prot · GV0954 · 2008-01-18 00:00:00 — Det är just för att förbättra konkurrensen, så att bland annat konsumenter inte ska kunna drabbas av höga priser och sämre utbud, vilket ofta hänger samman med bristande konkurrens. I det här sammanhanget är det snarare Soneras dominerande ställning som är en monopolliknande ställning, precis det som egentligen säger att han är orolig för. Då borde han vara nöjd med det förslag som går vidare till Lagrådet, just för man ska stärka konsumenten och skapa en bättre marknad. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2007/08:279 om järnvägsinvesteringar och SJ 46 Statsrådet (): har frågat mig hur jag tänker lösa dagens underdimensionerade och dåligt underhållna infrastruktur i , hur jag har tänkt lösa trafikförsörjningen i med tanke på den förestående befolkningstillväxten till 2030 då motsvarande ett , 600 000 invånare, ska inrymmas, hur jag tänker göra mindre oljeberoende som mer pengar planeras läggas på väg än på järnväg och hur jag avser att minska klimatpåverkan från långväga persontrafik i när flygtrafikens enda konkurrent, SJ, förlorar sin ensamrätt på stamnätet när det ersätts med regionala monopol. Jag vill börja med att understryka att det råder ett hårt tryck på vårt lands infrastruktur just . Fler personer i arbete och växande företag leder till ökande transportbehov såväl på landsbygden som i storstadsområdena. Den av den tidigare regeringen fastställda väg- och järnvägsplanen för innevarande period 20042015 präglas av bland annat orealistiska kostnadsbedömningar, ofinansierade projekt och kraftigt eftersatt underhåll av befintliga vägar och järnvägar. Därför tar nu regeringen ett samlat grepp över kommunikationsområdet, och för att tillgodose de miljösmarta transporter som efterfrågas krävs det ytterligare satsningar på våra vägar och järnvägar. I går av den lokala och regionala kollektivtrafiken på väg och därför krävs det även investeringar på vägsidan ur klimatsynpunkt. Kollektivtrafiken skulle annars drabbas hårt. Regeringen arbetar också aktivt för att kollektivtrafikmarknaden ska vara mer dynamisk. Därför är det glädjande att det nationella handlingsprogrammet för kollektivtrafikens utveckling, framåt, uppvisar ett brett deltagande av statliga, regionala, kommunala och privata aktörer. Handlingsprogrammet visar på en stor uppslutning kring att resenären ska stå i fokus. framåt ska nu beredas inom regeringen innan åtgärder vidtas. Regeringen gav och i uppdrag att ta fram revideringsförslag för såväl den nu gällande nationella väghållningsplanen som banhållningsplanen för perioden 20042015 eftersom det fanns brister i dem som den tidigare regeringen fastställt. Remissbehandlade förslag överlämnades till regeringen . Förslagen bereds och regeringen har för avsikt att fastställa reviderade väg- och banhållningsplaner för 20042015. Regeringen kommer också att presentera ekonomiska ramar och inriktning för perioden 20102020 i infrastrukturpropositionen. Efter beslut får trafikverken i uppdrag att i dialog med regionerna fylla ramarna med förslag på konkreta åtgärder och objekt. En redan beslutad viktig satsning i är för pendeltågstrafiken genom . Det är det enskilt viktigaste och största kollektivtrafikprojektet för och . Investeringen är av avgörande betydelse för utveckling och hållbara tillväxt. Väl utformad och integrerad med den övriga kollektivtrafiken i regionen kommer kapaciteten, effektiviteten, pålitligheten och attraktiviteten i kollektivtrafiken att öka. Det kommer att leda till ett ökat kollektivt resande. Jag vill också framhålla de omfattande kraftsamlingsåtgärderna på järnvägssystemet i som , SJ och SL utför gemensamt med syfte att förbättra kapacitet, framkomlighet och punktlighet. Regeringen har gjort stora satsningar inom detta område . Liksom interpellanten är jag mycket angelägen om att minska oljeberoendet i landet och att en större andel av transporterna och resandet sker med miljövänliga färdmedel, som