prot · GV0993 · 2008-04-10 00:00:00 — Men jag konstaterar att det vore värdefullt om anläggningen kom till ja, till och med till , skulle jag vilja säga. Min argumentation här syftar till att för kammaren redovisa vilka stora möjligheter och vilken betydelse som, vågar jag säga, ett återförande av dessa budgetmedel skulle kunna innebära för hela ; det skulle faktiskt passa det svenska samhället och dess forskningssystem kolossalt väl. 18 (): Ärade ledamöter, särskilt de ärade ledamöterna i finansutskottet! presenterar EU-upplysning en undersökning om svenska folkets efterfrågan på information om EU. Den visar bland annat att svenskarnas intresse för EU ökar. Det är nu fler än på mycket länge som vill veta mer. Den sakfråga som man mest efterlyser mer information om är den om hur EU-pengarna används. Det förstår jag, och det tar jag på allvar. Jag vet att vi här i kammaren gör det. Det är därför vi är här och det är därför som är engagerad på både bredden och djupet i den här processen. och finansutskottet har, som sagts, haft en gemensam utfrågning i det här ämnet. Nämnden och fyra utskott har yttrat sig, och har finansutskottet i sin vishet sammanfattat det utlåtande som vi här debatterar. Alla skattebetalare har rätt att få veta vart pengarna tar vägen. Konstigare borde det inte vara vare sig det handlar om EU-nivån eller det handlar om den kommunala, landstingskommunala eller statliga nivån. Alla människor har rätt att ställa krav på att vi folkvalda bryr oss om vart pengarna tar vägen och att vi gör vad vi kan för att pengarna används på rätt sätt. Den principen är lika viktig här. Därför trycker vi i yttrande på att EU-budgeten måste bli mer överskådlig, tydlig och begriplig. Det låter självklart, men alla vet vi att det ännu inte riktigt är så enkelt. Den här principen har genomsyrat arbete med budgetöversynen. Det är jag stolt över. kommer regeringens yttrande till kommissionen. Åtminstone någon vecka till kan faktiskt vem som helst skicka in sina tips och förslag. Många har redan tagit vara på den möjligheten. Det är en nästan unikt bred och öppen process. Jag är särskilt stolt över att processen har resulterat i det breda stöd som vi har i denna kammare. Över blockgränser är vi överens om de viktigaste prioriteringarna sedan kan vi hålla på och tjafsa inom ramarna om hur vi ska göra eller så. Jag är väldigt glad över att fem partier står bakom majoritetsförslaget. Läser man v- och mp-reservationerna med ganska öppna ögon och ganska välvilligt som jag numera gör, särskilt när det gäller reservationer ser man att vi är överens om det mesta, i alla fall sett till huvuddragen. sade att det är ganska bra. Svenska prioriteringar i sak har vi berört, så jag ska inte upprepa dem. I alla fall ska jag inte alltför länge uppehålla mig vid detta. Självklart är det viktigt att hålla i plånboken även på Europanivå och att vi gör genomgripande förändringar i alla fall driver på för sådana inom jordbruks- och sammanhållningspolitiken. Jag tror att få svenska medborgare och ingen enda ledamot i denna kammare vill införa beskattning på Europanivå. Inför budgetöversynen när beslut fattades om att det skulle bli en sådan här översyn var det viktigt dels att den blev genomgripande, dels att vända på varje sten och kanske mer än så. Det gläder mig att finansutskottet har beslutat om det och att kammaren snart gör det. EU måste kunna åta sig nya utmaningar. Men då måste man komma ihåg två saker: Först gäller det, som redan nämnts, att ett viktigt politikområde inte behöver kosta mer. Det har flera berört. kan jag bara säga: Forskning är för all del inte gratis. Men den är ett område som tillhör de nya utmaningarna, särskilt om ska stå starkt i konkurrensen i världen. Liksom klimatfrågan är detta ett typiskt område som EU måste kunna prioritera mer. Men i till exempel miljö- och klimatfrågorna kan det faktiskt gå att minska kostnaderna till och med kan man råka få ökade intäkter. Framför allt är det