prot · GV09124 · 2008-06-09 00:00:00 — Jag skulle också vilja höra vad säger om det hon sagt, att det är viktigt att vi har en acceptans för de trafikregler som vi instiftar, som vi har genomgått en stor förändring vad gäller hastighetsgränser i landet, den acceptansen och möjligheten att följa upp hur man följer hastighetsgränserna. Jag skulle gärna vilja höra resonemang kring de frågorna. 91 () replik: Alkohol och droger har jag redan diskuterat och tagit upp i flera inlägg, dels i mitt anförande, dels i replikskiftet med . Alkohol och droger är inte accepterat i trafiken. Vi jobbar aktivt med frågan, och det finns olika vägar att gå. Jag tror inte att det finns någon i den här kammaren eller någon annanstans som är emot alkolås. Frågan det handlar om är om varenda bil ska ha ett alkolås eller inte och i så fall när. Den frågan bereds, och man återkommer till när det gäller alkolås. Då tar vi ställning till de förslag som kommer att läggas fram. När det gäller attityder tar man i den avhandling som presenterades vid upp att trötthet kan vara en lika stor orsaksfaktor som alkohol och droger. Såvitt jag vet finns det ingen manick att sätta in i en bil för att motverka trötthet. Alltså är det väldigt viktigt att jobba med attitydfrågor. De går inte att vifta undan. NTF kan visst få sina pengar. Men de måste gå via . Det måste väl ändå vara så att statliga medel som kommer från varje enskild skattebetalare ska man inte bara generellt dela ut, utan de måste gå till trafiksäkerhetsprojekt som vi vet kommer att få nytta. NTF har samma rätt som alla andra att söka de pengarna från , och om de jobbar på som de troligtvis har gjort tidigare och har bra projekt kommer det inte att vara några problem för dem att söka och få pengarna. 92 () replik: Jag tycker att det vittnar om en okunskap om hur NTF har arbetat, hur ser ut och konsekvenserna för NTF när man ändrade sättet att ge bidrag. Det finns olika vägar att gå, säger , och hon likställer trötthet med valet att sätta sig bakom ratten drog- eller alkoholpåverkad. Nej, det kanske inte finns någon manick. Det finns system i vissa bilar som varnar när man ska fika och varnar om bilen börjar svaja. Men vi vet att det finns en manick som kan tala om för föraren när han inte får köra bil. Ministern har tydligt klargjort för oss att hon är beredd att se över möjligheterna att ha alkolås i tung trafik. Att då stå i kammaren och säga att man bereder frågan vad gäller personbilar går helt emot det ministern har sagt tidigare. Man har sagt nej till alkolås i personbilar. Man har sagt nej till att använda det underlag och den strategi som redan finns framtagna i den utredning som har gjorts tidigare. Det ligger serverat på bordet, och ändå väljer man att inte använda det underlaget. Jag skulle vilja veta varför. Är det av prestige som man bestämmer att man inte ens vill driva frågan? Vi vet mycket väl att det behövs ett undantag i de gemensamma reglerna, men det finns ju möjlighet att pröva frågan och se om vi kan få andra länder med oss. Jag tycker inte att det känns tillfredsställande att man tror att man kan säga något annat än det ministern har gett besked om. Att man bereder frågan om tung trafik vet vi, men här gäller det personbilar. Vad är problemet med att testa frågan i EU? 93 () replik: Frågan om alkolås bereds och det ska komma förslag. Det finns ingen anledning för mig att ta ställning när jag inte har sett förslagen. Tittar man på utvärderingen av det trafiksäkerhetsarbete som har gjorts kan man se att där pekas på att det finns flera saker som borde ha gjorts bättre och där man borde ha tänkt efter före. Jag tycker att det är viktigt att vi avvaktar de utredningar som pågår för att kunna göra kraftfulla insatser. Men det hindrar inte att man kan installera alkolås på frivillig väg . Alkolåsen är väl inte så allmänt kända i andra EU-länder. Frågan diskuteras, och jag förutsätter att ministern också för fram den i diskussionerna. 