prot · GV0994 · 2008-04-11 00:00:00 — Det är allvarligt eftersom vi i det sammanhanget står inför ganska stora politiska ställningstaganden. Det handlar om klimatet och framtidens transportsystem. Det är välgörande för den politiska processen, för dem som jobbar inom verken och för själva syftet med en förbättring att vi får klara och tydliga besked. Jag har ställt tre konkreta frågor. Svara ja eller nej, . 76 Statsrådet (): Vill man inte förändra och utveckla samhället utan tycker att status quo för myndigheterna är den bästa politiken att driva vill man naturligtvis inte lyssna på de svar som ges. Det är inte syftet med interpellationen. I den här kammaren har vi tack vare din kollega diskuterat frågan om hjälp oerhört , . Det är inte brist på debatt eller svar på detta som kan ligga till grund för ingång i debatten. Jag måste ställa en fråga. Är inte Socialdemokraterna över huvud taget intresserade av att skapa statliga myndigheter som är ekonomiskt effektiva och beredda på att analysera den omvärld vi här och befinner oss i? Det handlar om att minska stuprörstänkande och stuprörsplanering och skapa bättre förutsättningar för att göra det ekonomiskt effektivt. Det är som jag ser det ett arbete som ständigt måste ses över eftersom omvärlden ständigt förändras. och fick i regleringsbrevet till uppgift att skapa förutsättningar för att samverka och kunna sälja sina administrativa tjänster och IT-tjänster på kommersiella villkor. På det sättet skapar man också möjligheter för att förbereda en sammanslagning av verkens administrativa enheter och IT-enheter. Det har jag bara mött positiva reaktioner på. och har påbörjat sammanslagningsarbetet. Det handlar om ett gemensamt servicecentrum för IT, telefonväxel, personal, fakturering, redovisning och information. Det ska börja . Det finns totalt tolv verksamhetsområden där man inleder ganska långtgående samverkansformer. Det är logiskt att vi gör det inom statlig verksamhet. Jag utgår från erfarenhet att det är precis det som sker på andra sätt för att få ut mer service av de gemensamma pengarna. beställde en utredning med argumentet att få en mer trafikslagsövergripande samverkan. Det handlar om mer samverkan mellan de olika transportslagen och därmed också av inspektionen. Det gjordes på grund av de utmaningar man ser för de olika transportslagen. De sammanfaller i att det är effektivt och ett sätt att möta de nya kraven på transportslagen. Planeringen av de olika transportslagen måste vara tydligare och göras på ett mycket övergripande sätt. Det är en väldigt tydlig bakgrund till varför beställde utredningen. Det handlar också om regeringens ambition att förtydliga myndigheternas roll i förhållande till affärsverksamhetens roll. Det är därför logiskt att gå vidare med bolagiseringen. 77 (): Jag vill än en gång läsa upp det utredaren skrev: Sammantaget kan vi konstatera att argumenten för en långtgående organisatorisk integrering av verksamheten för de fyra trafikslagen är svaga. Det är varken eller någon riksdagsmajoritet som skriver det. Det är utredaren som konstaterar att det finns en grundläggande svaghet i det upplägg som ni själva nu till varje pris tydligen måste driva igenom. Jag tycker att ni ska ta till er den biten. Den borde höra till någon form av lyhördhet i processen. Vi vill förändra, men vi vill göra det på ett annat sätt. Vi vill utgå från den verksamhet och kompetens som finns inom verken och det förändringsarbete som ständigt pågår. Det pågår samarbete mellan verken och inspektionerna. Man har en lång rad olika projekt på en mängd områden som har vuxit fram . Det måste ministern känna till. Samarbete och förändringsarbete är inte någon nyhet i verken. All personal vet att det pågår. Den är själv involverad i det. Ministern svarar inte på frågan. Är de direktiv som ni ger i regleringsbrev en början på sammanslagning av verken? Den frågan svarar du inte på. Ligger kraften i utlokaliseringar fast? Du svarar inte heller på den frågan. Det skulle vara bra att få ett ordentligt svar. Politisk handlingskraft är inte att med allmänna ord och formuleringar driva på något slags förändringsarbete. Handlingskraft är att sätta kvalitets- och specialistfrågorna i centrum och utveckla organisationen från nuvarande bas. Det handlar om att inte göra organisationsmodeller och bolagskonstruktioner till självändamål. Koncentrera på kvalitetsmål för transportsektorn och peka: Hit ska vi. Det är ett bättre sätt att jobba. 