ofta lagstiftning som är medlet. Allt som är bra behöver inte bli dyrt. , kan det konstateras, går av medlemsstaternas bni till EU-budgeten. Ni minns väl att vi hade en omfattande debatt om enprocentsmålet inför den här budgetprocessen. Vad har hänt ? Ja, EU har numera 27 medlemmar med nya möjliga bidragsmottagare och nya önskelistor. Ändå lyckas vi prioritera och hålla i plånboken. Det inger ändå lite hopp. Prioritering innebär ibland också att välja bort. Jag vill då särskilt helt kort nämna regionalpolitiken. är sju av tio medlemsstater fattigare än den fattigaste staten i unionen var . Tanken med stödet var att hjälpa dem som har det allra svårast, till exempel att få människor och länder på fötter efter krig. vet vi alla att stödpengar går till relativt välmående länder och regioner, inte bara på kontinenten utan även här hemma. Det måste vi kunna ta en ordentlig diskussion om. Det gläder mig att det är så tydliga skrivningar om detta även i finansutskottets utlåtande. Stöd ska inte användas till att få återbäring på medlemsavgiften, utan stöd ska användas till att hjälpa de människor och länder som har det allra svårast. Då måste vi titta mer exempelvis på än exempelvis på . Jag är alltså glad över det breda stödet här i riksdag. Vi politiker får ta till oss signalen att människor vill ha ännu bättre information. Insynen i budgeten och förvaltningen och också pedagogiken där behöver förstås bli bättre. Avslutningsvis vill jag säga att jag tror att engagemang och även det faktum att flera andra nationella parlament har liknande processer är en nyckel till en större förståelse utanför både och . Vi träffar ju folk , och EU-budgeten berör folk . Detta är inget som bara berör eliten eller experterna; då skulle det bli mycket dyrare och mycket sämre. EU är en del av vår vardag. Det är också EU-pengarna vad man än tycker om storleken. De pengarna ska vi vara rädda om. Jag är glad över att vi är så pass eniga om det. 19 () replik: Ja, jag kan en gång till säga att jag tycker att det är ett ganska bra utlåtande. Där finns det många bra formuleringar som, som jag sade i mitt inledande anförande, är ganska allsvenska och som jag tror att de flesta svenska medborgare kan ställa upp på dem det gäller också här i . Frågan är om partierna också kommer att driva de här frågorna vidare. Där har jag blivit lite orolig. Till exempel gäller det då frågan om säte. Majoriteten skriver väldigt klart och tydligt: Utskottet anser även att enbart ska vara lokaliserat till . Det är ju helt emot vad regeringen har sagt . Frågan är om står bakom detta, om partiordföranden vet om det och om han kommer att driva frågan. Jag skulle vara väldigt glad om statsministern, tillika partiordförande i , faktiskt började driva denna fråga på allvar, för har regeringen inte velat ta i frågan. Frågan är : Finns det flera formuleringar här som enbart utskottsmajoriteten har knåpat ihop och som inte har någon vidare förankring? Jag hoppas att majoriteten har stöd hos sina respektive partier för att denna politik nu ska börja drivas mer aktivt. Jag skulle bli väldigt glad om så var fallet, men jag är inte övertygad om det. En av de viktigare frågor som saknas här är hur man ska klimatsäkra EU:s budget. Jag har tagit upp den med flera andra partier i replikskiftena här, men jag har inte fått några ordentliga svar. Jag ställer samma fråga till : Är beredd att jobba för att man ska klimatsäkra EU:s budget som en del i budgetöversynen och som en del i de kommande årliga budgetprocesserna, så att man kan göra två saker på en gång? 20 () replik: Det kortaste svaret på de här frågorna är: Jodå, men inte exakt i den form som vill ha just här och just . Vad gäller parlamentsflytt framgår det tydligt i den moderata rapport som jag var med och skrev, och som redan har berömt en gång i den här kammaren, att vi tycker att det är dumt, dyrt och dåligt att flytten mellan de två städerna innebär så väldiga merkostnader, miljöproblem med mera. Det