prot · GV0962 · 2008-02-12 00:00:00 — Med tanke på att jag precis som kommer från ett gränsområde, nere i , där vi också har stora problem med mc-gängen kan jag tvärtom säga att det sker mycket mer nu än det någonsin har gjort. Hon säger dessutom att polisen inte får resurser till verktyg för att kunna utreda just den organiserade brottsligheten. Det tycker jag över huvud taget inte stämmer. Vi har till exempel precis röstat igenom buggningsförslaget. Det har vi antagit här i . Det ger polisen en väldigt stor möjlighet att komma åt den organiserade brottsligheten. Dessutom kommer ett utvidgat förverkande som kommer att vara till väldigt stor nytta. Dessutom tycker jag att justitieministern har visat på en väldig handlingskraft i den nationella mobilisering som hon gjorde mot just den organiserade brottsligheten och därefter uppföljningen med inrättandet av en expertgrupp som ska redovisa sina förslag till åtgärder . Det ska vara konkreta förslag på vad man ska göra för att nå detta. Jag fick faktiskt lov att gå upp i talarstolen därför att jag tycker att det görs väldigt mycket nu som jag till väldigt stor del saknade förut. Jag tycker att det känns väldigt konstigt när man klagar på att det inte görs någonting från regeringens håll. Sedan kan jag tycka att det är underligt när man säger att vår satsning på 1,3 miljarder på polisen är en liten satsning som inte ger någonting. Det verkar också väldigt konstigt. 1,3 miljarder är en ofantlig summa. Det är jag mycket förvånad över. Jag förstår inte hur man kan försöka förklara bort att polisen har fått större resurser. Men det kanske kan förklara för mig. 87 (m): Siffror i debatter är alltid intressant. pratar om besparingar på och säger att det handlar om minus sju poliser. Den matematiken stämmer över huvud taget inte och hänger inte ihop. De där siffrorna stämmer inte heller med den redovisning jag har av budgeten för polisen generellt och inte heller för budgeten när det gäller . De siffror som jag har när det gäller budget 2007 handlar om . Jag sade tydligen fel i mitt förra inlägg. Innevarande år är det en ökning som landar på , och det är en ökning. Det vi kan se är det som diskuteras när det gäller polisens kontaktcenter. Där kommer en del resurser att följa med dit verksamheten koncentreras. Det är ju en förändring som har till syfte att öka tillgängligheten. Man ska komma fram snabbare när man ringer till polisen och snabbare få den hjälp man behöver. Det är ju väldigt bra. Sammanfattningsvis är det som jag säger: Vi har satsat mer än vad som har gjorts tidigare för att öka polisens anslag. Jag kan inte ens i min vildaste fantasi tänka mig att av ren elakhet har gett sig på särskilt , utan jag har en känsla av att även får del av satsningarna. Det är otroligt viktigt därför att har en betydelsefull verksamhet som vi måste utveckla. Även i arbetar man med en modernisering, och det tycker jag är bra. finns det anledning att påpeka i debatten att var Socialdemokraterna det parti här i kammaren som satsade allra minst på polisen. Skillnaden mellan alliansen och Socialdemokraterna var större än vad och tillsammans kunde komma på att dra ned på. insåg man snabbt att det inte var så klokt, och har Socialdemokraterna lagt på och insett att det behövs resurser till polisen. Vi har stått fast vid att vi ska satsa mer resurser till polisen, och dessa resurser måste komma inte minst de bygder som har haft dåligt med resurser till del. har inte haft det så eftersom man har genomfört ett anslagssparande, men även där finns fläckar på kartan. Människor känner att det är svårt att få tag på en polis, att det sker otillräckliga satsningar och att de vill se polisen oftare. Det arbetet kommer vi att fortsätta att försöka hantera. 