78 Statsrådet (): Jag har stora ambitioner att skapa bättre förutsättningar för att alla fyra transportslag ska samverka på ett mycket effektivare sätt. Det är tyvärr inte så som försöker drömma sig in i. Det är mycket kvar att göra. Det handlar om gemensam planering och gemensamma prioriteringar mellan till exempel väg och järnväg. Det gäller att skapa tydligare underlag med till exempel godsstråk och persontrafikstråk. Det bygger på färre stuprör och fler samverkansformer. Vi har egentligen bara ett projekt där och samverkar. Det är Bana väg i väst för väg 45 och tågförbindelsen med dubbelspåret GöteborgTrollhättan. Det är det enda. Det är nuläget. Man kan tycka att det borde ha funnits betydligt fler samverkansformer. Sorry, , men du lever i en annan värld än den som är aktuell för . Jag samtalar naturligtvis med mina myndigheter utifrån uppdraget. De har också själva efterlyst mycket tydlig transportslagsövergripande planering. Om vi ställer de kraven på transportörerna och de olika aktörerna i samhället är det klart att måste möta med samma strukturer så att vi skapar bättre förståelse, bättre service och bättre dialog. När och i det här sammanhanget knyter ihop sin administration är det är logiskt för att just ge bättre service. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2007/08:518 om kollektivtrafik till 79 Statsrådet (): har frågat mig vilka långsiktiga slutsatser jag drar av dyra och misslyckade avtal, vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra kollektivtrafiken till och från och om jag avser att verka för att regeringen fortfarande ska använda privata finansieringslösningar för att kunna genomföra de satsningar på väg och järnväg som behöver. Jag skulle vilja understryka att jag inte anser att är ett misslyckande. Om vi inte hade fått ett avtal till stånd mellan staten och det privata konsortiet bestående av , NCC och Alstom hade vi riskerat en sämre framdrift av projektet. I avtalet om finns det också en option som möjliggör en eventuell inlösen av 2010. pågår en översyn mellan och av detta avtal. Denna översyn följer jag noga. Jag anser det angeläget att fler resenärer ska kunna använda sig av tåget som färdmedel för att ta sig mellan och . Antalet passagerare på Express har stadigt ökat. Marknadsandelarna har ökat från första hela verksamhetsåret till 2006. upplåter också link till trafikutövare som vill trafikera Central. trafikerar och länstrafik banan med sammanlagt ca 150 tåg . pågår ett aktivt arbete i och Kraftsamling mellan , trafikoperatörer och berörda kommuner om hur spårkapaciteten till bättre kan utnyttjas. Detta arbete kommer förhoppningsvis att resultera i att fler i kommer att välja tåg som färdmedel till . Regeringen vill öka statens insatser för transportsystemet och låta kommuner, regioner och näringsliv i hela få en tydligare roll i diskussionerna med trafikverken om prioriteringen av insatserna. Om en intressent vill medverka i infrastrukturinvesteringar är det viktigt att hörsamma den ambitionen och erbjuda möjligheter att förstärka statens satsning. Jag vill understryka att detta inte innebär någon förändring av den grundläggande ansvarsfördelningen mellan statliga och kommunala aktörer för samhällets infrastruktur, men jag kan konstatera att på många håll i landet gör kommuner, regioner och näringsliv bedömningen att medfinansiering kan erbjuda ett stort mervärde. 