prot · GV09121 · 2008-06-03 00:00:00 — tycker jag att det är viktigt att tala med myndigheter om att det inte bara handlar om vad vi ska göra på marginalen utan också om hur vi använder de resurser som finns totalt sett. Men det kanske är en lite väl komplicerad diskussion för detta forum. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2007/08:566 om tidsplan för ändrad trafikförsäkring 61 Statsrådet (): har frågat mig dels vilken tidsplan jag har för den planerade förändringen av trafikförsäkringen och om det kommer ett konkret förslag före valet , dels hur jag ser på målet att trafikrelaterade kostnader för sjukpenning, sjukersättning och aktivitetsersättning ska betalas av trafikförsäkringssystemet. Enligt direktiven till utredningen om en överföring av vissa socialförsäkringsutgifter till trafikförsäkringen ska utredaren bland annat göra en konsekvensanalys med utgångspunkt i hur reformen kan påverka trafik och trafikflöden, val av transportmedel, människors mobilitet, yrkestrafik etcetera. Utredaren ska också mot bakgrund av de regler och administrativa rutiner som föreslås, utifrån en helhetssyn, redovisa de ekonomiska och administrativa konsekvenser som långsiktigt uppstår för de berörda och samhället. Utredaren ska även genomföra sina analyser ur ett jämställdhetsperspektiv. Uppdraget skulle enligt de ursprungliga direktiven redovisas . Utredaren har begärt förlängd utredningstid bland annat av det skälet att det tog att bemanna utredningssekretariatet och att uppdraget kräver att en stor regelmassa ska analyseras innan förslag till en ny rättslig reglering kan utarbetas. Regeringen har i enlighet med utredarens begäran förlängt utredningstiden till . Det grundläggande syftet med att förändra dagens trafikförsäkring är att minska riskerna för och effekterna av trafikskador. Samhällets kostnader för trafikskadade personers sjukpenning och sjukersättning har ökat . Det har lett till ökade kostnader för skattebetalarna men också för den privata trafikförsäkringen. Denna negativa trend måste brytas. En sådan reform bedöms kunna ge stora mänskliga och samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Frågan om huruvida trafikförsäkringen ska överta ansvaret för vissa delar av sjukförsäkringssystemet måste dock först utredas. Regeringen har därför tillsatt den utredning som ska utreda förutsättningarna för en sådan överföring. Utredningens förslag ska därefter remissbehandlas. Beroende bland annat på de synpunkter som kommer in i samband med denna remissbehandling kommer regeringen att slutligen ta ställning till förslaget. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 62 (): Jag vill börja med att tacka statsrådet för det svar vi har fått på interpellationen som har ställt och som vi ska debattera här . hade tyvärr inte möjlighet att närvara här , så jag har tagit debatten i hennes ställe. har frågat statsrådet hur hon kommer att ställa sig till det förslag som utredaren nu arbetar med och framför allt om det kommer ett konkret förslag innan valet . Jag kan efter att ha hört statsrådet konstatera att det svaret uteblev. Utredaren har fått förlängd tid. Det är skönt att ha fått ett sådant förtydligande. Men vi vet fortfarande inte om det kommer något konkret förslag innan valet. Den andra frågan som ställdes var hur statsrådet ser på att trafikrelaterade kostnader för sjukpenning, sjukersättning och aktivitetsersättning ska betalas av trafikförsäkringssystemet. Där har jag inte heller fått något tydligt svar. Statsrådet säger att frågan om huruvida trafikförsäkringen ska överta ansvaret för vissa delar av sjukförsäkringssystemet måste utredas, och det måste utredas ytterligare. I svaret säger hon också att det inte går att konkretisera vad som ska finnas med och vad som inte ska finnas med. Frågan måste sedan remissbehandlas. Efter det ska regeringen ta ställning. Det innebär att regeringen inte har bestämt sig. Hur kan det då vara så att regeringen redan för införde en extra