94 () replik: Jag skulle vilja ställa en fråga till . Den handlar om frånvaron av statistik och analys från och från majoriteten. Ingenstans nämner man hur trafiksäkerheten ser ut för det kollektiva resandet. började med att redovisa hur många som kör onyktra eller drogpåverkade och hur många bilister och motorcyklister som hade dött och så vidare. Om man summerar siffrorna på s. 1415 kan man konstatera att det inte blir speciellt många som kan ha omkommit i det kollektiva resandet. Man får räkna bort bilister, bilpassagerare, mopedister, motorcyklister, gående och så vidare. Jag tolkar detta som att det kollektiva resandet är förhållandevis säkert. Då skulle man önska att det fanns en politik som gick ut på att av klimatskäl och av trafiksäkerhetsskäl se till att få en omfördelning av resandet så att allt fler människor kan och vill välja det kollektiva resandet. Jag skulle vilja veta hur ser på den problematiken. På s. 15 kan vi konstatera att trafikarbetet har ökat 2007. Tyvärr ser vi en trend att privatbilismen ligger på en fortsatt hög nivå. Kollektivresandet ligger fortfarande på en alltför låg nivå. Delar uppfattningen att om vi kunde få en större andel kollektivt resande skulle det automatiskt innebära en högre trafiksäkerhet? Det kan man nämligen läsa ut av statistiken. 95 () replik: Jag tror att kan ha rätt i detta. När man åker kollektivt åker man oftast tåg eller buss. Om vi tittar på rubrikerna i medierna kan vi se att antalet döda är mindre i de trafikslagen. Just kollektivtrafikåkandet har många andra fördelar, inte bara när det gäller trafiksäkerhet utan också när det gäller miljö. Det ligger i allas intresse, också för oss i alliansmajoriteten, att få folk att åka kollektivt av miljöskäl, av trafiksäkerhetsskäl och så vidare. Vi jobbar för att få folk att åka kollektivt. För att till exempel lösa trafikproblemen i är det viktigt att vi får folk att åka kollektivt. Då får vi sammantaget en del andra bra bieffekter utifrån det. 96 () replik: Det låter ju positivt. Men tyvärr tycker jag inte att den inriktningen märks i betänkandet. I utskottsmajoritetens text finns det inget om det, och det finns inte heller något om det när vi pratar om kollektivtrafikfrågor i allmänhet. I etappmål till 2020 är man inne på en massa saker som i och för sig är jätteviktiga nyktra förare, att det inte ska vara trötta förare och så vidare men ingenstans står det något om att vi måste minska transportarbetet med personbil för att komma till rätta med klimatfrågan eller med trafiksäkerhetsfrågorna. Man verkar utgå från att man ska ha samma utveckling som vi alltid har haft, och sedan ska man sätta in olika tekniska åtgärder för att se till att man orkar hålla sig vaken, att man inte är onykter och så vidare. Från vår sida vill vi i det här sammanhanget ändå påpeka vikten av att om vi kan få fler människor att resa kollektivt kommer det att ha en positiv effekt. Då skorrar det lite falskt när säger att de också tycker att det vore bra. Då ska man väl inte ha den inriktning på investeringssidan som man har, alltså att man satsar mer på väg än på järnväg? 97 () replik: går inte all kollektivtrafik på spår. Vi behöver också vägar för att komma fram. Vi har busstrafik som måste ta sig fram. Det är inte så enkelt att vi bara kan bygga spår. När vi gör infrastruktursatsningar kommer det att inbegripa både spår och väg. I i , där jag bor, skulle det aldrig vara möjligt att dra spår hem till mig. Jag måste fortfarande ta bussen halva vägen för att sedan sätta mig på tunnelbanan. För att komma åt köproblematiken där måste man titta på väglösningar som inbegriper investeringar i vägar. Man kan inte stå och säga att detta att få folk att åka kollektivt bara handlar om att satsa på järnväg. Det handlar om en kombination. Man måste satsa på bådeoch. 98 (): Jag vill precis som inleda mitt inlägg i debatten med att erinra om att det nu är nästan precis i bred enighet beslutade att transportpolitiken i vårt land måste utformas så att den är förenlig med en långsiktigt hållbar utveckling. I detta beslut betonades trafiksäkerheten och dess nollvision som ett viktigt delmål. Här ställdes också kravet att hela transportsystemet ska utformas och fungera så att vi får en god och hälsosam livsmiljö för alla, alltså ett folkhälsomål. Det finns anledning att påminna om detta när vi debatterar riskutbildning för körkortsaspiranter med anledning av regeringens proposition i frågan samt trafiksäkerhet med anledning av ett antal motioner. Som centerföreträdare har jag i ett antal riksdagsdebatter på detta tema understrukit behovet av ett bredare folkhälsomål när vi debatterat trafiksäkerheten. Det handlar inte endast om de 400500 människor som omkommer i trafiken i eller om de ca 5 000 som skadas svårt på vägarna. Det handlar också om de ungefär lika många som dödas av den försämrade livsmiljö som främst biltrafiken i våra tätorter åstadkommer genom ökade luftföroreningar. Det är inte lika enkelt att räkna antalet döda i denna smygande död, men det är de facto ungefär lika många människor som drabbas. Därför är det viktigt att bredda den här debatten så att den utöver insatser för att