är ingen hemlighet alls utan officiell moderat politik, som även partiledaren tillika statsministern har instämt i. Sedan handlar det om när och i vilken form man lyckas genomföra sina beslut. Ingen skulle vara gladare än jag om det svenska Moderata samlingspartiet hade egen majoritet både här och i ministerrådet. Varför inte kontrollera hela ministerrådet? Då skulle vi nämligen kunna genomföra det här. måste vi välja våra strider inom de ramar vi har, till exempel 27 länder och dessutom ett kort svenskt ordförandeskap. Då är det allra viktigast att få en global uppgörelse om klimatet, att spara pengar, att se till att EU kan skapa jobb och att bekämpa den internationella terrorismen. Det utesluter inte att vi vill fortsätta att driva effektiviteten även i flyttfrågan. Även vad gäller klimatet delar jag en hel del av intentioner. Det har i den här debatten varit uppe att EU:s jordbrukspolitik inte alltid gynnar de mest miljövänliga formerna, till exempel när det handlar om både marken och djuren. Det måste in mycket mer i jordbrukspolitiken. Det är också ett ämne för hälsokontrollen av jordbrukspolitiken. Detta vill vi fortsätta driva genom vårt aktiva arbete i kärnan i EU. Det kommer vi att jobba vidare med. Närmast är välkommen att ställa upp bland majoriteten när vi har om jordbruksfrågor. 21 () replik: säger att vi måste välja våra strider. Problemet med den här regeringen är att den inte tar en enda strid med EU. Ta till exempel när Lissabonfördraget skulle förhandlas. Den svenska strategin var att vi skulle röra så lite som möjligt och inte lyfta upp några nya frågor. Regeringen ville inte ens lyfta miljö- och klimatfrågan för att få tydligare skrivningar i Lissabonfördraget. Det är sanningen. Det är därför jag undrar: Kommer skrivningarna som moderater, folkpartister, centerpartister och kristdemokrater har skrivit under, och även socialdemokrater i majoritet, att få någon återverkning i den politik som förs, inte bara här i utan framför allt tillsammans med de andra 26 länderna? Där får jag inga klara besked, utan där heter det nu att vi måste välja våra strider. Jag vill att ni i alla fall ska ta någon strid på EU-nivå. Ni måste välja ut en eller flera konkreta frågor att driva. Jag saknar engagemang och vilja hos er att göra detta. Det räcker inte att stå i denna talarstol och tala om ett smalare men vassare EU när ni sedan går till EU:s ministerrådsmöten och godkänner ett Lissabonfördrag som gör EU fetare och bredare. Det går inte. Det måste överensstämma med vad man driver. I frågan om att klimatsäkra EU:s budget säger ni i majoriteten ingenting. Ni är inte beredda att lyfta fram de här frågorna. Och ni vill framför allt inte ta upp frågan om säte, även om ni tydligen har skrivit in det i ert valmanifest inför EU-parlamentsvalet. Det räcker inte och kommer inte att innebära att ni får egen majoritet, utan det kommer att innebära att oppositionen och kommer att vinna EU-parlamentsvalet. Det är jag helt övertygad om. Vi vill ha mindre makt på EU-nivå och helst också ett svenskt utträde ur EU, men först och främst en svensk folkomröstning om Lissabonfördraget. Det är ett minimum. 22 () replik: Det var tråkigt att höra de två sista små inspelen. Jag antar att tillhör de sex av tio medborgare som vill ha ännu mer information om vad vi faktiskt gör i EU-frågor, och det kan jag ge lite grann även här och . Vad gäller fördraget är vi ganska överens om det i den här kammaren, bland annat av det skälet att det tydligt definierar vad EU ska göra och inte. En sådan katalog fanns inte . Och EU blir effektivare i bekämpningen av internationell brottslighet. Det tycker jag är viktigt och det tycker de flesta svenska väljare är viktigt. Det är en typisk strid som vi gärna tar och som vi använder EU till. Tar vi några strider om klimatfrågan? Det är en närmast fånig fråga, och det vet egentligen . Det är inte någon stor grej att det har skrivits dit några enstaka ord i fördraget om att