88 (): Jag försökte inleda debatten med en jämförelse av vad sade före valet och vad alliansen gick till val på. De siffrorna stämmer över huvud taget inte. Dessa inte genomförda vallöften är ett svek mot såväl poliser som väljare. Det är inte på något sätt unikt för vare sig moderater eller alliansregeringen eftersom det börjar bli rätt gott om vallöften som inte genomförs. Jag kommer att ta med mig statsrådets besked om att det är helt fel att får reduceringar i budgeten. Polisen i kommer i stället att ha gott om pengar. Vi utgår från att statsrådet har rätt inte , som aviserar neddragning av medel i motsvarande sju poliser. 89 (m): I valrörelsen var jag bland annat i , och jag har också varit i som statsråd. Jag för precis samma politik efter valet som före valet. Det går alltid att diskutera kronor och ören. gjorde då beräkningar som senare blir annorlunda därför att vi måste ta hänsyn till socialdemokratiska budgetar. Det där kan man tricksa med hur mycket man vill. Faktum kvarstår att ingen justitieminister har gjort en så enskilt stor satsning som regeringen nu gör. Det är inte så att minus sju poliser i betyder . Det är orimligt. Så bra löner har inte polisen än i varje fall. Det finns väl anledning att fundera över var siffrorna kommer ifrån. De prognoser som lägger fram ser inte alltid likadana ut som de polisbudgetar vi diskuterar. Det som är viktigt att ha klart för sig är att vid utgången av 2007 hade som man inte hade gjort av med. Jag hoppas att man gör av med de resurser man har och att man också får nödvändiga tillskott. Om det sedan i tabellerna försvinner någon krona därför att man flyttar dem som svarar i telefon från till något annat ställe därför att man tror att det kommer att bli bättre ur medborgarnas synpunkt går det faktiskt att försvara. Jag ska med stort intresse fortsätta att följa utvecklingen i . Vi behöver bra poliser i hela , inte minst i gränstrakterna och i glesbygd. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2007/08:354 om moratorium för sukralos 90 Jordbruksminister (): har frågat mig vilka åtgärder som vidtagits för att miljöeffekter ska bedömas vid godkännande av livsmedelstillsatser samt om jag är beredd att driva frågan om ett moratorium för sukralos tills vi vet dess långsiktiga miljö- och hälsokonsekvenser. En fråga har också ställts om jag är beredd att verka för att tydligare riktlinjer ges till om miljöprövning av livsmedelstillsatser så att målområdet Goda matvanor och säkra livsmedel uppnås. De frågor som tas upp i interpellationen har jag som också framhålls av interpellanten delvis tidigare haft tillfälle att besvara. Ett förslag till ny EU-lagstiftning om livsmedelstillsatser behandlas av och ministerrådet. Lagförslaget kommer som det ser ut nu att kunna antas . Förslaget omfattar alla godkända sötningsmedel, däribland sukralos. Enligt regelverket ska vid godkännande av nya livsmedelstillsatser, utöver säkerhetsbedömningen, i förekommande fall hänsyn också tas till eventuella effekter på miljön. Behovet av att på detta vis kunna beakta eventuella miljöeffekter kopplade till livsmedelstillsatser var något som regeringen starkt lyfte fram i förhandlingarna om det nya lagförslaget och till slut fick gehör för. Vidare ska de ca 300 tillsatser som är godkända att användas inom EU genomgå en ny prövning. I denna prövning ska även eventuella miljöeffekter beaktas. Slutligen möjliggör det nya regelverket snabbare omprövningar av redan godkända livsmedelstillsatser och villkoren för dem om det dyker upp nya vetenskapliga eller tekniska uppgifter med mera som kan påverka bedömningen av en livsmedelstillsats säkerhet och miljöpåverkan. Ambitionen är att så fort som möjligt följa upp nya omständigheter och fatta beslut om nödvändiga åtgärder. Upplysningsvis kan nämnas att förslaget om att även beakta skyddet för miljön vid EU-godkännande av livsmedelstillsatser i viss mån tillmötesgår ett av de förslag till delmål som Kemikalieinspektionen formulerat i sitt underlag till den andra fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. publicerade undersökning om sukralos i vattenmiljön visar en omfattande spridning av sukralos i naturen. Data för att kunna dra några långtgående slutsatser om eventuella