80 (): Låt mig börja med att tacka infrastrukturminister för svaret. är vi framme, och vi vill därför passa på att hälsa dig välkommen till . Vi hoppas att du som är besökare ska få en trevlig vistelse i . För dig som bor här välkommen tillbaka till stan! Vi önskar dig varmt välkommen ombord snart igen. Känner infrastrukturministern igen de här fraserna? Hon kan inte ha hört mig säga det här förut. Det är nämligen särskilt utvalda Stockholmskändisar som läser texten som en trevlig välkomsthälsning när Express-resenärerna anländer till . Men om man ska kunna ta del av den här hälsningen är det förstås en förutsättning att man åker och har råd att åka Express. Som ministern väl känner till är det dyrt att åka till flygplatsen. En enkelresa kostar . Det är förstås ingenting om man är minister eller riksdagsledamot och någon annan betalar kalaset. Men om du är vanlig svensk medborgare med normala inkomster svider en sådan här kostnad ganska ordentligt i plånboken. Järnvägsfrämjandet skriver i sin senaste medlemstidning att av de som ska åka till åker tåg dit. Det betyder att tar sig dit på andra vis trots att tåget är det mest miljövänliga sättet att ta sig till flygplatsen. Varför är det så? Jo, av det enkla skälet att det privata bolaget som ensamt trafikerar sträckan StockholmArlanda tar ut hutlösa för att du som resenär ska åka tre och . Det kan jämföras med runt en femtiolapp som det kostar att åka mellan och hemma i . är oförskämt mycket. Det är klart att folk väljer att åka buss eller ta sin egen bil i stället. Det är mycket billigare. Det var den moderatstyrda alliansen som under sitt förra gästspel i regeringsställning 19911994 i sin privatiseringsiver drev igenom projektet i offentlig-privat samverkan och i praktiken lät ett privat bolag bygga . Risken är stor att A-Train kommer att höja priserna ytterligare kanske till 260, för att få lönsamhet. Företaget måste gå med vinst och få in sina pengar genom avgifter som räknades ut när banan byggdes. Det har alltså inget intresse av hur många det är som reser. Mot den bakgrunden är ministerns interpellationssvar extra intressant. Först och främst verkar hon inte särskilt bekymrad över det låga antalet resenärer. Hon säger bara att det är angeläget att det är fler resenärer som ska kunna använda sig av tåget. Hon säger att antalet passagerare på Express stadigt har ökat . Jag vågar inte ens tänka på hur få resenärer hade , när inte ens av de som ska till flygplatsen väljer Express . Hon säger vidare att man nu tittar på hur spårkapaciteten till bättre kan utnyttjas för att man i förlängningen ska få fler att ta tåget till flygplatsen. Jag är mycket intresserad av att veta hur resonemanget går. På vilket sätt ska man kunna använda effektivare? Vilka åtgärder avser infrastrukturministern att vidta för att förbättra kollektivtrafiken till och från ? 81 (): Vad vilja socialdemokratin? Den gamla formuleringen kommer upp i huvudet när man hör de återkommande debatterna om . Jag tycker att det är bra att tar upp den viktiga frågan om kollektivtrafik till . Det är i högsta grad en fråga som kräver samverkan mellan den statliga nivån och olika lokala och regionala nivåer. Men varför tar ni bara upp frågan genom att klaga på , dess tillkomst och att den finns? Skulle ni tycka att det vore bättre om den inte fanns? Jag tror att svaret på den frågan är nej. Den förra borgerliga regeringen vågade ta det greppet mitt i en otroligt svår lågkonjunktur, då det kanske inte hade varit alldeles enkelt att argumentera för att de viktigaste infrastruktursatsningarna var de från till . Det var en framsynt satsning som man gjorde. Visst kan man tycka att vi borde ha en annan modell, och självfallet skulle vi vilja ha lägre biljettpriser. Men det har inte blivit sämre med Express; det är precis tvärtom. Man ska komma ihåg att det är många aktörer som jobbar med och försörjer med kollektivtrafik. Det är Flygbussarna, Express som vi har talat om och andra privata entreprenörer som gör viktiga insatser. Det är också SJ och lokaltrafiken i och . Jag tänker på de siffror som tog upp. Han säger att det bara är som reser med . Men som statsrådet redovisade är