kollektivtrafik på väg och järnväg. Det viktigaste är inte att minska oljeberoendet i sig utan att totalt sett minska utsläppen av klimatpåverkande gaser. En sådan förändring tar dock tid att åstadkomma. En ökad andel resande med kollektivtrafik kräver till att börja med att det finns kapacitet i kollektivtrafiken att ta emot fler resenärer. Det kräver investeringar i infrastruktur och fordon. Sådana satsningar görs men det tar innan dessa investeringar är klara och får effekt. Därför är ekonomiska styrmedel som ger incitament att agera miljövänligt nödvändiga. beslutade på förslag från regeringen att den generella koldioxidskattenivån höjs med per kilo koldioxid samt att energiskatten på diesel höjs med per liter från . fortsätter skattelättnader för koldioxidneutrala drivmedel. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att en lagstiftning om generell skattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel bör införas i lagen om skatt på energi och träda i kraft . Den generella skattebefrielsen bör gälla längst . När det gäller åtgärder för att bromsa biltrafikens tillväxt i storstadsområden vill jag belysa införandet av trängselskatten i som bland annat syftar till att förbättra framkomligheten och miljön i . Slutligen har jag svårt att förstå att SJ:s förmåga att konkurrera med flyget skulle försämras efter regeringens beslut om försök med ökat regionalt ansvar för Öresundstågstrafiken. Beslutet stärker och förenklar dessutom människors vilja och möjlighet att resa kollektivt. I den nya situationen där regionens Öresundståg tar hand om pendlingen bör SJ få större utrymme att fokusera på de långväga resenärernas behov med snabbare tåg och färre stopp. Det bör öka SJ:s konkurrensförmåga gentemot flyget och därmed minska klimatpåverkan totalt sett. Om det dock mot förmodan visar sig att den interregionala trafiken i området påverkas negativt, kan försöket komma att avbrytas. 47 (): Tack för det svar som jag har fått från . Jag har fått svaret och läst det, men jag är, inte helt oväntat, inte riktigt nöjd med det. Ni säger att ni ska satsa mer på järnvägen. Man måste diskutera trovärdigheten i det påståendet när ni i budgetpropositionen skriver att jämfört med de planer som den tidigare regeringen har fastställt innebär det att en större del av investeringarna ska ske inom vägsektorn. Ni går i bräschen och pläderar för en gigantisk motorväg väster om . Den är kostnadsberäknad till . Hur kan man då påstå att man ska satsa på järnvägen? Hur kan man tänka sig att det finns pengar till det också om ni säger att man ska flytta över medel från järnvägsinvesteringar till väginvesteringar? I interpellationssvaret skriver ni att man ska klimatanpassa och miljöanpassa transporterna genom att underlätta för miljövänliga drivmedel. Problemet med biltrafiken är inte bara klimatpåverkan och luftföroreningar. Det är ju också trängsel. Om man tänker sig att lösa transportförsörjningen i när det förväntas flytta dit lika många människor som det nu bor i , hur ska människor rent fysiskt komma till och från arbetet om man inte har en ordentligt utbyggd järnväg? Det låter sig inte göras. Jag vill påstå att det är hämmande för både tillväxt och utveckling i om man inte har tillräcklig spårkapacitet. Jag har frågat om klimatpåverkan och vilka ekonomiska styrmedel regeringen är beredd att vidta. Jag undrar över något som jag saknar i svaret. Var finns kilometerskatten? Klimatmässigt står transporterna för av de växthusgaser vi har i . Det är flyget och lastbilstrafiken som ökar mest. Hur har regeringen tänkt sig att man ska klimatanpassa lastbilarna? Det står ju inte en uppsjö av miljövänliga drivmedel och väntar på att ersätta dieseln i lastbilarna. När kommer förslagen om kilometerskatt? När det gäller blir jag lite häpen när jag läser i svaret att man vill stärka SJ. Hur kan man tänka sig att stärka SJ:s förmåga genom att ta ifrån dem det som är de mest bärande delarna, de delar av järnvägstrafiken som