klimatfrågan är viktig. Jag kan hålla med om att det är närmast kosmetiskt. Men vad använder vi då medlemskapet till? Jo, bland annat till att driva på alla de andra länderna och genom EU driva på de andra världsdelarna för att vi tillsammans ska bekämpa hotet mot klimatet. Och vad handlar det om? Jo, om att ta strid för att människor på jorden ska kunna överleva genom att politiken samsas om att minska utsläppen och rädda klimatet. Om det inte är att ta en strid i en viktig EU-fråga, vad är det då? Vi väljer att jobba tillsammans med andra länder, att driva på där vi kan nå framgångar och att använda EU även mot andra världsdelar. väljer att stå här och prata om ett sätt att skriva budgettexter. Vi väljer att jobba tillsammans politiskt, och är naturligtvis fortsatt välkommet att hjälpa oss i den kampen. 23 PER ÅSLING (c): EU-samarbetet ger oss som liten nation en starkare röst i ett allt viktigare . Med den rösten kan vi förändra politiken som förs i på ett sätt som vi aldrig hade kunnat göra ensamma. Vi får möjligheter att påverka och förbättra den globala säkerheten, främja utvecklingen i tredje världen, öka välståndet och konkurrenskraften i och finna lösningar på gemensamma problem som hotar vår levnadsmiljö. Men vi måste prioritera och satsa unionens pengar där de gör mest nytta och där EU är den bästa arenan. grundinställning är att EU måste bli smalare men vassare. EU måste prioritera de viktiga politikområdena och bli vassare inom dessa, så att vi kan göra verklig skillnad i folkets liv. Med detta sagt blir den budgetöversyn som vi nu är inne i extra viktig. EU ser över sin långtidsbudget, och vi ska från sida klargöra våra ståndpunkter i ett antal frågor. Det är viktigt att regionalpolitiken och jordbrukspolitiken reformeras. orsakar jordbrukspolitiken stora onödiga kostnader för skattebetalare, konsumenter och producenter både inom och utanför unionen. Det är dessutom viktigt att den europeiska politiska nivån ger oss ett mervärde. Europasamarbetet måste tillföra något som medlemsländerna inte hade kunnat göra på egen hand. Om det inte finns ett mervärde ska principen om subsidiaritet gälla. Beslut ska fattas och finansiering ske på lägsta möjliga nivå. Det är samma tanke som driver i den svenska politiken, att makten ska ligga så nära medborgarna som möjligt. Budgeten måste också kännetecknas av restriktivitet och större möjlighet till kontroll av hur medlen används. Ett större mått av sunt förnuft skulle förbättra unionens anseende bland medborgarna. Den återkommande flytten av hela fram och tillbaka mellan och är väl det tydligaste exemplet på europeisk irrationalitet. För att få ett vassare måste vi också styra om stora resurser till forskning och utveckling, till miljö- och klimatpolitik och till satsningar på ökad konkurrenskraft. Sådana investeringar bidrar till att står starkare . Genom strategiska investeringar i kunskap kan vi möta de globala strukturförändringarna. Genom smarta överenskommelser och investeringar i ett hållbart samhälle kan vi också ta del och lämna över jorden till våra barn och barnbarn med ett rent samvete. Vinsterna av Europasamarbetet är i grund och botten fred och säkerhet inom gränser. Samarbetet för också med sig ekonomiska och sociala vinster. står starkare i den internationella konkurrensen kring arbetskraft, produktion och investeringar om vi använder resurserna på rätt sätt. Låt mig avslutningsvis uttrycka att det är en bred politisk uppbackning bakom finansutskottets utlåtande, vilket är mycket bra. Med detta sagt vill jag yrka bifall till förslaget i utlåtandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 7 § Bankfrågor m.m. Föredrogs finansutskottets betänkande 2007/08:FiU18 Bankfrågor m.m. 24 (): Frågor som rör överskuldsättning, snabbkrediter och livsvillkor för överskuldsatta behandlades i civilutskottets betänkande CU10 . yrkanden i motion C208, Livsvillkoren för överskuldsatta, som berör saneringslån, sociala