skatt som skulle vara ett komplement till det system som skulle ha införts och kanske kommer att införas? Det är en skatt som gör att alla bilägare i får en höjning med . Försäkringskollektivet beräknas få en ökad kostnad på över 3 ½ miljard kronor . Regeringen kommer fram till nästa val att kunna plocka av försäkringskollektivet i extra skatt utan att ens veta vilket förslag man ska införa. Har inte saker och ting skett i en lite felaktig ordning här om det först och främst inte finns ett förslag, och sedan kanske det inte finns ett datum för när förslaget ska införas? Man har redan infört en skatt som ska betala för det förslag som ska införas som man inte vet vad det innebär. Har vi inte gjort saker i omvänd ordning? Borde man inte avskaffa skatten, betala tillbaka de pengar som försäkringskollektivet nu har betalat under och sedan bestämma sig för om det här är en bra idé eller inte? 63 Statsrådet (): Regeringen har för vana att utreda, sedan remissbehandla och sedan ta ställning till ett konkret förslag. Men självklart är ambitionen med en utredning och med de direktiv som skrivs att det ska bli en förändring av trafikförsäkringen. Att forcera mot utredarens vilja tycker jag skulle vara anmärkningsvärt. Men självklart står behovet kvar att överföra sjukpenning och rehabilitering på en privat försäkring som ändå är obligatorisk. Vi är övertygade om att trafiksäkerheten kommer att öka, att vi får en förbättrad rehabilitering och att skadekostnaden går ned. Vi ser sådana exempel bland annat i som har haft det här systemet . tycker de att det är så väldigt bra att man 2005 har gått över till att också ta kostnaden för sjukvård. Jag vill påminna om att när det gäller satsningar på rehabilitering har denna regering i budgeten satsat på just rehabilitering. 64 (): Jag fick återigen inte svar på min fråga om pengarna ska betalas tillbaka. Ska de användas till något annat? Regeringen talar sig i många lägen varm för företagande, miljö och den fria marknaden. Det har visat sig att den här skatten får ett antal effekter som man kanske inte är så sugen på, förutom att det blir en fördyrad premie för enskilda konsumenter. Varje bilägare får faktiskt betala mer . Det är den ena delen. Den andra delen är att den också påverkar vissa sektorer i samhället. Ett exempel är bussföretagen och bussresearrangörerna. Den nya skatten slår hårt mot den näringen som är en ganska viktig näring i . Man räknar med att varje buss beskattas med mer . Hela bussbranschen har fått en ökad kostnad på över 100 miljoner. Bussåkandet är faktiskt en samhällsnyttig och miljönyttig sektor. Varför ska regeringen genomföra förslag som i realiteten ännu inte har någon koppling till att de förbättrar trafiksäkerheten? Varför har man gjort så och på så sätt straffat ett antal näringar som till exempel bussbranschen? Varför har man gjort detta? Svaret tror jag är att man behövde dra in pengar. Man behövde dra in pengar till statskassan. Därför var det här en reform som man kunde genomföra nu och säga att kommer vi att få bättre trafiksäkerhet. Men vi har än så länge inte sett något förslag. Är det här ett förslag och en skatt som används bara för att finansiera ett antal andra skattesänkningar som borttagandet av förmögenhetsskatten eller sänkt inkomstskatt för dem med högst inkomster? I så fall är det en oerhört orättvis skatt. Det är en skatt som är generell för alla bilägare och som på så sätt har hjälpt till att man har kunnat sänka skatten för dem som har det absolut bäst i . Är det vad som var syftet med skatten? I så fall förstår jag varför man fortfarande står här i talarstolen och säger att självklart är det viktigt och bra att det kommer ett förslag. Men vi har fortfarande inte sett något konkret. Så min fråga är: Kommer man att betala tillbaka de pengar och den extraskatt som har delats ut ? Den andra delen i frågan som jag tänkte beröra rör riskbedömningen. Det nya förslaget som utarbetas och som statsrådet har sagt kommer