokratisering i . Tyvärr ser vi att inte bara är en auktoritär diktatur. Det är också en stat med stora skulder. Det är skulder som har uppkommit av diktatur när banker, enskilda stater och internationella och finansiella institutioner har lånat pengar till diktatur väl medvetna om situationen i landet och väl medvetna om att de pengar man har lånat ut till inte skulle komma befolkningen till del. Vi ska komma ihåg att under stora delar av 90-talet var diktaturen i en av IMF:s största favoriter. Det var ett land som lyftes fram på grund av arbete med strukturanpassningsprogram och genomförande av ekonomiska reformer, bland annat privatiseringar, avregleringar och liberaliseringar. Det är sådant som brukar gilla. Det var uppenbarligen så att IMF, och andra delar av omvärlden inte tog sitt ansvar när statsskuld uppkom. när vi har förhoppningar om en demokratisering i anser då att den nya regimen vid ett regimskifte i ska betala de gamla förtryckarnas skulder? Eller vill han liksom vi i att ska få omfattande skuldavskrivningar den dagen demokratin införs? 56 () replik: Det handlar om nationell demokrati i . Enligt vad har sagt innebär demokrati i att man är begränsad till att välja administratör av politik som utformas i och i . Är det fortfarande så? I så fall är demokrati i för någonting meningslöst. Den är ju från början definierad såsom att dess innehåll ändå kommer att bestämmas av andra. Därför blir det konstigt att påstå att han själv är den enda i denna kammare som är för demokrati i . Det är en nattsvart bild av både ekonomiskt och politiskt som nästan rullar sig i här. Jag vänder mig kraftigt emot den. Det är fullständigt utan hopp för när man hör och . Det andra gäller . som blir demokratiskt eller mindre odemokratiskt skulle jag nästan vilja säga står hela världssamfundet färdigt att gå in i med stöd i alla möjliga olika former. Det gäller både akut och mer långsiktigt. har en särskild roll som potentiell samordnare av det internationella stödet till , som säkert vet. Då blir frågan om skulderna av andra rangens ordning. 57 HANS () replik: Skulderna skulle vara av andra rangens ordning, säger . Jag ser i alla fall i det som jag själv har besökt att det är ett land med omfattande sociala problem. Det gäller inte bara inskränkt demokrati och mänskliga rättigheter, utan det är också ett land i akut behov av satsningar på utbildning, sjukvård, vägar, infrastruktur och så vidare. De satsningarna kommer inte att vara möjliga om en framtida demokratisk regim ska betala tillbaka på alla de skulder som har uppkommit under regim. Det är skulder som har uppkommit därför att nord inte har tagit sitt ansvar när pengarna lånades ut. Det är ingen sekundär fråga. Det är en förutsättning för att ska kunna resa sig igen och för att man ska kunna bekämpa den enorma fattigdom som har uppstått i landet . Därför kan vi inte ducka i den frågan. Och därför skulle det vara intressant att få veta detta från ett parti som slår sig för bröstet för att man har engagemang och solidaritet med folk: Anser man att folket ska betala tillbaka den gamla diktatorns skulder den dag blir en demokrati? Ja eller nej, ? Det borde ni väl ändå kunna svara på. När vi pratar om demokrati i måste vi nog ändå se att demokratin är kraftigt begränsad. Jag står fullständigt fast vid att vi ser hur , IMF och internationella givare detaljreglerar vilken ekonomisk politik man ska föra i . I har vi under vår historia haft möjligheter att välja vilka företag som ska vara statliga och vilka som ska vara privata. Hur mycket vi ska satsa på vår välfärdssektor? Ska skolan vara gratis eller vara belagd med avgifter? Alla dessa är frågor som vi har avgjort genom demokratiska val och demokratiska beslut. Där har inte makten. På alla de områdena dikteras politik av andra aktörer. Jag tror att du behöver fundera igen. Vad är det för demokrati du vill ha i ? Är vi verkligen beredda att lämna över ansvaret för framtid till afrikanerna? Är vi beredda att lyssna på afrikanerna? Om skulle vara beredd att lyssna på afrikanerna skulle han få höra en tydlig röst som kritiserar konditionaliteten och vill ha ökat handlingsutrymme och ökade möjligheter att avgöra sin egen framtid. 