lån, kreditprövning, kreditupplysning och inkassobolagens verksamhet behandlas i dagens betänkande som heter Bankfrågor m.m. Det jag ska prata om är med mera i betänkandet. Jag vill inledningsvis, fru talman, framföra att jag naturligtvis står bakom alla reservationer. Men jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 3 som jag kommer att beröra lite närmare. utgångspunkt när vi diskuterar dessa frågor är att alla vill göra rätt för sig. Det är även namnet på en rapport som har lagt fram som gäller överskuldsattas situation i samhället. Principen för det jag tar upp i mitt inlägg är balansen mellan gäldenär och fordringsägare. Vi anser att fordringsägarna generellt har en alldeles för stark ställning i relation till gäldenären. För att alla ska kunna göra rätt för sig krävs att vi får en bättre balans och att samhället ger förutsättningar för att alla ska kunna göra rätt för sig. Då är förslagen om saneringslån och sociala lån centrala. I kan ställa borgen åt en överskuldsatt privatperson för att hon eller han ska få ett banklån och kunna betala av sina gamla skulder. Syftet är att låntagaren ska få ekonomin i balans och få ett slut på skuldcirkeln. Möjligheterna för en överskuldsatt person att på egen hand skaffa sig ett lån till bra villkor för att sanera sin ekonomi är begränsade. Genom att personer med hyresskulder ges en möjlighet att teckna så kallade saneringslån kan antalet vräkningar helt säkert minska. Överskuldsatta människor skulle få möjlighet att leva ett värdigare liv med allt vad det innebär i form av minskat psykiskt lidande och minskad social utslagning och hemlöshet. Vårt förslag är att får i uppdrag att hantera saneringslånsverksamheten. I vår budgetmotion lägger vi fram förslag på ökat anslag till för att finansiera denna verksamhet. För att förebygga överskuldsättning och för att främja ett hushålls förmåga att klara sin ekonomi har , , och infört så kallade sociala lån. Ett socialt lån kan beviljas en person som på grund av små inkomster och tillgångar inte annars kan få en kredit till rimliga villkor. I är den vanligaste orsaken till att en person ansöker om ett socialt lån att få ekonomin under kontroll genom att betala av gamla skulder. Av krediterna beviljas för skötsel av skulder och för bland annat inköp av hushållsmaskiner och betalning av hyresskulder. förslag är att även får i uppdrag att administrera en verksamhet med sociala lån. Av allmänna råd framgår att en så kallad förenklad kreditprövning kan ske om kreditbeloppet är högst av gällande prisbasbelopp, . Eftersom även mindre krediter, som till exempel sms-lån, kan leda till överskuldsättning anser att gränsen för när förenklad kreditprövning får tillämpas bör sänkas. Det är inte rimligt att kreditinstitut ska göra sig genom att bevilja krediter med oskäliga villkor utan att ta ansvar för att låntagarna har ekonomiska förutsättningar att göra rätt för sig. En uppgift om en skuld som är obetald eller inte har betalats kan leda till en så kallad betalningsanmärkning hos Upplysningscentralen, UC, och kan finnas kvar i registret . Avgörande för om betalningsanmärkningen finns kvar är bland annat om och när skulden betalats och om har hunnit fatta beslut i ärendet eller inte. Den som drabbas av en betalningsanmärkning kan inte teckna hyreskontrakt, skaffa telefonabonnemang eller handla något på avbetalning . Det spelar ingen roll att skulden har reglerats. Det är inte ovanligt att en person hamnar i UC:s register på grund av för sent inbetald räkning. Vidare är det inte ovanligt att människor får betalningsanmärkningar på felaktiga grunder och att de har små eller inga möjligheter att rätta den felaktiga uppgiften. Lagstiftningen behöver ändras så att betalningsanmärkningar för privatpersoner kvarstår i stället och att betalningsanmärkningar som registreras felaktigt blir lättare att radera ur UC:s register. Datainspektionen utövar tillsyn över inkassoverksamheten som ska bedrivas enligt god inkassosed. Detta innebär