att innebära att sjukersättning och rehabilitering kommer att läggas in i det nya trafikförsäkringssystemet, kommer det också att innebära att riskbedömningen kommer att förändras? Och tror statsrådet att det här kommer att innebära att vissa grupper kommer att ha det svårare att få trafikförsäkringar eller kommer att få oerhört dyra ? är det ju så att till exempel unga grabbar har en högre trafikförsäkring på grund av att de är mer riskbenägna. Det är helt okej, för dagens trafikförsäkring bygger på ett slutet system. Om man kör bil och beter sig illa får man en högre premie, och vi har en marknad som styr detta. Jag tycker att det är helt klart bra och en del i hur ett försäkringssystem ska fungera. Men i det nya systemet kommer en mycket bredare del att ingå. Det kommer att ingå sjukersättning, rehabilitering och mycket annat. Tror inte statsrådet att riskbedömningen kommer att bli annorlunda till exempel om en kvinna som har haft problem med axlar och nacke ska köpa en trafikförsäkring? Kommer inte försäkringsbolaget då att göra en annan riskbedömning? Om hon skulle råka ut för en skada kommer de komplikationer som hon har haft tidigare att påverka rehabilitering och återgången till arbetslivet. 65 Statsrådet (): Den kvinnan eller de som har drabbats av whiplashskador skulle säkert ha varit behjälpta av att ha fått bra hjälp med trafiksäkerheten, bra forskning kring stolar, nackskydd och så vidare, som jag vet att många trafikförsäkringsbolag lägger ned mycket tid och kraft på. Det är precis det som händer. Genom att föra över och koppla ihop trafiksäkerheten med personskador som är kopplade till detta kan vi få ett mycket bättre och snabbare omhändertagande. konstaterar i sin slutrapport att mer än 30 000 personer anmäler nackbesvär efter trafikolyckor. Det är en mycket olycklig utveckling vi ser där antalet skadade i trafiken har ökat markant . Jag finner det inte orimligt att säga att trafiken och trafikskador får stå för en större andel av kostnaderna som skattebetalarna och också försäkringsbolagen har för de skador som uppstår. När det gäller dessa kvinnor har deras bilar blivit omhändertagna mycket snabbt och kommit på hjul igen. Men personerna som har en whiplashskada har fått stå i kö i sjukvården och har inte blivit hjälpta. De 30 000 med whiplashskador 2005 hade säkert tyckt att det hade varit bra att få god hjälp , men de har inte fått så god hjälp som deras bilar har fått. Det är därför regeringen satsar , inte minst på smärtor i och speciellt när det gäller kvinnor. 66 (): Det blev inga svar på de frågor som interpellanten ställer. Vi vet inte om det kommer en utredning. Vi vet däremot att skattebetalarna och de bilägare som finns kommer att få fortsätta att betala mer i en skatt som inte har något annat syfte än att finansiera borttagandet av förmögenhetsskatten och ett antal andra orättvisa skattesänkningar. Låt mig återgå till en annan viktig fråga. Det kan mycket väl bli så att regeringen kommer med ett förslag . Anser statsrådet att en privatisering av trafikförsäkringssystemet inte skulle innebära att vi kommer att få problem med riskbedömningen? Tror inte statsrådet att det kommer att finnas vissa individer som på grund av arbetsskador eller andra skador kommer att få en mycket hög premie för att de privata försäkringsbolagen inte vill ta risken att dessa personer skulle råka ut för en olycka och att olyckan skulle innebära att den förslitningsskada eller annan tidigare skada som personerna hade skulle förvärras och att försäkringsbolagen då skulle tvingas att betala hela rehabiliteringen för att skadan inte har belysts tillräckligt noga tidigare? Tror inte du inte att detta kommer att ske med ett sådant system? Tror inte du att de privata aktörerna kommer att göra allt som står i deras makt för att hålla dessa personer utanför försäkringssystemet? De vill ju tjäna pengar. De är privata aktörer som vill tjäna pengar. De vill inte ha ett antal människor som kan innebära en hög risk och därmed en hög kostnad i sina försäkringssystem. Tror inte statsrådet att detta är ett möjligt scenario? 