58 () replik: beskrivning av är att är maktlöst inför omvärldens krav och att demokratin i inte fungerar därför att den innebär att man bara väljer byråkrater som genomför omvärldens politik. Jag säger att skulderna tillhör en andra rangens ordning som blir demokratiskt. Då kommer nämligen bistånd och olika typer av andra resursöverföringar att stå helt i fokus. Då kommer säkert frågan om vad man ska göra med de gamla skulderna att lösas i sinom tid i och så vidare. Det är egentligen inte den akuta frågan. Den akuta frågan är hur man ska stoppa hungern, svälten och flykten från . Då blir skuldavskrivningsfrågan något för framtiden. Den kommer att lösa sig; det är jag helt övertygad om. beskrivning är festlig när han säger att problem har uppstått därför att nord inte tog sitt ansvar när man lånade ut pengar. Men är ju emot att nord ska ställa krav eller hur? Nord ställde ju krav på budgetbalans. Det är ett faktum att inte har följt enkla råd. Det behöver inte vara råd från , utan det skulle kunna vara råd från en Icahandlare som ser till att inflationen inte blir 100 . Den är ju inte ens mätbar längre. Om hade följt de enkla råden hade man inte varit i dagens situation med svält, där en tredjedel av befolkningen har lämnat landet. De där kraven kanske inte är så pjåkiga att ha i alla fall till en del. Problemet för är att man inte ens får ställa krav på att undvika en situation som den som råder i . Jag vet inte i vilket slags ekonomisk situation hade befunnit sig i om hade fått bestämma. Men det hade väl varit om möjligt ännu värre, med tanke på att ingen får säga någonting av betydelse om hur den ekonomiska situationen ska vara. 59 (): Jag börjar med att yrka bifall till alliansens förslag till beslut i detta betänkande. och en politik för gemensamma utmaningar och möjligheter är rubriken på detta betänkande. Som ni redan har hört har åtta av utrikesutskottets ledamöter besökt . Vi kom hem . satt jag på flygplatsen i huvudstad för att resa hem efter att ha fått en liten inblick i detta lands situation, ett av världens fattigaste länder, och även en inblick i och situation dagarna före. Efter detta känns rubriken på detta betänkande gemensamma utmaningar och möjligheter som en väldigt bra rubrik på vad vi har att göra framöver i , vilka utmaningar som vi har i dessa länder och vilka möjligheter vi också har att samarbeta med dessa länder när vi nu fokuserar mer på färre länder och därmed kan göra mer kraftfulla insatser. Här behövs verkligen kraftfulla insatser på bred front. 9 av de fattigaste 20 länderna i världen finns just i denna del av världen. Vi kristdemokrater ställer oss bakom regeringens sammanhållna syn på svensk Afrikapolitik. Det handlar om biståndspolitik, handelspolitik, säkerhetspolitik, frågor om miljö och klimat, hälsa, social utveckling, demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Som gammal småföretagare är jag speciellt glad över att handelspolitiken numera lyfts fram som ett viktigt verktyg för att ett land ska utvecklas. Därför vill jag åter från denna talarstol ta upp handelns betydelse. Den insikten har saknats i mycket av svensk biståndspolitik tidigare. Det är, precis som i , när många små företag skapas som grunden läggs för en växande handel, för fler arbetstillfällen och för växande välfärd. Ett positivt företagsklimat behöver skapas i ett land för att fler ska vilja starta företag, för att dessa små företag sedan ska vilja växa och bli medelstora och några växa vidare och bli storföretag. Den insikten har delvis saknats i svensk näringspolitik och än mer i svensk biståndspolitik för att fattiga länder ska få en bra utveckling. ändrar vi på detta i svensk näringspolitik och uppmuntrar nyföretagande och uppmuntrar företagen att växa. Vi ser nu också till att detta tänkande genomsyrar utvecklingssamarbetet med ett trettiotal fattiga länder i världen. Där behövs nyföretagande än mer för att lyfta människor ur fattigdom och förnedring. Det