prot · GV09115 · 2008-05-20 00:00:00 — Vi vill ge föräldrar större ekonomiska möjligheter att arbeta mindre medan barnen är små, utan att de för den sakens skull tvingas lämna arbetslivet. Det är alltför många föräldrar och barn som känner sig stressade i vardagen, för många föräldrar har för lite tid tillsammans med sina barn. Vi har i en modell som kan komma åt detta problem som vi värnar båda föräldrarnas plats på arbetsmarknaden. förslag om barntid utgår ifrån att föräldrarna ska kunna kombinera familj och arbete men ändå minska stressen. finns en möjlighet att gå ned i arbetstid . Det är dock i realiteten en begränsad möjlighet eftersom många inte har råd att avstå av sin inkomst. Det mål vi har satt upp är att betydligt fler föräldrar ska kunna förkorta sin arbetstid medan barnen är små. Det vill vi nå genom att ge en ekonomisk ersättning på som täcker upp en del av den lägre inkomsten. Vi har i vårt förslag till statsbudget avsatt pengar för en barntidsreform i stället för att lämpa över kostnader på kommunerna. Ersättningen ska, till skillnad från vårdnadsbidraget, också vara pensionsgrundande. Barntid ska kunna tas ut av en eller två föräldrar eller var och en för sig. På en arbetsmarknad där det är lika självklart att pappor och mammor tar ut föräldraledighet är det lättare att få jämställda löner. Det verkar regeringen helt bortse ifrån. Det kanske inte är så konstigt att jämställda löner är svårt för den här regeringen eftersom man precis när man tillträdde tog bort det uppdrag om handslag för jämställda löner som den förra regeringen hade tillsatt. Vi hörde tidigare om den som finns om föräldraledighet, arbetstider och hur mycket man jobbar. De här beteendena är väldigt könsrollsbundna. LO:s rapport visar att för männen, vare sig de är arbetare eller tjänstemän, har inte föräldraskapet inneburit någon nämnvärd förändring av arbetstiden. Arbetarkvinnorna har minskat sitt heltidsarbete från en redan låg nivå, från . Den mest dramatiska förändringen gäller dock tjänstemannakvinnorna som minskat sitt heltidsarbete från . Bland kvinnor totalt arbetar heltid cirka två efter det att de har fått sitt första barn. Det har betydelse för arbetsmarknaden och de jämställda lönerna. Många har inte råd att utnyttja möjligheten att sänka sin arbetstid och därmed sin lön. De med lägre inkomster har svårt att klara ytterligare minskade ekonomiska marginaler. Många barn får därför aldrig del av den lagstiftning som i grunden vill skapa mer tid och mer samvaro mellan barn och föräldrar. Många kvinnor gör, som sagt var, valet att avstå en del av sin lön genom att gå ned i arbetstid för att kunna vara mer med sina barn. Det valet innebär att kvinnor riskerar sämre möjligheter på arbetsmarknaden när det gäller utvecklings- och karriärmöjligheter och lön, och därmed får de lägre pension. Kvinnor prioriterar barnen på bekostnad av sin egen relation till arbetet. Tyvärr gör inte merparten av de svenska männen en prioritering till förmån för sina barn. Detta leder till att många pappor missar delar av sina barns liv, deras första leende, deras första steg, deras första ord och så vidare. De riskerar att inte bjudas in i barnens liv senare, vare sig när det händer roliga saker eller när det inträffar något tråkigt. Att bygga förtroende och tillit tar tid och kräver närvaro. Många pappor riskerar att inte få en nära relation med sina barn om de inte avsätter tid. Hur ska vi som politiker stödja en förändring som ger möjligheter för barn och föräldrar att umgås utan att ytterligare förstärka den ojämställda fördelningen mellan kvinnor och män vad gäller ansvar för familj och barn och relationen till arbetsmarknaden? Det är bra att Socialdemokraterna nu har insett att barntid behövs i vardagen, men förslaget om en låst föräldramånad löser inte problemen för alla som stressar måndag, tisdag, för att få livspusslet att gå ihop. Barntid är ett bättre alternativ. Det är fritt från de fällor som vårdnadsbidraget innebär. vill, i motsats till