prot · GW0934 · 2008-11-24 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . Talmannen meddelade att () ansökt om ledighet den 2 mars30 . Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att Boriana () skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Utbildningsminister (), statsrådet (), statsrådet (), finansminister (), statsrådet (). 4 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2008/09:94 Till Interpellation 2008/09:94 Internationellt förbud mot klustervapen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inkommande besök av premiärminister. () Enligt uppdrag 5 § Svar på interpellation 2008/09:65 om design i svenska företag 1 Näringsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att utveckla företag som sysslar med design. De generella åtgärder som regeringen har vidtagit för att främja företagande ger också företagen utrymme att våga investera och satsa på exempelvis design. Sänkta skatter, förbättrad kapitalförsörjning för små och medelstora företag, ökade möjligheter till mikrolån och krediter, jobbskatteavdrag för näringsinkomster, minskade kostnader för administration, regelförenklingar och så vidare ger företagen ökat utrymme att satsa på utvecklingsarbete. Design bör vara ett integrerat moment i produktutveckling. Design är ett verktyg eller en arbetsmetod som såväl företag som offentliga organisationer bör utveckla. Görs det på ett medvetet och strategiskt sätt skapas mervärden som syns både i form av ökad lönsamhet och ökat värde för såväl kunder som medborgare. Regeringen främjar design på ett antal sätt, bland annat har Stiftelsen Svensk Industridesign, Svid, fått bidrag till sin verksamhet via . Svids uppgift är precis den som efterlyser, nämligen att verka för att företag, organisationer och offentliga verksamheter ska bli medvetna om designens betydelse som konkurrensmedel och integrera designmetodik i sina verksamheter. Svid stöder också utbildnings- och forskningsinsatser inom designområdet för att öka kunskapen om design. 2 (): Jag ber att få tacka för svaret. Skälet till att jag har ställt interpellationen är ett förslag i vår budgetmotion som hänvisats till näringsutskottet om att ha ett program förutom Forska och väx, som vi har haft ganska många debatter om under åren. Vi har tyckt att det har funnits anledning till det just på grund av att design oftast är väldigt forskningsliknande i den meningen att man inte riktigt vet vad som händer när man går in i ett stort designprojekt, om det ska ge resultat och om man ska kunna omsätta det på marknaden. Det finns därför all anledning att ge, inte minst små företag som vill satsa på design, särskilda anslag för att de ska kunna göra ett bra designarbete. Det har vi föreslagit i vår budgetmotion. I svaret på min interpellation har näringsministern knappt brytt sig om att ta upp någon del av den diskussionen. Hon hänvisar snarare till generella åtgärder som man har vidtagit. Så svarar näringsministern på alla sina interpellationer. Vi kommer att behandla en interpellation senare som jag har ställt, och där kommer hon att säga ungefär samma sak. Det handlar i hög grad om att de här pengarna ska räcka till väldigt mycket. Har man inga egna förslag kan man alltid tala om sänkta skatter, förbättrad kapitalförsörjning och så vidare i all oändlighet. Man kan använda det till att säga att de här pengarna ska räcka till praktiskt taget allt. Men, herr talman, min tanke när jag ställde interpellationen var inte att få höra och att få diskutera det här återigen efter alla mina debatter med . Min utgångspunkt var hur vi ska utveckla design i de svenska företagen, kanske främst i de svenska små företagen. Det är ju i de svenska små företagen som det är lite svårt att få möjlighet till just en bra designverksamhet. Man har för länge sedan upptäckt, och vi är ganska överens där, att det är viktigt att rikta forskningsinsatser till de små företagen. Det finns också anledning att rikta sig med designverksamhet till de små företagen. När det gäller stödet till Svid, som näringsministern nämner i sitt svar, är det riktigt i och för sig att man genom får ett bidrag. Men det är snarare för att kunna upprätthålla den organisationen. Det är inget stöd till de enskilda företagen för att de faktiskt ska kunna ha en bra designverksamhet. Svid har en mycket bra verksamhet, men det sipprar inte på något sätt ut till de enskilda företagen för att de ska kunna ägna sig åt designverksamhet. Snarare kan man väl säga att de på olika sätt kan stimulera genom att de har ett samlat grepp om designverksamheten i . Som sagt, herr talman, tycker jag att det hade varit bra om jag hade fått svar på frågan. Vad vill näringsministern göra för att utveckla just design i de svenska företagen, företrädesvis de svenska små företagen? 