det ett stigande antal. Det är av privatresenärerna på flyget som reser kollektivt till , och det är faktiskt av de som är tjänsteresenärer de som man kanske traditionellt tror tar taxi. Den höga andelen tjänsteresenärer beror just på att finns. Man kan ju säga att de som reser i tjänsten är mer prisokänsliga; det kan vi säga direkt. Men det är likväl bra att vi har fått av tjänsteresenärerna att resa kollektivt. Det var precis det som var ett av argumenten för att Express skulle börja köra. Jag tycker att man måste vidga diskussionen om kollektivtrafik till . Det är en viktig diskussion. Vi måste höja andelen resenärer. Då får vi titta på varför man väljer att inte åka kollektivt. Det handlar om tillgängligheten. Man reser inte bara från . Inte minst norrifrån har man en sämre tillgänglighet och färre alternativ. När det gäller privatresenärerna har det visat sig att om de har byten tvekar de att åka kollektivt. De släpar ju på bagage. Det handlar alltså inte bara om biljettpriset på när människor gör andra val för sin resa till än att åka kollektivt. Vi måste se till att vi klarar det utsläppstak som har och som gäller . Vi måste öka andelen kollektivtrafikresenärer. Därom är vi överens. Men vi måste nog föra den debatten både vidare och mer konstruktivt än att klaga på att kom till . 82 (): Jag vill tacka statsrådet för ett alldeles utmärkt svar på denna interpellation. Jag hade egentligen inte behövt gå in efter historik. Jag ska dock komplettera den lite, för det här är en väldigt intressant fråga. Socialdemokraterna frågar varför så få som reser med . ställde samma fråga . Den frågan kan jag svara på. Det är exakt fler än om Socialdemokraterna hade fått bestämma! Så här var det nämligen, fru talman: I propositionen som behandlades i trafikutskottets betänkande 1990/91:25 föreslog Socialdemokraterna att man skulle bygga bland annat . Det var vi överens om. Hur mycket pengar fanns kvar till denna bana? Jo, man anslog exakt noll kronor. Noll kronor anslog man till banan. Den skulle ingå i , och vi vet allihop vad det kostade. Sedan kom den andra regeringen, och röstar man om denna finansiering av . Det är väldigt intressant. Det blir 169 röster för och 131 röster emot en finansiering av . Det är 118 socialdemokrater. Det är elva vänsterpartister. Dessutom fick de stöd från två från Ny demokrati avhoppade vildar. Det var situationen. Men det är så lyckligt att när regeringen strax därefter tillträder godkänner Socialdemokraterna detta. Då har de fått en finansiering till . Då tycker man att detta är jättebra, och så sätter man i gång och bygger. 1999 är den färdig, och Socialdemokraterna tar nästan åt sig äran av detta. Så gick det till när kom till. Jag tycker att det är väldigt lustigt att höra och ondgöra sig över att det bara är som åker på den järnväg som man själv inte ens ville ha! 83 Statsrådet (): Det är intressant att höra historieskrivning när det gäller och den uppenbara bristen på intresse från Socialdemokraterna att över huvud taget skapa möjligheter att transportera sig på ett miljömässigt bra sätt på spår. Inte desto mindre, , kan vi konstatera att Express inte har levt upp till de prognoser som gjordes vid projektets start. Då antog man att antalet passagerare skulle uppgå till 5,1 miljoner 2005; i praktiken var det 2,6 miljoner. Det finns också en del begränsningar vad gäller A-Train. Tågen är byggda enligt en standard som i övrigt inte används i , vilket försvårar integrationen med övrig tågtrafik. Detta är naturligtvis en begränsning när det gäller att hitta en effektivisering av kollektiv- och passagerartrafiken till , vilket fanns med som en del av frågeställning. Därför är det så viktigt med det arbete som pågår med . Med anledning av det jag sade, det vill säga svårigheten att hitta en integration med övrig trafik, lägger man nu kraft på samverkansformer där aktörerna för kommunerna, Upplandstrafik, länstrafik, SJ, A-Banan Projekt och A-Train sitter tillsammans för att både identifiera gemensamma