är inte bara 32 miljarder i biståndsbudgeten som hjälper utvecklingsländerna att utvecklas. Fler och fler svenska företag gör stora insatser i många av världens fattiga länder genom att etablera sig i dessa länder eller ha underleverantörer där. Om man då på dessa arbetsplatser tar ett socialt och etiskt ansvar gör man stor nytta för att landet ska utvecklas positivt. Många svenska företag gör tillsammans just nu större insatser för att lyfta fattiga ur fattigdom än det traditionella svenska utvecklingsbiståndet. Man ansluter sig till FN:s Global Compact och lovar att följa kriterierna för etisk handel, vilket handlar om att följa grundkriterier om sjysta löner, bra arbetsmiljö, reglerad arbetstid, inget barnarbete som hindrar skolgång, rätt till fackligt engagemang med mera. Dessutom engagerar sig fler och fler av dessa företag i det frivilliga , Corporate Social Responsibility. av chefer jobbar i företag som är aktiva i . Det är mycket bra. Dessa nätverk inbjuder även företag från tredje världen för att de ska börja förstå att ett socialt och etiskt ansvarstagande blir mer och mer viktigt om de framgångsrikt ska kunna exportera sina varor till väst. Detta ger resultat som blir till glädje för miljontals anställda i dessa länder som går från inkomster på per dag till kanske per dag. Dessutom får de en hälsosammare arbetsmiljö. Dessutom finns det en växande rörelse för småproducenter, , som har lyft över sex miljoner fattiga ur fattigdom och som växer med just . Bland dessa småproducenter skapas det sedan medelstora och stora företag och kooperativ. Vid vårt besök i fick vi träffa ledningen för ett mycket lyckosamt Fairtrade-projekt. Det var ett kooperativ som producerar kakao. Kooperativet heter Kuapa Kokoo och har 45 000 kakaofarmare anslutna. Närmare 300 000 människor i lever nu ett mycket bra liv tack vare detta Fairtrade-projekt. Det är ett kolossalt stort och framgångsrikt projekt. Efter alla problem som vi har fått ta del av under vår resa i var detta ett uppmuntrande möte. Det är ett projekt som fungerar och växer utan att ytterligare pengar behöver skjutas till. Det räckte med några mikrokrediter i starten, och sedan utvecklade sig projektet på egen hand och är nu självfinansierande. Dessa projekt i enlighet med CSR, Global Compact och Rättvis Handel handlar just om handel och inte bistånd. Detta är fungerande marknadsekonomi där producenterna har sett till att deras produkter har fått ett mervärde som man kan ta betalt för. Mervärdet är att produktionen har skett under etiskt och socialt ansvar. Ju fler konsumenter som efterfrågar etiskt ansvarig produktion, desto fler människor kan ta sig ur fattigdom. Sedan får tankesmedjan skrika sig hes om att det inte fungerar. Vi har sett att det fungerar. En av de ansvariga för kakaoprojektet i kommer eventuellt till och . Då hoppas jag att vi i kan anordna ett seminarium om detta sätt att utrota fattigdom. Precis som flera biståndsgivare nu har upptäckt att mikrokrediter är effektiva för att skapa nyföretagande i syd är etisk handel i storföretagarsammanhang och rättvis handel i småföretagarsammanhang vinnande koncept som i mycket högre grad bör utvecklas. Jag förutsätter att UD och Sida nu går från att tala om handelns betydelse till att visa att handeln också är ett av de effektivaste sätten att utrota fattigdom. Bistånd är nödvändig konstgjord andning för att föra människor ur fattigdom, medan handel är den långsiktiga lösningen på samma problem. Jag är glad över att vi i alliansen nu ska visa att det i fattiga länder är bara företag som kan bygga ett varaktigt ekonomiskt välstånd, precis som i . Avslutningsvis vill jag dock påpeka att handel är ett bra redskap för utvecklingen enbart om det är utvecklingsfrämjande för de fattiga länderna. Med oro har vi följt förhandlingarna om , och vi menar att om EU ska få exportera subventionerade varor till fattiga länder till låga tullar eller inga tullar alls kommer detta att vara förödande för de fattiga ländernas bönder. Här måste vara tydligt på EU-nivå. Vi borde tvärtom se till att jordbrukssektorn i utvecklas och att denna världsdel blir en ledande exportör av jordbruksprodukter. Det finns stor potential för detta. Fler av dessa varor borde också i högre grad förädlas i . Det vore bra om exempelvis kakaon, som jag tidigare talade om, kunde förädlas i för att skapa fler arbetstillfällen och inkomster för denna världsdel. och står inför stora utmaningar men har också stora möjligheter att skapa en god utveckling för många afrikaner . 