67 Statsrådet (): Där fick vi äntligen höra från vad meningen med interpellationen var, nämligen att misskreditera de privata trafikförsäkringsbolagen. Han tror att bolagen kommer att sortera bort. Jag har inte den uppfattningen. Vi kan titta på alla whiplashskadade kvinnor som inte har fått hjälp i den offentliga sektorn. Jag vet att det är de privata försäkringsbolagens absoluta uppfattning att ge hjälp och stöd , vilket många av de kvinnor som går med svåra smärtor och skador inte har fått. Var finns kritiken mot den uteblivna hjälpen till dessa kvinnor som går förtidspensionerade? Ni skickade ut 140 personer i förtidspension i ersättning, utan rehabilitering och utan arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att det var ett sakligt skäl till uppsägning. Där finns många av dessa kvinnor. Det är självklart regeringens uppfattning att vi ska ha ett bra system, men gott trafikvett ska också löna sig. Där är vi helt överens, . Kommer utredningen, frågade . Den är redan på gång, så det var nog en felsägning. Syftet med den och skattepengarna var naturligtvis att ersätta för de gamla skador som redan har uppkommit. Annars skulle det ha blivit orättvist. Nya försäkringsbolag kunde starta den dag den nya försäkringen tog vid och få en guldgruva. Vi ville inte att det skulle uppkomma, utan vi ville ersätta också de gamla bolagen och ge dem en kompensation för de åtaganden de har på grund av gamla skador så att de skulle kunna ge också gamla skadade den rehabilitering de inte fått förut. Den ska remissbehandlas. Det är denna regerings uppfattning att vi inte föregår en utredning. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2007/08:664 om nya organisation 68 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att även kan erbjuda kvalificerade tjänster till svenska folket i hela landet. Det är oerhört viktigt att verksamhet fungerar väl och att medborgarna känner sig trygga i att de får rätt ersättning i rätt tid. Regeringens ambition är att stärka rättssäkerheten och servicen. Precis som påpekar genomför en omorganisation som påverkar hela myndigheten. Syftet är att servicen till medborgarna ska bli bättre. Handläggningstider ska kortas och kvaliteten i handläggningen ska öka. När det gäller kontoren runt om i landet pågår omfattande förändringar. Dessa förändringar görs bland annat i syfte att de som har särskilda behov ska få väl förberedda personliga möten på myndighetens lokalkontor eller på annan plats om den försäkrade önskar. Det är ett sätt att även kunna erbjuda medborgarna kvalificerade tjänster i hela landet. Strävan är att kunna erbjuda den för kunden bästa kanalen i varje situation som verksamheten är effektiv. Detta sker i hög grad i samverkan med till exempel och Arbetsförmedlingen. Jag följer arbetet nära och vill betona att även kommer att vara tillgänglig i hela landet. 69 (): Jag tackar ministern för svaret. Jag kan inte låta bli att upprepa en del saker i svaret. Här sägs att det är oerhört viktigt att verksamhet fungerar väl och att medborgarna känner sig trygga, att syftet med omorganisationen är att servicen till medborgarna ska bli bättre och att man ska få väl förberedda personliga möten på myndighetens lokalkontor med mera. För mig känns det som att ministern, trots att hon i den avslutande meningen säger att hon följer arbetet nära, står väldigt långt från verkligheten. Jag har varit på och hört hur försäkringskassepersonal upplever situationen. Jag kan säga, fru talman, att den verklighet som de upplever är en helt annan än den i ministerns svar. Man kan lyfta fram flera saker. Svaret avviker så från verkligheten att jag inte vet var jag ska börja. Om man börjar med hur organiseras har man sagt: Okej, vi öppnar fler kontor. Det är några få kontor fler . Däremot har man kortare öppettider på dessa kontor. Där det har varit öppet är det