man behöver för att kunna finansiera delar av de järnvägssystem som kanske inte är lika välbesökta som de som finns mellan och , och , och ? Ni försöker optimera tågtrafiken på regional nivå. Jag kan förstå ambitionen att låta driftiga lokala eller regionala huvudmän få bättre underlag för sin trafik. Men hur ska man då kunna ordna en transportförsörjning som är klimatmässigt vänlig över de längre sträckorna? Inrikesflyget har tappat resenärer till SJ . Det är väldigt bra. vill att den utvecklingen ska fortsätta. Det är det ni saboterar genom ert beslut att ta ifrån SJ ensamrätten på de mest bärande sträckorna. 48 (): Jag tycker att och borde glädja sig över att vi nu har en infrastrukturminister som verkligen engagerar sig hårt för att utveckla järnvägstrafiken. Om man ser tillbaka på de 16 månader som har gått sedan regeringsskiftet har det hänt mycket konkret, konkreta beslut och beslut som omsätts i praktisk handling, för att utveckla järnvägstrafiken. SJ är ett välskött företag, och det har resurser att konkurrera med såväl andra järnvägsföretag som andra transportslag. Jag tycker att siffrorna visar det svart på vitt. Jag tänker inte bara på att SJ redovisar vinst utan också på att Sikas prognos för när det gäller såväl persontrafikens som godstrafikens ökning redan har överträffats. Jag tycker att det i de debatter som vi nu har om järnvägen är svårt att riktigt förstå hur och egentligen vill utveckla järnvägen. Vi har förstått att man vill ha en järnväg. Det är gott och väl. Vi har förstått att man dock tycker att det bara ska finnas ett statligt monopol, annars får förtydliga detta. Men jag tycker att det finns en påtaglig rädsla att ta till vara förnyelse och inte minst nya aktörer. Målet när det gäller konkurrensfrågorna måste ytterst vara ett beslut på europeisk nivå som avreglerar och öppnar för en likvärdig konkurrens inom persontrafiken såsom man gör inom godstrafiken. Men i detta arbete på europeisk nivå känns knappast som någon pådrivande kraft. Regeringen har öppnat för en försöksverksamhet i syfte att förbättra för resenärerna och stärka, precis som statsrådet har understrukit, SJ:s konkurrenskraft på den långväga tågtrafiken. Jag tycker att vi prestigelöst ska följa denna försöksverksamhet. Landets kommuner, oftast i samverkan, känner ett stort ansvar för att få allt större arbetsmarknadsregioner att fungera. De känner och vill ta ansvar för att deras medborgare lätt ska kunna ta sig till och från jobbet. Kommunernas engagemang i dessa frågor är deras mycket viktiga bidrag till regeringens och riksdagsmajoritetens tydliga arbetslinje. Jag tycker att det är självklart att vi inte eftersträvar att ett statligt monopol ska ersättas av ett fåtal regionala monopol. Det är inte det som är syftet. Då har inget uppnåtts. Detta handlar i stället om att skapa dynamik på järnvägsmarknaden, att fler aktörer ska kunna komma in och att vägen till detta nu har påbörjats eftersom detta är en lång process och en lång resa. Så särskilt mycket av utvecklingsarbete på järnvägsområdet drevs inte av den tidigare majoriteten i denna kammare. Jag tycker att det egentligen är det yttersta hotet mot järnvägspolitiken, alltså att man vill låta den stelna, föråldras och inte få del av moderniteter. Jag tycker att vi kan lära en del av vad som hände på flygmarknaden. Jag förstår att kanske inte så gärna gör det. Men just avreglering och mångfald inom flygmarknaden, även om staten och är delägare i ett flygbolag, renodlar också rollerna där staten kan ägna kraft åt sin huvuduppgift, nämligen att bevaka säkerheten och tryggheten för kunderna och ställa hårda och tuffa miljökrav. Det behov som vi av miljöskäl har att vinna fler resenärer, och inte minst mer godstransporter, till järnvägen kräver att vi bjuder in andra att delta. 