den moderatledda regeringen, att inte ska göra om samma misstag som man har gjort i flera andra länder och införa ett system som faller tillbaka på jämställdheten. Det är viktigt att både män och kvinnor har en plats på arbetsmarknaden. Lika viktigt är det att barnen får lika mycket tid med sina pappor som med sina mammor. vill skapa en förändring som förbättrar dels männens delaktighet i sina barns liv, dels kvinnornas förhållande till arbetsmarknaden. Vi menar att regeringens förslag om vårdnadsbidrag absolut inte gör det utan snarare riskerar att befästa de könsroller och de ojämställda beteenden som finns . I propositionen saknar vi resonemang om och en förståelse för vilka mekanismer och strukturer som ligger bakom dessa val. Man nöjer sig med att konstatera att konsekvenserna för jämställdheten är svårbedömda. Vårdnadsbidraget leder förstås fel, vilket flertalet remissinstanser också har påpekat. De skriver bland annat att ett jämställdhetsperspektiv saknas, att det finns administrativa problem och oklarheter och att ensamstående har svårigheter att kunna utnyttja vårdnadsbidraget. Vidare skriver de att det finns problem med olikheter mellan kommuner, oklarheter för särlevande föräldrar dels om de inte är ense, dels om de bor i olika kommuner, kritik mot att makar och sambor till dem som uppbär ekonomiskt stöd från samhället inte omfattas av förslaget och problem att kontrollera att det inte fuskas med uttaget av vårdnadsbidraget. Det har bland annat FUT-delegationen skrivit om. Vårdnadsbidraget kan därmed också ses som en sorts barnomsorgskonto. Regeringen skriver faktiskt: Villkoren för att få ut fullt vårdnadsbidrag är att barnet inte utnyttjar offentligt finansierad förskoleverksamhet. Föräldern kan förvärvsarbeta och uppbära vårdnadsbidrag om barnomsorgen ordnas på annat sätt. Alltså kan föräldrarna arbeta och betala någon annan vitt eller svart för att passa barnen bara de inte använder den kommunala barnomsorgen. I och med den konstruktionen är det alltså inte tid med barnen som egentligen prioriteras. Det handlar snarare om att göra privat barnomsorg mer konkurrenskraftig och lönsam. Barns tid med sina föräldrar och jämställdhetsaspekten har varit vägledande när vi i utarbetat vårt förslag om en komplettering av föräldraförsäkringen som vi kallar barntid. Det handlar om en särskild föräldraförsäkring till stöd för kortare arbetstid. Dagens stressiga samhälle behöver motkrafter för att den värdefulla tiden som barn och föräldrar tillbringar tillsammans ska kunna prioriteras. Tid är en fråga om livskvalitet och trygghet. Regeringen tar med sitt förslag ett steg bort från sin arbetslinje som den gick till val på. Med vårt förslag om barntid förenas möjligheten att vara kvar på arbetsmarknaden och förbättra livskvaliteten för både barn och föräldrar. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2. 86 (): gick vi moderater, tillsammans med alliansen, till val på ett radikalt alternativ till den tidigare förda socialdemokratiska familjepolitiken. av socialdemokratiskt maktinnehav har lett till en skrämmande likriktning inom det familjepolitiska området där makten över den egna familjens väl och ve mer låg hos politikerna än hos föräldrarna. För oss moderater, liksom för våra vänner i alliansen, är det lika självklart nu som då att detta förhållande i grunden är ohållbart och i stället torde vara det omvända. Det är hos föräldrarna som makten ska ligga och politikerna ska snarare tillhandahålla verktygen och möjligheterna än komma med pekpinnar och bestämmelser. Vi ska i alla lägen alltid ha barnens bästa för våra ögon. Av de tidigare talarna här är det få som har talat om detta ur ett barnperspektiv. Man har haft en massa andra perspektiv, men vi talar om detta ur ett barnperspektiv. Vi anser att det som måste ske är ett snabbt införande av de olika familjepolitiska reformförslagen. Vårdnadsbidraget måste införas tillsammans med de andra förslagen om en avgiftsfri förskola jag noterar att Socialdemokraterna