nu öppet max . Man bygger stora nationella centrum, men det finns faktiskt ingen geografisk spridning eller, på politiskt språk, något regionalpolitiskt perspektiv på detta. Det finns absolut inget sådant perspektiv. Vad gör man? Jo, jobb på dessa nationella centrum som innebär högre kvalificerade arbetsuppgifter lägger man söder om . Norr om , i , , , , lägger man arbetsuppgifter som kanske , om fem , går att rationalisera bort med hjälp av Internet. Det är en aspekt man kan ta in i debatten. I egna papper står en och en halv A 4-sida om huvudsakliga arbetsuppgifter och ansvar för personliga handläggare vid sjukskrivning. Inte med ett enda ord nämns arbetsgivare och den kontakt som man som handläggare ska ha med arbetsgivaren. Detta existerar inte alls. Då är frågan: Är det så att om man blir sjuk så behöver man inte längre kontakt med sin arbetsgivare? Behöver inte längre myndigheten vara i kontakt med den arbetsplats som den sjukskrivne ska rehabiliteras tillbaka till? 70 Statsrådet (): Jag blir lite beklämd när jag hör om bristande förtroende för ledning och styrelse. Det är ändå i denna riksdag man har beslutat om omorganisationen av till en självständig myndighet med en styrelse med fullt eget ansvar, och där har inte minst eget parti varit drivande. hör jag säga att han inte har förtroende för omorganisation och därmed inte heller för dess ledning. Interpellanten vet mycket väl att organisationen av verksamheten är en sak för styrelsen, dess ordförande och ledning. Eller menar att jag ska ringa till och ta tag i deras verksamhet och omorganisationen av deras verksamhet? Är det vad vill att jag ska göra och därmed frångå beslut om att är en egen självständig myndighet? Jag beklagar att inte har förtroende för och dess ledning. 71 (): Det lät på statsrådet som om är ett fristående bolag och inte har någonting med samhället och politiken att göra. De får, tydligen, i styrelsen ge sig själva order om vad de ska uppnå, hur de ska jobba och allting. Det finns tydligen ingen som kan ge några riktlinjer, utan de ska själva hitta på saker och ting, om de vill sälja möbler eller vad som helst. Det lät faktiskt så. Jag har inte med ett enda ord nämnt att jag saknar förtroende för ledningen eller , utan det är just ministerns politik som gör dem tvungna att vidta åtgärder och fatta beslut som en statlig myndighet aldrig skulle behöva göra. Ett exempel på det fick jag höra på . har faktiskt varit tvungen att tejpa igen och stänga brevlådor en statlig myndighet som har varit tvungna att tejpa igen brevlådor för att få bort onödiga besök! Det är skrämmande, ja, det är mer än skrämmande att en statlig myndighet fått tejpa igen brevlådor för att få bort onödiga besök eller onödiga medborgare måste man kanske säga. Jag blev väldigt upprörd när jag hörde detta, så jag hoppas att statsrådet tar itu med det. Jag hoppas också att statsrådet ger både och dess ledning de möjligheter som behövs för att kunna göra ett bra jobb. Personalen känner sig pressad i en arbetsmiljö som inte är bra, och det är faktiskt så, när jag nu nämner , att man vid kongressen redovisade hur tjänstemännen mår på sina arbetsplatser. med sina 14 000 anställda är en del av detta. Det är förödande hur statstjänstemän mår , och de ska ge hjälp och vara ett stöd för dem som är allra svagast i samhället, folk som är sjukskrivna och har liten ork när det gäller att ta itu med sin egen situation. Då ska en statstjänsteman som är så pressad på sin arbetsplats ge stöd. Det är där ministern faktiskt har möjlighet att gå in och hjälpa och ledning med mer resurser som innebär ett lugnare tempo, och med färre ogenomtänkta beslut. kommer vi att fatta ett helt ogenomtänkt beslut här i kammaren. Många har protesterat, inte minst och fackföreningsrörelsen alla har protesterat mot detta beslut som kommer från regeringen. Då blir det inte bättre på Försäkringskassorna runt om i landet. Ministern kan inte svära sig fri genom att säga att det är en fristående