49 (): Jag tycker att det är fantastiskt. I varje svar när man diskuterar vägar och järnvägar kommer man med den här fantastiska ahaupplevelsen som tydligen ska komma eller eller när det blir angående den här infrastrukturplanen. Ingen har sett den, ingen har hört någonting. Det enda som vi vet är att man arbetar med den och att vi socialdemokrater inte gjorde någonting och framför allt att den förra majoriteten inte gjorde någonting. Jag tycker att man tar på sig ett väldigt stort ansvar i det sammanhanget när man kan säga det. Man har ingen aning om vad framtiden har i sitt sköte, precis som vi inte hade en aning om vad framtiden bar i sitt sköte när vi lade fast vår infrastrukturplanering, bland annat Trollhättepaket med mera. Det är väl ingen tvekan om att vi inte har sett dessa satsningar på järnvägen. Vi har bara hört regeringen prata om dem. Vi har bara hört med flera hylla hur fantastiskt verksam man är och hur fantastiskt effektiv man är och hur man utvecklar detta. Men ingen har någonsin sett någonting konkret på något papper, och inte ens någon tanke har redovisats vare sig i kammaren eller någon annanstans. Jag vill också kommentera frågan om kilometerskatten. Jag tycker att det är väldigt konstigt att man inte tar upp den frågan i dessa sammanhang. Sedan måste vi naturligtvis ta en viss hänsyn till att vårt land är väldigt avlångt. Vi har inte minst en skogsindustri som vi måste ta hänsyn till. Men en kilometerskatt skulle kunna innebära att man också får mer transporter på järnväg, vilket alla i alla fall säger sig vilja ha. Beträffande frågan om SJ känner också jag mig lite bekymrad, precis som gör, om man nu ersätter ett monopol med ett annat monopol. Det verkar vara som om den här regeringen gillar monopol och tycker att om man har ett monopol kan man ersätta det med ett annat, eller också stuvar man om det lite grann, men man har samma monopol kvar. Det är väldigt alarmerande med tanke på den förda debatten. Man vill inte bryta upp monopolen. Jag tycker att just konkurrensfrågorna på järnvägssidan är intressanta. Om vi ser hur det fungerar i ligger väldigt långt före, så långt före att vi väldigt ofta, även från moderat håll, vill jag påstå, funderat på om vi ska stanna upp här ett tag och kanske tänka efter hur vi ska ha det och hur detta ska utformas eftersom det inte blev riktigt bra. Det tycker jag verkligen att det finns anledning att fundera på även i detta sammanhang. Sedan måste jag kommentera det som sade om flygmarknaden. Var detta så lyckat i alla sina delar? Det är klart att det finns billigt flyg till alla möjliga ställen som har många passagerare. Men jag var i i går, och jag vill påstå att det bara var den socialdemokratiska gruppen i näringsutskottet som var med på planet. Och vi vet att vi faktiskt får betala ganska mycket pengar till flygets aktörer för att man ska kunna komma till dessa små orter. Detta har alltså inte gynnat alla. Det har gynnat ett fåtal som har haft möjlighet att utnyttja dessa fantastiska rabatter, och man har flugit mycket mer. Det kan man möjligen se som positivt. Men flygmarknaden som sådan har inte blivit så väldigt mycket bättre. kunde man säga till Linjeflyg att flyga på de små orterna. Men flyger man inte där längre. Det är ingen som flyger på dessa små orter om inte någon betalar för det. 50 (): Om jag har räknat rätt är detta den 210:e interpellationen som statsrådet svarar på sedan sitt tillträde. Det visar att dessa frågor engagerar väldigt mycket. Om det finns något ord som passar på infrastrukturen i just , och då vill jag inte alls påstå att den tidigare regeringen inte har gjort någonting och att den här regeringen är perfekt, så är det ordet eftersatt. Det är många saker som är eftersatta i förhållande till behoven, inte minst det som illustreras i den här interpellationen från , nämligen att det i är många saker som är eftersatta. Tyvärr var det under de tre tidigare mandatperioderna, då satt nära makten och i trafikutskottet, väldigt lite som inträffade i denna region. Vi har fått och en del andra saker. Men tyvärr har köerna totalt sett ökat i den här regionen, och det beror just på att