i också säger att de är intresserade av en bra kvalitet i förskolan också för treåringar, barnomsorgspeng och även en jämställdhetsbonus. Detta tillsammans är en modern och flexibel familjepolitik som ger föräldrarna en reell möjlighet att hitta den bästa lösningen för just sin unika familj. Men det unika är inte den ena eller andra reformen, utan det är hur de olika förslagen kompletterar varandra, vilket verkligen leder till en reell valfrihet som de svenska familjerna inte kunnat dra nytta av tidigare. Syftet med vårdnadsbidraget är att ge ökade möjligheter för föräldrar att vara hemma och vårda sitt barn då barnet är mellan ett och . Det är alltså inte , som någon sade. Bidraget ska vara skattefritt och uppgå till maximalt per barn och månad. Avsikten och ambitionen är att stödja föräldrarna i de val de gör i sin vardag. Införandet av ett frivilligt, kommunalt finansierat vårdnadsbidrag är en reform som efterfrågas av många föräldrar och kommer att bli ett alternativ för de föräldrar som behöver mer tid med sina barn. Det finns undersökningar som visar att till exempel av LO:s medlemmar är positiva till ett införande. Även i övrigt finns det en stor majoritet i för ett införande. Det kan ställas mot den undersökning som hade gått ut med. Men i frågan hade de ställt förskola emot vårdnadsbidrag, och det är ju egentligen inte alls fråga om det. Det ska finnas både förskola och vårdnadsbidrag. Frågar man om förskolan ska finnas kommer självklart att svara ja. frågan: Vill ni införa ett vårdnadsbidrag? så kommer av LO:s medlemmar att svara ja. Sätter man ihop de sakerna blir det som att ställa krig mot fred. Alla väljer naturligtvis fred. Sanningen är att förskola och vårdnadsbidrag inte står i motsatsförhållande till varandra. De kompletterar varandra i lika hög grad som föräldrar och förskola inte står i motsatsförhållande till varandra utan behövs var och en på sitt sätt. Ställer man frågan om vårdnadsbidraget till svenska folket, rent generellt, säger att de vill ha ett sådant. Med ett vårdnadsbidrag kan föräldrarna välja mellan att ta hand om sitt barn i hemmet eller att kombinera detta med förskoleverksamhet eller annan barnomsorgsverksamhet. På detta sätt blir det möjligt att på olika sätt kombinera vistelse i förskolan och omsorg i hemmet med förvärvsarbete. Ni har inte med ett ord berört att reformen faktiskt ger möjlighet till detta. Jag vill här återigen lyfta in barnperspektivet i diskussionen om familjepolitiken. Det är viktigt att se att barnen är personer med olika behov. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnens välbefinnande och att se till deras bästa. Efter att har hört oppositionens farhågor och skräckskildringar om vad som ska komma att ske om skulle införa ett frivilligt kommunalt vårdnadsbidrag, undrar man faktiskt vad det är som man i vänsterkartellen är så rädd för. Är det kommunernas självbestämmande om att införa ett vårdnadsbidrag? Är det att barnfamiljerna får bättre möjligheter att själva bestämma att vara med och anknyta till sina barn när de är mellan ett och ? Är det av fackliga skäl, eller är det förskolans viktiga roll eller de anställda i förskolan som man är rädd om i förslaget? Är det av ideologiska skäl där både och styrningar av barnfamiljerna i skymtar fram? Ja, listan kan säkert göras mycket längre, och vi kommer säkert att fortsätta diskutera detta i replikerna. Nej, kära vänsterkartell, ni kan vara lugna, riktigt lugna! Förslaget är noga genomtänkt för att gynna barnperspektivet i familjepolitiken. Genom att ge möjligheter för de föräldrar som anser att just deras unika barn behöver en nära relation till föräldrarna grundlägger man att barnet blir tryggare även senare i livet. Detta är ett faktum som vi varken kan eller får blunda inför. Barn är, som de flesta föräldrar mycket väl vet, väldigt olika. Vissa är dagismogna och det är lagom att börja i förskolan, medan andra kräver en nära föräldrakontakt mycket längre för att bli trygga och harmoniska människor för