styrelse när man lägger på en börda på som inte går att klara av! 72 Statsrådet (): Jag tar det som säger om att tejpa igen brevlådor på stort allvar. Jag kommer att gå till botten med detta och ber att få reda på var detta var någonstans. Detta är verkligen en sak för ledning att ta itu med, och jag hoppas att det redan är rapporterat så att det liksom inte kommer bakvägen. Detta kommer jag att ta itu med, och jag kommer att fråga generaldirektör hur denna historia har gått till, så att det inte ånyo är en skröna som, märker jag, förekommer för att oroa väldigt många människor i denna debatt. Jag lovar att styra våra myndigheter med riktlinjer och med uppdrag på ett självklart sätt, och vi följer upp dem. Detta görs redan. När det gäller organisationsförändringen säger vi: Öka kvaliteten! Ha ett bra bemötande! Ha kortare handläggningstider! Sedan är det upp till att åtgärda detta, och jag har förtroende för att och dess personal också kommer att göra det. Men att gå in och styra i detaljer tror jag varken att eller jag skulle vara bra på. skakar på huvudet. Detta gör att vi lämnar över till exempel till generaldirektör och dess styrelse att åtgärda det vi säger att vi vill. Jag har förtroende för att sköter detta arbete, och jag hoppas att det går bra. Den politik jag kan bidra med är att ge mer resurser, och när jag tittar på de resurser och den budgetplan som Socialdemokraterna lade fram 2006, 2007 och 2008 ser jag att denna regering ger mer resurser och mer pengar än vad Socialdemokraterna hade planerat i sin budget. Dessutom gav vi för att ge ytterligare stimulans och resursförstärkning i omorganisationen extra utöver budgeten. När det gäller antalet anställda låg redan på mitt bord under förra regerings ledning när jag tillträdde ett brev från där man talade om hur man ville förändra personalbemanningen. Det var ju ni som i er budget skar ned på pengarna i förhållande till vår budget. Ni gav inte några 700 miljoner extra. Dessutom förklarade ni att nu var man inne i förändringsprocess 2, vilket är detta. Jag har inte hört ett ord om att ni vill gå ifrån det beslut ni har fattat. Avslutningsvis, fru talman, ska jag läsa högt ur fråga. Han skriver att en del av landet löper risk att få en B-representation av . Menar att det finns personal som tillhör något slags B-kollektiv på ? Jag anser för min del att personal är kvalificerad, välutbildad och mycket professionell. Jag har inte upplevt att det finns någon B-representation av ute i landet. 73 (): Jag ska bara kort säga att vi också hade de där 700 miljonerna i budgeten. Det är inte resurser det är fråga om, utan det är fråga om vilken arbetsbörda man lägger på försäkringskassepersonalen med de politiska beslut man fattar. Det är där problemet ligger. Man fattar beslut efter beslut. Man ska nu tvinga försäkringskassepersonalen att för hand registrera tillfällig föräldrapenning. Det är att gå . Det är den politiken som socialförsäkringsministern för, och det är den politiken som den borgerliga regeringen för. När det gäller försäkringskassepersonalens A- och B-lag syftade jag inte på själva personalen, utan på den organisation man gör och vilka möjligheter den ger för personalen att utvecklas. Det är det som är problemet. Regeringen vill inte se att hela landet borde kunna vara med på lika villkor. När man gör en omorganisation kunde man ha haft ett nationellt centrum för i där det krävs lite större kunskaper i att hantera ärenden än för den som hamnar någonstans söderöver eller i eller något annat nationellt centrum. Jag tycker att det är alldeles för mycket retorik i debatten och alldeles för få svar från ministern till försäkringskassepersonalen. Man borde faktiskt komma med lite mer konkreta förslag. Hur ska man underlätta för personalen? 74 Statsrådet (): Jag kan bara konstatera att interpellanten nu säger att det inte är resurser det är fråga om. Jag antecknade vad han sade. I den tidigare frågan handlade det om att ge mer resurser.