det är så många saker som är eftersatta. Jag förstår att statsrådet har ett stort arbete framför sig med att reda upp detta. Det kommer naturligtvis att ta att klara det. En viktig sak som jag tror att man måste beakta mer än är befolkningsflyttningen till . Som beskrivs i interpellationen är som huvudstad väldigt attraktiv att flytta till. Det gör att mer av de samlade resurserna totalt framöver måste kunna placeras i . Men det finns också en annan orsak till att detta behövs. Det är det att vi måste få en regionförstoring. Annars får vi alltför mycket människor som bor och arbetar just i . Om man har ett effektivt nät talar ofta mycket väl om effektiva transporter av framför allt människor till , eller vad det nu kan vara får vi en regionförstoring som är nyttig för båda regionerna. När jag åkte hit använde jag tre olika transportmedel. Jag åkte först SL:s buss. Sedan gick jag över till att åka pendeltåg, . Slutligen åkte jag tunnelbana. Det är en intressant illustration till att det finns olika aktörer inom ramen för att vi har ett system för gemensam finansiering. Det är väldigt bra att det finns olika aktörer. Därför blir jag bekymrad när säger att det bara ska vara ett företag, nämligen , som har de allra bästa linjerna. Det tror jag inte är klokt. Jag ska återkomma till Förbifart i annat sammanhang. Det blir också en viktig fråga för vår region att se till att få bort delar av biltrafiken från centrala delar, precis som man har jag ska återkomma till det i . 51 Statsrådet (): Jag förstår att i sig är besviken över den situation som råder med tanke på att man har haft stora möjligheter att de facto göra järnvägsinvesteringar och göra någonting åt situationen i StockholmMälardalen men inte har mäktat med det. Låt oss gå tillbaka och se resenären, pendlaren, i StockholmMälardalen, se och identifiera pendlaren i och i som ständigt är frustrerad. De efterfrågar möjligheter att få åka tåg men möts av förseningar och stillastående. Naturligtvis måste man göra någonting åt det. Det är precis det vi gör. Vi började med det redan i regleringsbrevet . ska ha möjlighet att omfördela 150 miljoner till just ökad satsning på drift och underhåll för att förbättra kvaliteten och punktligheten i järnvägssystemet i StockholmMälardalen. I och med satsningen i vårpropositionen 2007 fortsatte vi med det arbetet. Där gick SJ, SL och samman för en åtgärdsplan just för järnvägstrafiken i StockholmMälardalen. Ytterligare satsningar på järnvägen och järnvägsunderhållet görs budget. Den situation som råder för pendlare och som gör att resenärer blir sittande på tågen eller att tågen inte kommer beror naturligtvis på att det saknas kapacitet. Det behövs ytterligare kapacitet. Den kommer tyvärr att ta att bygga. Det är ett akut läge, och det är resultatet av att man inte har skött underhållet. Det kan ta åt sig. Man har inte prioriterat det. Låt oss också fortsätta att ha fokus på resenären i Öresundstrafiken, mer resenärsfokus än fokus på SJ:s argument. De länstrafikhuvudmän som finns i och har en nära kontakt med resenärer. Det skapas ökade möjligheter för att pendlarna ska få bättre och enklare system så att antalet pendlare ökar genom att viljan att ta tåg ökar. Det är det som är i fokus. Det finns inga incitament hos Skånetrafiken att fördärva för SJ. Det är naturligtvis precis som jag säger, att SJ borde vara intresserat av att skapa större möjligheter för ett attraktivt X 2000 för den pendlare som vill komma fram snabbt. Det är två helt olikartade system man använder sig av. Vi diskuterar X 2000, och vi diskuterar snabbtåg. Men man ska inte lura resenären att tro att snabbtåg stannar vid varje nu finns inte mjölkbod längre station, för då är det inget snabbtåg längre. Dessutom har regeringen av den anledning som tog upp gett en utredare i uppdrag att komma med förslag till hur konkurrensen ska kunna öka när det gäller persontransport på järnväg. 