ekotoxikologiska effekter saknas . avser därför att i ett nästa steg undersöka musslor och fiskar utanför reningsverken för att undersöka om eller i vilken grad djuren tar upp sukralos. Jag ser det som mycket positivt att den nya tydligare EU-lagstiftningen förhoppningsvis snart är på plats och att den legala ramen för agerande på EU-nivå därigenom stramas upp på det sätt som regeringen verkat för i förhandlingarna. Det finns dock vissa kvarstående frågetecken om hur eventuella miljöeffekter kopplade till livsmedelstillsatser ska hanteras rent praktiskt inom EU-systemet. Fortsatta diskussioner i EU-kretsen är därför nödvändiga om hur intentionerna i den nya lagstiftningen bäst följs upp. Jag anser vidare att det är angeläget att fortsätter att studera sukralos, dess spridning i miljön och eventuella miljökonsekvenser. Det finns enligt min uppfattning inte tillräcklig kunskap om de långsiktiga miljökonsekvenserna för att vidta några ensidiga åtgärder från sida. Jag kommer att följa utvecklingen på området noga och redan nu på lämpligt sätt informera kommissionen och de andra medlemsstaterna om resultatet av den nya studie har gjort avseende sukralos och de ytterligare studier som planeras att utföras . Som svar på tredje fråga om behovet av att ge riktlinjer för det fortsatta arbetet för att uppnå målet Goda matvanor och säkra livsmedel anser jag i detta sammanhang att sådana riktlinjer inte är nödvändiga. får i och med den nya EU-lagstiftningen ett tydligare ansvar för att tillsammans med andra berörda myndigheter identifiera och utreda potentiella miljöskadliga tillsatser i livsmedel. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade förste vice talmannen överläggningen avslutad. 16 § Svar på interpellation 2007/08:328 om skolväsendet i 91 Utbildningsminister (): har frågat mig vilken slutsats jag drar av om skolväsendet i och om jag avser att ta fram en möjlighet att snabbt ingripa mot kommuner som missköter sina skolor. Som statsråd är jag förhindrad att kommentera enskilda ärenden, och jag kan därför inte närmare gå in på det fall i kommun som interpellanten tar upp. Jag ska däremot kommentera de principiella aspekterna på frågan om sanktioner mot skolhuvudmän som missköter sina skolor. Alla barn har rätt att gå i en bra skola en skola där han eller hon trivs, kan utvecklas och har möjlighet att nå kunskapsmålen. Huvudmännen är i sin tur skyldiga att se till att alla skolor håller hög kvalitet. Om huvudmännen brister i detta ansvar måste staten snabbt kunna vidta åtgärder. presenterade jag en överenskommelse mellan allianspartierna om regeringens fortsatta arbete med skolinspektion och sanktioner mot huvudmän som inte följer regelverket eller som brister kvalitetsmässigt. För det första avser regeringen att lämna ett förslag till som innebär att tillsynsmyndigheten ska ges möjlighet att meddela vitesförelägganden till såväl kommunala som fristående huvudmän. Därmed blir det möjligt att snabbt tillgripa sanktioner mot skolor som inte uppfyller lagstiftningens krav. För det andra avser regeringen att inom ramen för Skollagsberedningen se över möjligheten för tillsynsmyndigheten att i synnerligen allvarliga fall stänga skolor. För en fristående skola kan tillståndet dras in och för en skola ska andra skarpa åtgärder som motsvarar detta införas. Ett sådant beslut måste naturligtvis snabbt kunna överprövas av domstol och även kunna bli föremål för inhibition. 