problem och hitta gemensamma lösningar. Det är nämligen också avgörande att alla parter samverkar för att hitta en lösning för där koldioxidutsläppstaket nu är nått. Detta beror till stor del på vägtransporterna. Då måste det naturligtvis bli mycket effektivare för de samlade aktörerna att integrera kollektivtrafiken och kunna se till att de olika tågoperatörerna samverkar på ett mycket bättre sätt. Staten har en option att säga upp avtalet om den av statsmakterna eftersträvade koordinationen och integrationen mellan flyg, pendel och annan tågtrafik inte möter statens krav på en mycket väl fungerande tågtrafik till och från . Därför är det pågående arbetet avgörande i det samlade arbete som pågår för att skapa bättre förutsättningar för , för en fungerande tågtrafik och också för att fler ska välja att åka spårbundet. 84 (): Jag förstår att ministern gör vad hon kan för att slå bort min kritik. Men som ministern väl vet är jag inte ensam om att vara bekymrad. Kritiken mot ett underutnyttjande av banan är väldigt hård från många håll och inte minst från moderaten som du själv nämner. Han skriver i sin rapport trafiklösning för miljö och tillväxt till 2020 med utblick mot 2030: Den skisserade utvecklingen av tågtrafiken på kan inte ske inom ramen för gällande Arlandabaneavtal. Staten bör genom med förhandla fram och gemensamt komma överens om förändringar i avtalet. Om sådana förhandlingar inte leder till resultat bör staten utnyttja den option om att avbryta avtalet som föreligger. Därför vill jag veta om ministern delar uppfattning. Är det så ministern menar när hon i interpellationssvaret säger att hon följer översynen av avtalet noga? Kritiken mot kommer också från andra håll. När den tredje banan på öppnades var det med krav på att de farliga utsläppen inte översteg nivå. Men en färsk rapport till visar att utsläppstaket passerades . Rapporten visar att flyget har minskat sina utsläpp som bilismen och vägtransporterna har ökat sina utsläpp kring . I värsta fall måste antalet flygningar dras ned kraftigt. Mina partikolleger här i , och , presenterade ett tolvpunktsprogram för att rädda . På de två första punkterna var de väldigt tydliga. Den första punkten var att öka konkurrensen för trafiken till . Den andra var att sänka priserna på . Jag ställer mig bakom detta upprop till . Jag vill fråga ministern: Hur ser ministern på risken att man kan tvingas dra ned på antalet flygningar till och från ? Ser ministern liksom jag att tågtrafiken mellan och har en nyckelroll för att nå miljömålen på , eller ska ministern fortsätta försvara ett privatmonopol som leder till att så få åker med ? 85 (): Jag tycker att nyanserade diskussionen lite grann när det gäller problemen där vi står . Vi vill givetvis använda den infrastruktur som finns bättre och mer därom är alla överens. Det pågår ett arbete kring detta. Bland annat i styrelsen för lokaltrafik har man begärt fram underlag för arbetet med hur man ska öka kollektivtrafiken till och hur man från den sidan kan bidra till detta. har redovisat en del kring det arbetet. Det är en diskussion som vi mycket gärna är med och för och ett konstruktivt arbete som vi mycket gärna är med på. Men att som tidigare i diskussionen ifrågasätta hela tillkomsten av är ingen särskilt framkomlig väg för Socialdemokraterna. Det tycker jag att utmärkta historieskrivning visade. Jag tror inte att man ska slamra i dörren för framtiden med att vi ibland måste hitta lösningar för att tidigarelägga och finansiera infrastrukturprojekt. Hur vi nu gör detta i samverkan mellan offentligt och privat får vi se. Det är otroligt viktigt att vi inte är låsta. Där tycker jag att är ett bra exempel. Jag är helt övertygad om att i den lågkonjunkturen hade den inte blivit av, även om alla var överens om behovet. Det hade vi kanske haft nu i knät inför infrastrukturpropositionen som kommer . Då är det bra att det är byggt och gjort. Jag tycker att vi som är engagerade i kollektivtrafiken bör samverka för att arbetet med att öka resandelen ska gå vidare. 