förbättra trafiksäkerheten genom bättre riskutbildning och allmänt förbättrad trafiksäkerhet som många här har talat om också handlar om hur vi kan introducera miljöriktiga bränslen, hur vi kan göra fordonen mer energieffektiva, hur vi kan främja kollektivtrafiken och hur vi kan förbättra vägstandarden, så att man kan ta sig fram utan att människor och fordon formligen skakar sönder längs undermåliga vägar på olika håll i landet. Mitt parti, , har drivit frågan om att det inte ska få säljas några nytillverkade fordon som endast är fossilbränsledrivna. Då gäller det att skapa incitament för en övergång till miljövänliga alternativ, till exempel en miljöbilspremie, som regeringen har infört. Det företagsamma, kretsloppsanpassade och trafiksäkra samhälle som vi inom allianspartierna eftersträvar förutsätter ett grönare transportsystem där hela folkhälsan står i centrum och inte bara de akut döda på våra vägar. Därför behöver vi utveckla kollektivtrafiken buss- och tågtrafiken men också flytta mera gods från lastbilar på vägarna till sjötransporter och järnväg. Vi vill också skapa bättre förutsättningar för säker gång- och cykeltrafik med ökad användning av cykelhjälm. Ökad gång- och cykeltrafik har det goda med sig, utöver att det minskar fordonstrafiken, att folkhälsan stärks genom att allt fler människor rör sig rent fysiskt. Det är alldeles uppenbart att det behövs en målmedveten och offensiv trafiksäkerhetspolitik för att långsiktigt minska antalet döda och svårt skadade i trafiken, i synnerhet som trafikarbetet ökar det ökar . Som framgår av ett diagram i dagens betänkande har antalet fordonskilometer i ökat från 67 000 miljoner till 78 000 miljoner. Det är en ökning . Men om vi hade kunnat få respekt och acceptans för det som betyder mest för trafiksäkerheten skulle vi ha klarat delmålet om högst 270 döda . Det kan finnas anledning att erinra om detta och också repetera några av de viktigaste åtgärderna för ökad trafiksäkerhet. För det första handlar det om acceptans och respekt för gällande hastighetsbestämmelser. För det andra måste bilbältet alltid användas. För det tredje ska det sitta bra däck på de fordon som används. För det fjärde, som redan har debatterats mycket här , handlar det om nykterhet i trafiken. När det gäller den fjärde punkten om nykterhet i trafiken behövs det väldigt tydliga besked. Onyktra eller drogpåverkade bilförare kan aldrig accepteras. Det råder det en bred politisk enighet om. För att man ska komma åt rattfylleriet behövs det en skarp lagstiftning, förstärkta kontrollåtgärder, opinionsbildande verksamhet, förändrade rutiner vid offentlig upphandling samt förbättrad utbildning i körskolorna och i skolan. Användningen av alkolås är också ett effektivt verktyg i detta arbete, även om vi i det här betänkandet skiljer oss åt det finns en reservation från Socialdemokraterna, . Det är glädjande att flera branschorganisationer ställer sig positiva till att få in alkolås i alla fordon som används i yrkesmässig trafik, till att börja med. Som framgår av betänkandet var det ett enigt trafikutskott som välkomnade det pågående beredningsarbetet inom om att komplettera den nuvarande riskutbildningen för körkortsaspiranter med obligatoriska moment om alkohol och droger. Redan för fyra aviserades i proposition 2003/04:160 Fortsatt arbete för en säker vägtrafik att riskutbildningen skulle utvecklas till att omfatta övriga risker såsom trötthet och användande av alkohol och andra droger. I vårt betänkande då framhöll trafikutskottet att en sådan komplettering av körkortsutbildningen var angelägen, inte minst mot bakgrund av att unga förare är överrepresenterade i olycksstatistiken och oftare än andra förare är inblandade i olyckor där de förlorat kontrollen över bilen, olyckor med anledning av hög fart, alkoholpåverkan och trötthet. Vi kan tyvärr även konstatera att unga förare är starkt överrepresenterade i olycksstatistiken, och antalet omkomna motorcyklister fortsätter att öka. Därför är det bra och tillfredsställande att vi nu har ett förslag om en utökad riskutbildning för körkortsaspiranter. Regeringens förslag omfattar faktorer som i samband med körning påverkar körbeteendet och ökar riskerna för olyckor. De riskbeteenden som nämns är körning under påverkan av trötthet, alkohol och andra droger, körning i hög hastighet samt ett i övrigt riskfyllt körsätt. Det är mycket angeläget att komma till rätta med de här riskbeteendena, men utskottet utesluter inte att det finns ytterligare faktorer som kan behöva beaktas inom ramen för den utökade