92 (): Jag vill tacka utbildningsministern för svaret. Det är bra att regeringen är så tydlig i att man ska vidta åtgärder mot kommuner som inte sköter sin skola. Både skadestånd och en möjlighet att i undantagsfall kunna stänga skolor behövs tyvärr, kan man lägga till. Bakgrunden till min interpellation är att inspekterade skolorna i kommun. presenterade verket sina bedömningar av kvaliteten, och det var ingen rolig läsning. Kritiken är ganska omfattande. Det är faktiskt den mest svidande kritik från en myndighet som jag någonsin har läst. Om inspektionen hade gällt en friskola är i alla fall min bedömning att tillståndet skulle ha dragits in med en gång. Så omfattande är kritiken. Men mot kommunala skolor finns det som sagt inga sanktionsmöjligheter. Jag vill läsa upp några citat ur inspektionsrapporten. Allvarliga brister i styrningen och ledningen, oacceptabelt låga resultat, viktig kompetens saknas och elevernas undervisningstid har gått förlorad. Kvalitetsarbetet fungerar inte. Det är täta byten på chefsstolarna. Inspektionen avslöjar ett skolväsende med omfattande problem som beror på undermålig ledning. Det har enligt inspektörerna resulterat i en uppgiven stämning bland både lärare och elever. Eleverna får inte det stöd som de har rätt till. Fungerande scheman saknas , och kurser kan inte starta i rätt tid. I klartext är detta en totalsågning av hur de styrande socialdemokraterna sköter skolan i . Lärarna räddar verkligen vad som räddas kan, men ledningen är uppenbarligen helt undermålig. Jag hade hoppats att någon socialdemokrat skulle vara här och vara med och diskutera hur det ser ut i svensk skola , men tyvärr är det inte så. Alla 130 verkar ha viktigare saker för sig än att diskutera kvaliteten i skolan. Den fråga man ändå måste ställa sig är hur det kan ha gått så illa. Hur kan man ha tillåtit det att gå så illa så länge, och vem bär ansvaret? är tyvärr inte det enda fallet. startar en ny serie i som heter Klass 9A. Det handlar om klass 9 i Johannesskolan i , som ska följas i ett antal avsnitt . Det är, som man säger, en av sämsta skolor, där man byter ut alla lärare och sätter in några av de bästa lärarna i . Där var det så illa att av eleverna var godkända när de slutade nian, skolgång. Hur kan det gå så illa så länge utan att man gör något? Utbildningsministern är uppenbarligen beredd att vidta åtgärder. Jag hoppas att det kommer att ske snabbt. Min fråga är: När blir det aktuellt med en ändring av lagen så att kommuner som och kanske inte kommer undan längre? Kan vi se starkare möjligheter att ingripa eller ? Och vilka är de andra skarpa åtgärder som ministern talar om i svaret? Kan du möjligen lätta på förlåten och tala om vad det är för andra skarpa åtgärder det handlar om? 93 Utbildningsminister (): Till att börja med kommer , en ny tillsynsmyndighet, att inrättas . Den observante kunde se att vi sökte generaldirektör genom utannonsering . räknar jag med att inspektionen kommer i gång. Jag räknar också med att lägga fram förslag till ny skollag. Det är den lagen som kommer att innehålla både nya skarpare inspektionsregler och nya skarpare sanktionsregler. Jag räknar med att behandlar detta efter remissbehandling, och att den nya skollagen då kan träda i kraft antingen eller . Då finns också det juridiska fundamentet för att ingripa hårdare. Jag skulle gärna önska att det gick ännu fortare, men är det denna procedur vi har i . Socialdemokraterna sölade med skollagen , och det blev aldrig något av. ska vi genomföra det . När det gäller skarpa åtgärder mot kommunala skolor som motsvarar att man drar in tillståndet för en fristående skola ska sägas att det just nu jobbas med vad detta skulle innebära. Det är något mer komplicerat. En skola har i regel ett geografiskt upptagningsområde, och om den bara läggs ned kan det bli väldigt besvärligt. Man måste i lagstiftningen hitta någon annan typ av åtgärd som motsvarar att man drar in tillståndet för en fristående skola. Vi får se var det hela landar. Jag delar uppfattningen att den här typen av åtgärder egentligen inte ska behöva vidtas. En kommun fokuserar på en viss kommun, och den kommunen förtjänar det säkert, men det finns nog fler som gör det ska inte låta det gå så långt. Innebörden av den kommunaliserade skolan är ju att kommunerna har ansvaret. hade de ansvaret för skolmaten, byggnaderna och skolskjutsarna, men efter 1990 har kommunerna ansvaret för kvaliteten och resultatet i undervisningen. Man kan ha olika uppfattningar när det gäller om detta är en bra ansvarsfördelning eller inte, men är