3 Näringsminister (): Jag tror att det finns en skiljelinje mellan Socialdemokraterna och regeringen när det gäller synen på hur man ska verka i de här sammanhangen. Vi tror nämligen att företagen har väldigt god kunskap och god vilja att försöka utveckla sina företag. Ett av hindren har ju varit att det inte har funnits ekonomiskt utrymme i deras eget företagande för att jobba med detta. Det är därför som den generella politiken är så viktig. Om vi kan minska kostnaden för att anställa, för att hålla på med regelverk, för att driva sina företag blir det mer utrymme att göra de här andra sakerna. Sedan ska det finnas resurser i samhället på olika specialområden som företagen själva kan välja att vända sig till, köpa hjälp för att utveckla sina produkter och sina tjänster. Det är så vi ser på detta. Jag vet att Socialdemokraterna älskar program av olika slag, därför att det är väldigt lätt att sälja in. gör vi ett designprogram, nu gör vi någonting annat. Det svåra i politiken är att skapa bra grundförutsättningar för företagen så att de själva utifrån sina egna kommersiella bedömningar kan dra i gång vare sig det handlar om designverksamhet, om produktutveckling eller om andra saker. Där skiljer vi oss åt, därför att ni har älskat alla dessa program. Men vi tycker att det är den generella politiken som är den viktigaste, för den skapar en bra grund. Dessutom ska det finnas stödfunktioner. Svid är en sådan stödfunktion. Det är inte rätt som säger att de inte finns ute i företagen. De finns där i allra högsta grad och hjälper företag att hitta nya sätt att producera, med industridesign som gör att produkterna blir bättre och mer säljbara. De verkar visst ute i de enskilda företagen. Sedan har vi ökat resurserna till . Mycket av deras pengar går ju till den här typen av verksamhet, men vi säger inte att det är ett designprogram. Vi startar olika program tillsammans med olika företagskonstellationer eller med enskilda företag som handlar om just design. Om man går in på hemsida till exempel och söker på ordet design får man 737 träffar. Det vill säga att även om det inte står design på alla de projekt som driver finns det väldigt många sådana inslag i detta. Jag sitter inte som statsråd och delar ut pengar till olika program och får pluspoäng för det, utan jag säger till : Här har ni resurser! Vi ökar resurserna i den forsknings- och innovationsproposition som vi precis har lagt fram. Här har ni resurser! Ni ska jobba med de här sakerna. Men det ska vara företagsorienterat och utifrån företagens behov. Det är så vi vill jobba, därför att det stärker företagens egen beslutsmakt när det handlar om de här frågorna. 4 (): Jag delar statsrådets uppfattning om att det finns en god vilja hos företagen att utvecklas och att göra något ännu bättre. Statsrådet säger att det aldrig har funnits utrymme i företagen. Vi vet inte riktigt vad regeringens politik har gett så här långt. Det är lite svårt att veta innan man har sett resultatet. Jag skulle kunna raljera och säga att det inte är så imponerande, men jag väntar med det till dess vi har ett lite längre perspektiv. Jag tror inte att allt sätter sig regerande. säger att vi socialdemokrater älskar program. Vi tycker att det finns anledning att sätta in resurser där resurser bäst behöver sättas in. Det är möjligen skillnaden mellan Socialdemokraterna och regeringen. Vi tycker att man ska rikta resurser, och vi tycker att man ska sätta in dem där de allra bäst behövs. Det är av den anledningen att det ska vara träffsäkra åtgärder. Jag kan säkert tro att det blir 737 träffar på hemsida, men varför är företagen osäkra inför att gå in i designprojekt? Varför tycker företagen att det är ett problem? Statsrådet tror väl inte att vi har hittat på detta i vår egen