resten av sina liv. Men förslaget är också så snillrikt konstruerat att kommunerna har stor frihet att utforma det ihop med förskolan. Det råder alltså inget motsatsförhållande till förskolan inte på något sätt. Regeringen ser förskolans roll som mycket viktig och återkommer med en proposition senare om detta. Det betyder att kommunerna mycket väl kan tillåta ett barn att gå delar i förskolan, och dessutom få den mycket viktiga anknytningen till sina föräldrar. Det betyder i klartext att en förälder mycket väl kan arbeta halvtid hör , för det här är det tydligen ingen som har observerat eller läst eller kanske velat läsa. Man kan alltså mycket väl arbeta halvtid och få vårdnadsbidrag man kommer inte ifrån arbetsmarknaden i ett sådant läge och låta barnet gå i förskola halva tiden om kommunens regler medger detta. Det är kommunen som är suverän när det gäller de bestämmelserna eftersom detta är konstruerat på det viset. Detta är faktiskt ett jättestort steg framåt i familjepolitiken. Det som s, och kanske även v och mp emellanåt, har pratat om, mer tid för barnen, är nu på väg att genomföras av alliansregeringen. S och v framför ofta kritik av både , och det har vi hört även för att de genomfört denna reform på olika sätt. Men sedan gör ni ett väsentligt fel när ni jämför deras system med den här reformen. På flera punkter skiljer det svenska förslaget sig från dessa reformer. För att verkligen gynna arbetslinjen är det i det svenska systemet inte möjligt att få vårdnadsbidrag om någon av föräldrarna dessutom har bidrag från de svenska trygghetssystemen. Först klankar ni på framför allt , men även de andra länderna som har infört vårdnadsbidrag. Det har de gjort i alla de andra länderna. Sedan klankar ni på regeringen som sätter in sådana här bestämmelser för att det inte ska bli ett utanförskap. Hur ska ni ha det? Detta sammantaget med att lägga vårdtiden när barnet är mellan ett och gör att det är mycket få människor som riskerar att hamna utanför den ordinarie arbetsmarknaden på grund av detta lagförslag. Det är man kan ta ut det, inte tre, som ni förut har fört fram. 3 1 = 2. Men det har flera partier och debattörer svårt att ta till sig, även , eftersom man ofta jämför med . har också haft det betydligt sämre med barnomsorgsplatser, vilket har gjort att det är en helt annan situation där. Flera från oppositionen tar upp frågan om denna reform är en kvinnofälla, så även , och på det sättet skulle motverka jämställdheten. Lagförslaget är som bekant helt könsneutralt i sig och ger båda föräldrarna lika stor möjlighet att vara med barnet. Dessutom är lagen utformad så att man kan dela på vårdnadsbidraget om man vill. Den fråga som här kommer upp, frågan om jämställdhet, är betydligt mer övergripande än att det handlar om vårdnadsbidraget. Det handlar om den struktur som finns i samhället, nämligen att det är mer vanligt att kvinnor är hemma med sina barn än män, och har egentligen inte något med den här familjereformen att göra. Barnfamiljerna har haft nog av vänsterkartellens förmyndarmentalitet och klåfingrighet. Nej, det självklara svaret är givetvis att komma med en reform som gynnar jämställdheten, och den ska vi fortsätta debattera i ett senare forum . Slutligen vill jag vara extra tydlig. Alliansregeringen har med detta förslag lagt fram förutsättningar för en ny och bättre familjepolitik, som på ett tydligt sätt kommer att gynna barnfamiljerna. Det är alliansens familjepolitik, det är Moderata samlingspartiets familjepolitik, men det är framför allt barnens och föräldrarnas politik här i . Jag yrkar bifall till att socialförsäkringsutskottets förslag till om vårdnadsbidraget ska bifallas. Jag yrkar även avslag på samtliga motioner och reservationer som inkommit under dessa punkter. (Applåder) I detta anförande instämde , , och (alla m) samt (), () och (). 