bland annat att gäldenären inte får vållas onödig skada eller olägenhet eller utsättas för otillbörlig påtryckning eller annan otillbörlig inkassoåtgärd. Trots detta har inkassobolagen en alltmer aggressiv indrivningsmetod. Tiden för gäldenären att betala av sin skuld har förkortats, indrivningsförsöken pågår då fordringar säljs vidare från bolag till bolag och även små belopp krävs in. Fordringsägare väcker skulder till liv på otillbörligt sätt för att få möjlighet att fortsätta driva in skulderna. Fordringar säljs och köps, och inkassobolagen handlar i eget intresse för att tjäna pengar på gäldenärerna genom sina inkassoavgifter. En från början liten skuld kan således under inkassobolagens indrivningsförsök växa sig orimligt stor. Det måste till en översyn med syfte att strama upp inkassobolagens verksamhet. och har lagt fram konkreta förslag på hur de överskuldsattas situation kan förbättras. och har föreslagit snabbåtgärder för att förbättra snabbkrediterna. Dessa förslag stöder . De förändringar som konsumentombudsman har föreslagit är översyn och förändring i konsumentkreditlagen som berör kreditprövning, marknadsföring och att det ska finnas skriftliga avtal. Jag vill avslutningsvis framföra att det är kreditgivarnas och bankernas ansvar att underlätta för medborgarna att organisera sin ekonomi. Då är kraven i reservation 1 om rätten till banktjänster och grundläggande betalservice i hela landet oerhört viktiga. 25 (): Vi socialdemokrater har inte några reservationer i detta ärende. Vi har dock lämnat ett särskilt yttrande som jag snart ska återkomma till. Det har väckts ett antal motioner som tar upp mycket angelägna frågor. Jag vill kommentera några av dem. När det gäller banktillgängligheten anser vi att alla människor ska ha tillgång till bankers grundläggande tjänster, som rätten till ett eget konto. Det finns en lag om insättningsgaranti som fastställer att bankerna är skyldiga att ta emot insättningar av alla. Det finns undantag om det finns misstanke om penningtvätt eller om kunden har varit ohederlig mot banken och så vidare. Länsstyrelserna ska ju få i uppdrag att bevaka utvecklingen av tillgången till grundläggande betaltjänster. Det är bra. Vi socialdemokrater vill understryka att vi anser att det är oacceptabelt att vissa grupper av människor inte har rätt till ett eget bankkonto. Ofta är det redan socialt utsatta personer som drabbas, vilket leder till att situationen för dem förvärras. Vi kommer att följa utvecklingen för att se att tillgängligheten inte försämras. Länsstyrelserna kommer att få en viktig roll att spela. Vi ska nogsamt följa deras arbete med denna fråga. Det andra område som jag vill kommentera är lagstiftningen för långivare och kreditinstitut. I vårt samhälle finns det stora grupper som inte uppfyller de krav som ställs från banker och andra vanliga man ska få ett lån. Därför finns det en stor marknad för långivare som erbjuder lån utan säkerhet och till skyhöga räntor. För många människor är dessa långivare den enda möjligheten att låna pengar, och många hamnar i skuldfällor som är näst intill omöjliga att ta sig ur. Vi kan ta del av larmrapporter om att denna marknad breder ut sig och att olika former av reklam lockar allt fler att ta dessa lån. Många av våra ungdomar lockas av de snabba sms-lånen. Det är en utveckling som inte får fortsätta. På pågår nu en beredning av konsumentkreditlagen där man bland annat ska se över sms-lånen, och vi utgår ifrån att regeringen skyndsamt tar sig an denna fråga. Vi har inte råd med att en stor grupp människor riskerar att fastna i skuldfällor, vilket förutom personliga tragedier också kan innebära stora kostnader för samhället som på ett eller annat sätt måste hjälpa dessa skuldsatta människor. vill jag lyfta fram vårt särskilda yttrande. Regeringen tillsatte en utredning som bland annat fick i uppdrag att se över situationen för så kallade evighetsgäldenärer, det vill säga människor som är överskuldsatta.