52 (): Jag är väl medveten om de regionala trafikhuvudmännens driftighet, särskilt när det gäller trafiken i där jag själv bor. Men att de ska sköta trafiken bra borde inte stå i motsättning till att man också har tåg som kan ersätta inrikesflyget. Såväl som har avrått från ytterligare konkurrens därför att X 2000 är det enda transportslag som verkligen kan mäta sig och skapa så attraktiva resor att det kan locka inrikes resenärer. och säger att ett antal förutsättningar ska vara uppfyllda för att man ska kunna ha en sjyst konkurrens. Det måste finnas plats på spåret. Det är inte riktigt samma slags konkurrens när det gäller pizzahandlare och när det gäller tåg. Man kan inte köra om, det finns inte utrymme för fler på spåret. Den förutsättningen är inte uppfylld. Sedan bör man rimligen ha rättvisa spelregler. Man kan inte ha en fotbollsmatch där det ena laget har ena regler och det andra har andra regler. Så kommer det att bli nu därför att den regionala tågtrafiken har hälften av sin fordonskostnad betalad av staten och dessutom en underskottstäckning från sina huvudmän. SJ sköter sin trafik helt på kommersiella villkor. Det är ingen jämbördig konkurrens. pratade om att SJ är välskött. Ja, det är det trots att arbetade mot SJ den gången vi hade en diskussion om ägartillskottet här. Då motsatte sig att man skulle gå in och korrigera det kapital SJ hade för att SJ skulle kunna verka på egna villkor. När det gäller SJ i förhållande till andra tågoperatörer är politik i första hand grundad på att klimatet är det avgörande hotet. Det är vår generations ödesfråga. Då måste man se till att tåget är bäst på att ta konkurrensen så att vi kan ersätta klimatskadliga transportslag. Vi vill inte röra i de regionala tågoperatörernas möjlighet att sköta konkurrensen med bilen, men vi vill inte heller förstöra för SJ:s möjligheter att sköta interregionala resor. Jag tycker att hade en väldigt bra synpunkt innan SJ styckades upp. Då hade man en debatt här i kammaren. SJ menade att järnvägen är ett naturligt monopol därför att det är svårt att skapa ett antal effektiva konkurrenter som kan investera långsiktigt. De hade ganska rätt. Sedan skulle jag vilja nämna något om investeringar. Jag undrar om har läst Sternrapporten. Där talar man om att investeringar för att undvika klimathotet tydligen är väldigt kostnadseffektiva i relation till den förstöring som är på väg att uppkomma därför att människan släpper ut för mycket växthusgaser. Har du tänkt på det när ni ger signaler att stoppa över 70 projekt som man var i gång med till följd av den rödgröna majoritetens prioritering av tåg? Har du tänkt på det när det gäller de signaler som går ut till om ? Man kan inte underhålla den ordentligt och signalerar om att kanske inte köra trafik där. Det blir en ond spiral. Sköter man inte spåren, blir trafiken långsammare, mindre tillförlitlig, och operatörerna kan inte sköta det så att det blir bra för resenärerna. Det enda som har glädje av det här är vägtrafiken, som får ta det som en effektiv regional pendling annars skulle ha skött. Ni säger att järnvägen har stelnat. Det är ju inte alls sant. När jag blev ny riksdagsledamot 1998 satsade man på väg för varje krona som man satsade på järnväg. Innan ni tog över makten hade vi ändrat den relationen tillsammans. Socialdemokraterna, hade sett till att skapa en historisk satsning på järnvägsinvesteringar där relationen snarare var 2 ½ krona till järnvägen och till vägen. Det var en satsning i klimatets tecken. 53 (): Jag tycker att visar prov på viss humor när han säger att vi har en regering som gillar monopol. Det som ni står och skäller på både regeringen och oss andra för är väl just att vi vågar pröva vägar för att komma ifrån monopolen och bjuda in flera aktörer. Det är det som ni i grunden tycks ogilla. När jag talar om SJ som ett välskött företag tror jag att det, oavsett debatten om ägartillskottet , handlar just om medvetenheten om att man arbetar i en konkurrenssituation. Det gör man ju , konkurrens med andra trafikslag.