60 () replik: Detta var ett mycket intressant anförande. Jag tror att jag skulle kunna instämma i det mesta. Det kändes väldigt inspirerande att lyssna på detta anförande. Tyvärr känner jag inte att detta riktigt är den politik som regeringen i dess helhet och majoriteten i dess helhet i den här kammaren står för. Men det är bara att önska lycka till så att vi tillsammans kan försöka baxa politiken i den riktning som har angetts. Jag tror på Global Compact och Rättvisemärkt och att skapa möjligheter till entreprenörskap. Sedan ser förutsättningar väldigt olika ut i de olika länderna. behöver man landreformer. I andra länder behöver man möjligheter att investera och göra lagförändringar. På andra håll handlar det mer om attityder. Jag ska ställa en fråga som jag tycker har kommit bort i denna debatt. Jag nämnde i mitt inledningsanförande migrantarbetarna. Vi har migrantarbetare som kommer flyende över . En del kommer dessvärre aldrig fram. Vi ser papperslösa som flyr från av oro för sin egen säkerhet. De har sett framtiden omöjliggöras i det landet . Vi vet att situationen i gör att många välutbildade inte ser någon möjlighet att finnas kvar i det egna landet. Man har brain drain på grund av den politiska situationen. Andra flyr för att söka mat för dagen. När jag var i sade man att det var fler etiopiska läkare i än som var kvar i . Det som jag lyfte fram inför var att vi måste lyfta fram detta med brain drain, hur vi dränerar på utbildade personer. Det kan vara inom hälsosektorn och inom andra områden. Det är de enskilda människorna som gör sina egna val, att flytta, att byta land och att byta arbetsplats. Men om man systematiskt drar ned på till exempel utbildningen i europeiska länder för att kunna dra nytta av utbildade människor i andra länder och att, som vad jag förstår har öppnat upp för, multinationella vårdföretag ska kunna rekrytera vårdpersonal, vill jag fråga: Vad är linje i den här frågan? 61 () replik: Fanns det någon fråga här? Jag tyckte att det var ett föredrag. Skämt åsido är vi tydligen överens, och jag, om etisk handel. Det är bra. Det är nog alliansregeringen också. Det är viktigt att handeln bedrivs på ett etiskt bra sätt, och det främjar att fler får bra lön och arbetsmiljö. Där finns det ingen motsättning i alliansregeringen, tror jag, om du är rädd för det. Brain drain är ett problem, det är klart. I de länder vi besökte vittnade många om att mycket duktigt folk lämnar landet. Här är det väl bra om vi kan hitta en politik där vi kan hjälpa dem tillbaka och kanske på något vis inspirera och ge någon stimulans så att de verkligen kommer tillbaka. En del kommer ju tillbaka, men de känner ju, så länge det är så här fattigt, att de måste hjälpa till med försörjningen av släkten i det fattiga landet. Därför jobbar man och sliter dygnet runt i väst. Men det vore bra att hitta ett sätt. Vi är positiva till att man vänder den strömmen, även om vi inte vill förbjuda folk att flytta för att jobba och tjäna pengar. 62 () replik: Beträffande den första tråden: När jag har försökt få kontakt med om uppförandekoder mot prostitution och trafficking har man varit kallsinnig, och likadant när det gäller uppförandekoder för våld mot kvinnor. Det finns alltså mer att göra, och här kanske vi förhoppningsvis också kan ta ytterligare initiativ tillsammans för att få med flera ur svenskt näringsliv på viktiga områden. När det gäller den andra delen av min fråga, om brain drain, har jag känt en oro för att den politik vi för inte ska hänga ihop med det vi har sagt om politik för global utveckling, som har mycket bäring på den afrikanska relationen. Om man från EU