86 (): I den händelse jag tidigare lät kritisk till ansvarsfrågan för detta projekt vill jag gärna säga att , och statsrådets ansats är alldeles riktig. Det är klart att vi ska se till att så många som möjligt åker med banan. Jag reagerade mot att ansvaret för detta ska läggas på eller den nuvarande regeringen. Det är helt andra beslutsfattare som har varit med. Under förra mandatperioden satt jag själv i . Vi skickade ett av betänkandena om hit. Av det framgår att det fanns en lång rad beslut som träffades av ministären och ministären . Jag rekommenderar interpellanten att läsa betänkandet. Där framgår att det gick in otroligt mycket statligt kapital i detta. Det befriar inte oss som satt på den andra sidan från att ta ansvar. Jag tycker att har alldeles rätt i det avseendet att vi ska försöka öka antalet resande på den bana som finns. Problemet är att det inte går att lägga ansvaret för att det inte blev så bra på den nuvarande regeringen. Det hade vi alla ansvar för, inte minst den tidigare regeringen. kostade ungefär 6,1 miljarder konstaterade . Av dessa har staten i olika avseenden med ägarkapital och annat svarat för . Det innebär att det finns en hel del att svara för på den punkten. Det är angeläget att vi finner former. Jag är övertygad om att den nuvarande regeringen kommer att finna många bra former, till exempel vid kontrollstationen , att öka resandefrekvensen på . Det är det viktiga. 87 Statsrådet (): Nyckelrollen, , är precis det som pågår, nämligen att skapa en integration. Jag bekräftade det kritiska förhållningssätt som tog upp. Det har inte skett någon integration med övriga tågtrafiken eller med annan kollektivtrafik. Kraftsamling är en oerhört viktig del i detta. Den ringar in och identifierar det samlade behovet av att kollektivtrafiken fungerar och att de olika delarna knyter an till varandra på ett bättre sätt än hitintills. Därför är de olika aktörernas samverkan avgörande. I uppdraget Kraftsamling finns som svar på det efterfrågar. Nyckelrollen är att hitta ett tydligare samspel och identifiera vad som här och är lättast att åstadkomma för att det ska bli smidigare flöden. Därför är det viktigt att också Upplandstrafiken har en roll här. Den Cederschiöldska förhandlingen identifierade en större regional problematik än enbart transport från city till . Man beskrev problemen i den större regionen, inklusive , när det gäller effektiva transporter till från regionen söder om . Då inkluderar andra transportslag, inklusive satsningar på olika vägar så att vägtransporterna med buss eller motsvarande också ska vara effektivare. Naturligtvis kommer att ha en roll med tanke på möjligheten att utveckla den regionala trafiken. Då blickar vi långt framåt, men jag vill ändå nämna det. Här och har jag stora förväntningar på . Parallellt med detta pågår det en översyn av avtalet mellan och som naturligtvis är oerhört intressant att följa för mig. 88 (): Jag hann inte riktigt med där, och jag tror inte att jag fick svar på alla mina frågor. Men det spelar ingen roll. Jag har många kamrater i som aldrig har åkt på grund av att det är för dyrt. Vi socialdemokrater har absolut ingenting emot spårbunden trafik. Vi ska nyttja banan på det bästa sättet. Vi vet att tågtrafiken är A och O om vi ska nå miljömålen med minskade utsläpp av växthusgaser. Infrastrukturpropositionen har blivit kvar . vet vi att det behövs krafttag för att nå utsläppsmålen med minskade växthusgaser. Förslaget om järnvägsinvesteringar som Klimatberedningen lade fram förkastades snabbt av både finansministern och statsministern. Vi vet alltså inte vem som ska finansiera och äga järnvägen , och ännu har inte infrastrukturministern kommit med något rakt svar. Vi har redan en privatbyggd järnväg i , , men den ger ingen bra bild av hur en järnväg ska fungera och användas. är ett av de effektivare sätten att ta sig miljövänligt till , men trots det är det få som använder den. Det är helt enkelt därför att det är för dyrt.