87 () replik: Jag funderar över varför det är viktigt för att ta till vara kvinnors erfarenheter, deras kreativitet och utvecklingskraft i arbetet. Hur blir ett bättre land med fler i arbete om kvinnor i barnafödande ålder helt lämnar arbetsmarknaden under ? Vad ger det för drivkraft till barnen, inte minst flickorna, att vilja utbilda sig och bidra med sitt arbete? Menar att klarar sig bättre utan kvinnorna? 88 () replik: Tydligen har och låst sig vid att det enbart är kvinnor som kommer att utnyttja vårdnadsbidraget. Detta är neutralt. Om man tittar på statistiken ser man att föräldraförsäkringen till tas ut av kvinnorna när det gäller det vanliga systemet. När det gäller tillfällig föräldrapenning är fördelningen betydligt jämnare. Det är alltså på väg mot det bättre. Vi kommer senare att debattera jämställdhetsbonusen. Det här är en tydlig reform för att se till att föräldrar har möjlighet att kunna vara hemma med barnen då det behövs. De som har barn vet mycket väl att man måste ta hänsyn till barnen, och alla barn är inte dagismogna . Alla som har barn vet att det är en mycket besvärlig tid när man kanske ska lämna barnet på förskola trots att det inte är moget för det. Då ger denna vårdnadsbidragsmodell, som inte är uppbyggd på samma sätt som Norgemodellen, möjligheter att kunna kombinera den med förskolan genom att barnet kan vara i förskolan och sedan hemma. Det gör den till en tydlig reform sett ur ett barnperspektiv. Det ger svenska föräldrar en valfrihet som de inte haft tidigare. 89 () replik: Jag tycker inte att riktigt svarar på mina frågor. För protokollets skull kan vi väl notera att jag har två barn. Jag vet alltså hur det är att vara förälder, och jag vet hur det är att vara småbarnsförälder och arbeta. Menar att arbetslinjen bara ska gälla för vissa men inte för andra? Ska det vara okej att låta samhället betala för barns goda utbildning utan att de behöver känna någon plikt att bidra med någonting tillbaka? Man ska till och med få ett rent bidrag bara man håller sig borta från arbetsmarknaden . Är det ett sätt att se till att fler kommer i arbete? Är det kloka signaler att sända, inte minst till barnen? Bara rätt, aldrig plikt. Du kämpar hårt, , för att försöka hävda barnperspektivet. Jag kan förstå att du gör det, men om ni är så säkra på det undrar jag varför ni inte lät analysera konsekvenserna för barnen. Då hade ni haft det svart på vitt. Men nej, ni valde att inte analysera konsekvenserna av vårdnadsbidraget vad gäller barnen. Det tycker jag säger en hel del om förslaget. Du har också sagt att det inte finns någon motsatsställning mellan vårdnadsbidraget och resurserna till förskolan. Men ni skickar ju inte med några pengar för vårdnadsbidraget. På något sätt måste väl ändå reformen betalas? Ni skickar inte med några pengar, utan det är i kommunerna den ska betalas. Varifrån kommer pengarna att tas? Varifrån plockar man fram pengarna? Varifrån tror du att pengarna kommer att tas för att finansiera en vårdnadsbidragsreform bara för vissa? Jag är fullständigt övertygad om att risken är stor att pengarna kommer att plockas från förskolan. 90 () replik: Detta är en tydlig reform för att ge svenska barnfamiljer större valfrihet, möjligheter att kunna få en mjuk övergång för barnen. När de passerat föräldraförsäkringens första år ska föräldrarna kunna göra en mjuk övergång till arbetslivet. Det behöver inte innebära att man är hemma på heltid. Om kommunerna får möjlighet kan man dela upp detta på ett helt annat sätt, till exempel halvtid eller , som är inne på. Jag observerar att oppositionen är lite delad i denna fråga. Till exempel vill ha barntid på ett tydligt sätt, något som vi ska prata om senare, eftersom det finns ett behov. Alla svenska föräldrar, och andra, vet att det finns ett behov i dessa åldrar. När det gäller de ekonomiska spörsmålen har Socialdemokraterna nu fört fram att de vill ha en extra månad i föräldraförsäkringen. Om de enbart lägger den på garantibelopp blir en extra månad i föräldraförsäkringen inte så dyr, men om den läggs på sjukpenningsbelopp, vilket kan tänkas bli fallet, är det en reform på 1 ½2 miljarder. Det är mer än