riskutbildningen. En fråga som har uppmärksammats alltmer är just trötthet. Trötthet bedöms utifrån genomförda olycksundersökningar vara en bakomliggande faktor vid av alla olyckor med motorfordon. beror på trötthet. Problemen är störst bland unga förare och yrkesförare. Jag ska säga några avslutande ord om det som på danska kallas klippekort och som i kallas pricksystem. Där finns det också en reservation, nr 12, från . infördes klippekortet i . Det medförde en sänkning av medelhastigheten på olika vägar . Enligt de beräkningsgrunder som forskare över hela världen är överens om innebär det också en minskning av antalet olyckor , en minskning av antalet svårt skadade med ännu mer, , och en minskning av antalet dödade . Det är alltså en stor framgång för trafiksäkerhetsarbetet. Klippekortet innebär helt enkelt att trafikförseelserna är kopplade till ett poängsystem, och när ett visst antal poäng uppnåtts dras körkortet in för . Utskottet är positivt till det systemet. Som utskottet påpekar har frågan om pricksystem i den svenska körkortslagstiftningen varit föremål för utredning . Senast var det Vägtrafikinspektionen som presenterade en förstudie om pricksystem. Utskottet har också noterat att inom ramen för förslag till nytt etappmål för högst antal dödade och skadade i vägtrafiken är införande av ett pricksystem en av de åtgärder som behandlas för att nå målet. Utskottet har erfarit att såväl Vägtrafikinspektionens som förslag kommer att bli föremål för beredning inom . Det tycker vi är bra, och vi nöjer oss med detta. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga motioner. (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats CU18 Bostadsförsörjningsfrågor Punkt 1 (Allmännyttans villkor) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 137 för utskottet 130 för res. 1 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd För res. 1: 100 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 30 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp Punkt 2 (Miljonprogrammets bostadsområden) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 3 (v) Votering: 139 för utskottet 19 för res. 3 109 avstod 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 s, 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd För res. 3: 1 s, 18 v Avstod: 97 s, 12 mp Frånvarande: 30 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp Punkt 3 (Behovet av hyreslägenheter) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 137 för utskottet 131 för res. 5 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd För res. 5: 101 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 29 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp Punkt 7 (Boende för äldre) 1. utskottet 2. res. 9 (s, v, mp) Votering: 138 för utskottet 129 för res. 9 1 avstod 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd För res. 9: 99 s, 18 v, 12 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 29 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU19 Hyresrätt och bostadsrätt m.m. Punkt 2 (Hyressättning m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 139 för utskottet 18 för res. 3 110 avstod 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 s, 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd För res. 3: 18 v Avstod: 98 s, 12 mp Frånvarande: 30 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp Punkt 17 (Kooperativ hyresrätt kunskap och information) 1. utskottet 2. res. 17 (s, v, mp) Votering: 136 för utskottet 131 för res. 17 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 74 m, 21 c, 24 fp, 17 kd För res. 17: 101 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 29 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 7 kd, 4 v, 7 mp Punkt 19 (Förutsättningarna för ombildning m.m.) 1. utskottet 2. res. 18 (s, v, mp) Votering: 137 för utskottet 131 för res. 18 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd För res. 18: 101 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 29 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU14 Barnpolitiken och dess inriktning Punkt 2 (som svensk lag) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp) Votering: 236 för utskottet 30 för res. 2 1 avstod 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 s, 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd För res. 2: 18 v, 12 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 30 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp Punkt 4 () 1. utskottet 2. res. 4 (s) Votering: 149 för utskottet 100 för res. 4 19 avstod 