och fyller på genom att medvetet nästan begå rovdrift på den utbildade arbetskraft som finns i så är det klart att det är ett bekymmer. Då bidrar vi ju till att förstärka en problematik i stället för att hitta ett sätt att reglera de här frågorna oss emellan, mellan AU och EU, och att stödja och bidra till en utveckling på den afrikanska kontinenten. Det här är svåra frågor, för de berör så många olika individer och så många olika förhållanden. Det handlar inte om att begränsa den enskilde arbetstagarens egna uttryck för vad de vill och möjlighet att försörja sig. Jag har kritiserat till exempel där man inom den offentliga sektorn har förbud mot att direkt importera arbetskraft från hälsosektorn i , men då går man via de privata företagen. Jag ser att det har funnits tendenser till att man vill gå samma väg i , och det är det jag känner oro för. Jag hade hoppats att vi skulle ta upp det under toppmötet mellan och , men därav blev intet. Därför tycker jag att det är viktigt att ställa de här frågorna och lyfta fram dem i det här sammanhanget. Jag skulle vilja få synen från majoriteten på de här frågorna. Delar man oron, och är man beredd att göra något konkret för att vi inte ska agera som en del andra när det gäller att dränera på utbildad personal i viktiga sektorer? 63 () replik: Det är klart att det finns många afrikaner som önskar att få komma till rikare länder och jobba för att tjäna pengar. Om vi inte säger att de får komma till så åker de någon annanstans. Vi löser inte det problemet genom att vi sätter stopp. Det är väl bra om de kommer till ett land där man har förståelse för att de egentligen bör återvända när situationen blir bättre i landet. Många är ju en resurs så länge de är här. De kan öppna våra sinnen för de problem som finns i de är länderna. När vi jobbar i folkrörelser med bistånd och utvecklingsfrågor är det ofta afrikaner är med i olika sammanhang. De bor här och känner till förhållandena. De är en tillgång när vi ska hjälpa de här länderna och kan råda om vilken biståndspolitik som är bäst. Jag ser alltså inte det här som ett stort problem, men det är ju viktigt att vi uppmärksammar det här och uppmuntrar dem att resa tillbaka . Man kan kanske hitta någon möjlighet att stimulera återvändande. 64 () replik: Jag måste inleda med att säga att jag också instämmer i väldigt mycket av det har talat om här. Fairtrade och rättvis handel är oerhört viktigt. När vi diskuterade frågan med kakaobönderna tog jag upp en fråga som för mig också är väldigt viktig, och det är att det inte bara ska vara rättvisemärkt, utan det ska också vara ekologiskt. I valet mellan att köpa ekologiskt eller rättvisemärkt kan människor, konsumenter, hamna i ett etiskt dilemma, så att säga. Personligen vill jag allra helst ha ekologiskt, men jag vill också att det ska vara rättvisemärkt, och det är inte alltid det finns att få. Jag vet också att det är väldigt dyrt att skaffa sig de här märkena, och jag undrar, eftersom är väldigt engagerad i Fairtrade-rörelsen, vad som görs för att underlätta för Fairtrade-rörelsen att också skaffa sig de andra miljömärkningarna. tog upp det här med migration. Att arbeta mer med Fairtrade i fattigare länder är ju också ett sätt att motverka den migration som vi ser i och med att människor har en bättre möjlighet att försörja sig på hemmaplan. Men när det gäller brain drain och möjligheter för till exempel studenter att komma till och arbeta , vilket var möjligt förut, innan vi stängde gränserna i syd, var det ju faktiskt så att väldigt många av dem som studerade i till läkare, arkitekter och diverse annat, kom till , och andra länder och arbetade. De tjänade pengar och kunde sedan komma tillbaka. Vår migrationspolitik har alltså absolut inte bidragit till att göra situationen i bättre. Jag kunde inte låta bli att nämna det nu när jag hade chansen. Det jag skulle vilja veta av är vad han egentligen tycker om EPA-avtalen. Jag upplevde att det var en viss kritik mot regeringens politik i den frågan från sida. 65 () replik: Hur uppmuntrar Fairtrade-rörelsen ekologisk odling?