vårdnadsbidragsreformen enligt de uträkningar som finns från departementet. Varifrån ska de pengarna plockas fram? Tanken är att kommunerna själva ska få besluta ifall de ska skjuta till pengar eller göra någon annan anpassning. Det handlar om de kommunala budgetarna. Ett vårdnadsbidrag kostar 36 000 . En förskoleplats på heltid kostar en bra bit över 100 000. Men det är inte säkert hur det blir. kanske ska vara intakt. Det är upp till varje kommun att bestämma det. Vårdnadsbidraget är bra för föräldrarna, och föräldrarna efterfrågar det. 91 () replik: talar sig varm för barnperspektivet men nämner inte barnens behov av mer tid med papporna och hur det ska kunna främjas. Nej, , det finns ingen garanti i detta förslag för att det blir mer tid med barnen. Det styr inte mot det. är på väg att avveckla sitt vårdnadsbidrag eftersom man sett att det inte leder till positiva konsekvenser. Konservativa verkar inte ha förstått att det finns ett samband mellan orättvisa löner och ojämlikhet vad gäller kvinnors och mäns ansvar för hem och barn. I andra sammanhang brukar moderater vara intresserade av ekonomiska incitament för att styra och av lagar som förstärker ett visst beteende. Vad är det egentligen för utgångspunkt har i detta förslag? Är det valfriheten eller är det mer tid med barnen ni moderater prioriterar? 92 () replik: Det är ganska intressant att lyssna på representant . När man går in och tittar på förslag jag har försökt läsa igenom hela förslaget ser man att där finns likheter. Också era koalitionsbröder från Vänstern och Socialdemokraterna har noterat att det är en typ av vårdnadsbidrag; de kallar den för vårdnadsbidragets light-version. Jag kan förstå att den behövs. Jag kan förstå att man vill utöka möjligheten för föräldrar att kunna vara med sina barn. kallar det för barntidsreform. Om man tittar på de olika reformerna ser man att vårdnadsbidraget ger ungefär samma möjligheter, ifall kommunerna tillåter att man dels har barnet i förskola, dels kan arbeta vid sidan av. De är alltså likadana. Som småbarnsförälder har man möjlighet att gå ned till en arbetstid på . Om man då har ett vårdnadsbidrag eller någon annan peng som är skattepliktig blir det ungefär detsamma. Det är därför ganska intressant att även ni i , det märks när man pratar med era företrädare, anser att föräldrar till barn mellan ett och har behov av en större valfrihet. Jag tycker att det känns tillfredsställande att med det nya alliansförslaget kunna ge möjlighet till det. 93 () replik: Vi är eniga om en liten del, nämligen att barnen behöver mer tid med sina föräldrar. Därom är vi eniga. Men det finns också stora skillnader mellan det förslag som den moderatledda regeringen lägger fram och det som vi kallar barntid. Vårdnadsbidraget är inte pensionsgrundande. Vi vill att både mammor och pappor ska kunna ta ut det här. Vår barntid kan mammor och pappor ta ut . Både mamman och pappan kan sänka sin arbetstid och ta ut barntid på samma gång. Även för den som är arbetslös kan partnern få ta ut barntid. Med ert förslag har inte partnern till en arbetslös rätt att ta ut vårdnadsbidrag. Vi vill också att man ska kunna ha kvar en fot på arbetsmarknaden. Ni säger visserligen att föräldern kan förvärvsarbeta och uppbära vårdnadsbidrag om barnomsorgen ordnas på annat sätt. Det finns stora skillnader. Jag kan respektera att man i den borgerliga alliansen inte riktigt har förstått sambandet med könsmaktsanalys och de strukturer som styr i vårt samhälle. Men jag tycker att det är tråkigt att man från sida vill låta som att det är precis samma sak med vårdnadsbidrag som med barntid, för det är det inte. Vi kan vara eniga så långt att barnen behöver mer tid. Men det ska inte ske genom ett konservativt, gammalt och bakåtsträvande förslag som vårdnadsbidraget. 94 () replik: Vårdnadsbidraget är i sig självt inte pensionsgrundande. Men det som ingen har sagt är att vi i vår egen budget, socialförsäkringsbudgeten, lägger på pensioner som vi betalar in för föräldrar med barn .