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd, 11 mp För res. 4: 100 s Avstod: 18 v, 1 mp Frånvarande: 29 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp Punkt 5 (Lokala och regionala barn- och ungdomsombud) 1. utskottet 2. res. 6 (mp) Votering: 242 för utskottet 12 för res. 6 12 avstod 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 73 m, 21 c, 24 fp, 18 kd, 6 v För res. 6: 12 mp Avstod: 12 v Frånvarande: 30 s, 24 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 10 (Sexuella övergrepp mot barn) 1. utskottet 2. res. 11 (s, v, mp) Votering: 138 för utskottet 129 för res. 11 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd För res. 11: 99 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 30 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp Punkt 14 (Barnfattigdom) 1. utskottet 2. res. 15 (s, v, mp) Votering: 137 för utskottet 131 för res. 15 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd För res. 15: 101 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 29 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU31 Krisberedskap i betalningssystemet 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 137 för utskottet 130 för res. 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd För res. : 100 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 30 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp CU20 Naturresursfrågor och vattenrätt Punkt 4 (De orörda nationalälvarna) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 136 för utskottet 113 för res. 2 18 avstod 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 74 m, 21 c, 24 fp, 17 kd För res. 2: 101 s, 12 mp Avstod: 18 v Frånvarande: 29 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 7 kd, 4 v, 7 mp Punkt 5 (Riksintresse av områden för jordbruk och vindkraft) 1. utskottet 2. res. 3 (mp) Votering: 237 för utskottet 12 för res. 3 18 avstod 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd För res. 3: 12 mp Avstod: 18 v Frånvarande: 30 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU24 om insyn i gäldenärers tillgångar Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. UU4 och en politik för gemensamma utmaningar och möjligheter Punkt 1 (roll och förutsättningar) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 234 för utskottet 30 för res. 1 85 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 s, 74 m, 21 c, 23 fp, 17 kd För res. 1: 1 s, 18 v, 11 mp Frånvarande: 30 s, 23 m, 8 c, 5 fp, 7 kd, 4 v, 8 mp Punkt 2 (Folkrörelser och politiska partier) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 167 för utskottet 101 för res. 2 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd, 18 v, 12 mp För res. 2: 101 s Frånvarande: 29 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp Punkt 3 (Instrument och kanaler) 1. utskottet 2. res. 3 (v, mp) Votering: 235 för utskottet 31 för res. 3 83 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 s, 74 m, 21 c, 23 fp, 18 kd För res. 3: 1 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 30 s, 23 m, 8 c, 5 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp Punkt 4 (Tillväxt för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 137 för utskottet 131 för res. 4 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd För res. 4: 101 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 29 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp Punkt 6 (Vissa tillväxtfrågor) 1. utskottet 2. res. 5 (s) Votering: 155 för utskottet 101 för res. 5 12 avstod 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd, 18 v För res. 5: 101 s Avstod: 12 mp Frånvarande: 29 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp Punkt 11 (Jämställdhet och SRHR) 1. utskottet 2. res. 9 (s, v) Votering: 137 för utskottet 131 för res. 9 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 74 m, 21 c, 24 fp, 18 kd För res. 9: 101 s, 18 v, 12 mp Frånvarande: 29 s, 23 m, 8 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 7 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § (forts. från 10 §) Riskutbildning för körkortsaspiranter och andra trafiksäkerhetsfrågor (forts. TU14) 99 () replik: Jag vill börja med att rätta till ett misstag. Jag vill ändra mina yrkanden och yrka bifall till reservationerna 2 och 3, inte 1. Detta sagt för protokollets skull. När fattade beslut om en nollvision i trafiken måste vi se det som ett historiskt beslut. Det var före sin tid. Det har heller inte varit självklart för alla att beslutet är verklighetsförankrat. Jag har mött många människor som ifrågasatt beslutet.