det så här. Om det ska finnas fortsatt stöd i för att skolan ska vara måste kommunerna visa att de kan ta ansvaret. Det är ett stort krav vi ställer på kommunerna. Det går inte att hantera skolan som om det handlade bara om byggnader och skolskjutsar, utan kommunerna har ansvaret för kvalitet och resultat i skolan, och det ansvaret måste man ta. Från regeringens och statens sida vidtar vi nu ett antal åtgärder inte bara inspektioner, kontroller och sanktioner utan också ett antal andra åtgärder för att hjälpa kommunerna på traven. Vi investerar en mycket stor summa pengar i kvalitetsutveckling och fortbildning av lärarkåren i Lärarlyftet. Vi inför nya nationella uppföljningssystem med nationella prov, tidigare betyg, skriftliga omdömen och så vidare. Vi inför en ny speciallärarutbildning, och på lite sikt får vi en ny lärarutbildning. Staten har, menar jag, en mycket omfattande reformagenda för att faktiskt underlätta för kommunerna att ta det här ansvaret. Men krävs det faktiskt att kommunerna ytterst tar det ansvar som åläggs dem i vår lagstiftning. 94 (): Jag tackar för de svaren. Det är bra att det kommer förslag om en ny skollag som kan träda i kraft . Jag hade möjligen, precis som utbildningsministern, önskat att det skulle kunna ske ännu lite snabbare. Det är ju rätt allvarligt att det som har skett kan ske. Jag håller naturligtvis med om att bara är ett av de exempel som finns. Det finns många fler exempel på platser där det inte fungerar väl. Man måste också lägga till att det finns kommuner där det fungerar ganska väl eller till och med riktigt väl. Man ska inte dra alla kommuner över en kam, absolut inte. Men mot kommuner och mot skolor där det inte fungerar måste det finnas sanktionsmöjligheter. Sedan var det detta med skarpa åtgärder, en annan typ av åtgärder än att stänga skolor. Man kan fundera över vad det innebär. Ska staten kunna göra som ? Man föreslår att man avsätter vd:n och byter styrelse. Är det åtgärder som man signalerar eller kan tänka sig mot kommunala skolor? Det är på något sätt lite märkligt i . Här har vi starkare sanktionsmedel mot banker och kreditinstitut som missköter sig än mot skolor som missköter sig. Vi värderar pengar mer än barn, kan man uttrycka det som. Det är värdefullt att vi nu också graderar upp skyddet av våra barn, att de får den undervisning och den utbildning som de har rätt till. Är det den typen av åtgärder som utbildningsministern tänker sig? 95 Utbildningsminister (): Som jag sade är jag inte beredd att riktigt precisera. Det är nämligen inte färdigarbetat. Men man kan väl ändå säga att det i dagens lagstiftning faktiskt finns en paragraf som möjliggör för staten att gå in och ta över ansvaret för en skola eller för en kommuns skolväsen. Den tillkom, tror jag, i samband med kommunaliseringen just som en yttersta åtgärd. Problemet med den åtgärden är att den är så extremt långtgående att den i princip nästan aldrig kan tillämpas. Interpellanten kan möjligen hävda att den skulle passa just i det fall som interpellanten hänvisar till. Problemet är väl att inte är byxat att driva enskilda skolor. Det skulle förmodligen inte funka så bra, så det som finns i lagstiftningen är egentligen inte användbart, skulle jag säga. Det är därför det behövs sanktioner på lite lägre nivå men som ändå känns. Visst är det tänkbart! När man hade samma problem i införde statsmakterna en möjlighet att gå in och med tvång byta ut en skolledning på en skola, till exempel. Jag vill inte säga att det är just det vi ska göra. Men jag nämner det som ett exempel på hur andra länder har hanterat den här frågeställningen. Det är helt klart att det behövs mer sanktioner. Exakt vad det ska vara får vi titta närmare på. 96 (): Tack så mycket för svaret! Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2007/08:327 om anskaffning av försvarsmateriel 97 Försvarsminister (): har frågat mig om jag avser att följa min prioritetsordning när det gäller anskaffning av försvarsmateriel, att det ska vara det operativa behovet som ska styra. har också ställt frågan hur jag ser på möjligheten att satsa på en egenutveckling av vad han kallar super-JAS om skulle dra sig ur en eventuell affär. Den säkerhetspolitiska situationen i närområde är en helt annan . Ett invasionshot riktat mot är osannolikt . går det inte att utesluta en risk för incidenter där vår territoriella integritet utmanas. För att möta den nya tidens hot utvecklas ett flexibelt insatsförsvar. Försvarsmakten måste alltid styras av en god balans mellan de dagsaktuella behoven och den långsiktiga strategiska förmågeutvecklingen. Försvaret har den dubbla uppgiften att värna territoriella integritet och att sprida fred och säkerhet i världen. Uppgifterna hänger nära samman. Den erfarenhet som internationella insatser ger stärker förmågan också att värna territoriella integritet. Den dimensionerade uppgiften för markstridskrafterna är de internationella insatserna, medan flygstridskrafternas verksamhet främst är dimensionerad till just uppgiften att hävda nationell integritet. Likväl är flygstridskrafterna efterfrågade i de internationella insatserna, om än inte i samma utsträckning som markförbanden. För att återgå till den första frågan som ställt vill jag på detta sätt förklara att ett operativt behov formas av både dagsläge och framtid, och det är alltid, med denna utgångspunkt, det operativa behovet som styr anskaffningen av försvarsmateriel. Prioritetsordningen i fråga om anskaffningsmetod ligger också fast: I första hand ska färdigutvecklad försvarsmateriel anskaffas. I andra hand kan den utvecklas i samverkan med andra länder. Först i tredje hand blir egenutveckling aktuell. Till andra fråga. Med tidigare beslut om handlingsplanen för JAS 39 har vi försäkrat oss om fyra saker: en ensad flygplanspark som ger ett flygsystem med lägre kostnader, en ökad livslängd på flygsystemet , en ökad räckvidd tack var lufttankning, en förmåga till interoperabilitet som uppfyller Natostandard. Den utsträckta livslängden gör att vi kan skjuta frågan om upphandling av ett nytt flygsystem framåt i tiden. Däremot vet vi att under flygplanets livslängd till 2040 kommer vi att behöva ta beslut om att anpassa flygsystemet till den förändrade operativa miljön, för att hålla det luftvärdigt och för att minimera driftskostnader. beslutade att som en del i handlingsplanen genomföra en studie som kallas Demonstratorprogrammet. Programmet syftar till att skapa beslutsunderlag om hur flygsystemet JAS 39 bäst ska kunna vidmakthållas. På frågan om en svensk egenutveckling av JAS 39 är möjlig vill jag svara på följande sätt: Generellt gäller att ju fler stater som kan dela på kostnader för vidmakthållande eller logistik för ett materielsystem desto fördelaktigare är det. En svensk egenfinansiering för att vidmakthålla JAS 39 är därför något vi vill undvika, och ett samarbete med skulle vara välkommet, eller . Men Gripenfamiljen växer. Om kommer att kunna hitta former för ett samarbete med kring JAS 39, med utgångspunkt i den offertförfrågan som de lämnat till FMV, går inte att svara på . Tillräcklig analys av förfrågan och hur vi ska ställa oss till denna har ännu inte skett. 98 (): Jag får tacka statsrådet för svaret. beslutade om en uppgradering av 31 stycken JAS 39 till C/D-versionen. I och med det beslutet anpassas hela den svenska flygplansflottan till den senaste Natostandarden. Detta sker utan att det finns någon efterfrågan på svenska JAS-plan i internationella sammanhang. Och innan bläcket har torkat på det beslutet pratas det redan om nästa generation, E/F-versionen, det så kallade super-JAS. Försvarsministern har sagt vid ett flertal tillfällen, senast på i , att det är Försvarsmaktens operativa behov som ska styra. Försvarsministern sade till och med att det är vår skyldighet att beställa det som vi verkligen behöver. Hur rimmar då dessa vackra ord från försvarsministern med den nya satsning som är på gång med E/F-versionen? Behöver vi verkligen det nya super-JAS?