kammare, utan vi har haft en del kontakter med företagen. Jag vet att dessa människor har haft kontakt med regeringen i samma fråga, nämligen att det är viktigt att rikta pengar till designverksamhet. Design är också mer än bara industridesign. Det får vi inte heller glömma bort i sammanhanget. har det framgått i medierna att det finns en industridesign och sedan finns det en annan design och att det däremellan finns skarpa gränser. Så är det naturligtvis inte. Vi socialdemokrater menar att man ska se design i det breda perspektivet. Med tanke på propositionen om forskning och det som har fått kan jag skryta med att Socialdemokraterna ger lite mer pengar. Jag vill ändå inte rikta in mig på det. Det intressanta i interpellationen handlar om att vi måste få en ordning i den meningen att det måste riktas pengar till designverksamheten. Det tycks denna regering strunta i fullständigt. Det beklagar jag eftersom det handlar om att utveckla företagen. Det kan inte regeringen förmå sig till mer än att säga att pengarna ska räcka till precis allt. Vi tycker att det ska vara träffsäkra insatser mot företagen. 5 Näringsminister (): säger att det ska vara träffsäkra åtgärder. Jag står här dag ut och dag in och svarar på interpellationer. Ena dagen är det design, är det turism och tredje dagen är det någon annan sak. Bekymret för socialdemokratin är att ni inte klarar av att prioritera. Det är därför ni måste spräcka utgiftstaken för att få rum med alla era utgifter. Vi menar att en generell politik för företagen som innebär sänkta kostnader ger företagen möjlighet att använda den egna viljan att göra saker. Det är kommersiellt riktigt. Sedan kan det behövas stödfunktioner, särskilda projekt, för att utveckla saker och ting. För det finns resurser. Jag håller med om att design och industridesign om man ser dem som en helhet är oerhört viktigt för ett land som , som måste ligga i framkant. Mycket av industridesignen handlar om funktionalitet, det vill säga att få bättre funktionalitet på olika produkter som de också är tilltalande för kunderna. Svid är en otroligt spännande organisation som jobbar med att ta fram olika produkter som gör att företagens försäljning och läge på marknaden förbättras. Vi ska utvärdera organisationen och se hur de delarna kan göras ännu bättre. har fått ökade resurser. Men så säger att Socialdemokraterna ger ännu mer. Men det är inget svårt för ett parti som inte behöver hålla utgiftstaken att lova mer pengar. Det kommer ni att göra i vartenda ämne vi talar om i . Vi håller utgiftstaken. Vi ser till att prioritera inom ramen för dem. I det stycket har fått ökade resurser. Vi ser också designfrågorna i de program som har direkt riktade mot företagen. Där används design som en del i företagsutvecklingen. Rådet för arkitektur, form och design har haft regeringens uppdrag att utveckla det offentligas roll för bland annat design. De ska lämna sin slutredovisning . Då får vi titta på vad de säger i sammanhanget om att utveckla design på det offentliga området. Men i grunden handlar det om bra företagsvillkor. Där är det fråga om 50 miljarder i sänkta skatter för företagen. För Socialdemokraterna innebär det 70 miljarder i skattechock för företag och samhälle. De ska ställas mot varandra. Jag tror att sänkta kostnader för företagen, minskade utgifter för företagen, gör att företagen har större möjligheter att själva ta ansvar för sin del. Sedan ska vi bygga stödfunktioner som gör att företagen själva kan bestämma vem de ska köpa stöd från och vem de ska begära hjälp från. Det ska vara företagsdrivet och inte drivet av politiker. Det är företagen som vet bäst vad de behöver. 6 (): Vi ska bygga stödfunktioner. säger att hon tittar på detta och att hon kanske kommer fram till något resultat och att det ska lämnas rapporter hit och dit. Men fortfarande finns inte stödfunktionerna på plats. Det är det allvarliga. Jag har också noterat att det ska komma in rapporter, men det är här och som företagen behöver stödet. Jag tror att jag skrev interpellationen före finanskrisen, och jag hade inte ens något sådant i huvudet, men med anledning av finanskrisen behöver man också tänka på detta. Sluta med det är om utgiftstaken, . Om man inte sänker skatterna går det att ha fler utgifter. Det är en poäng med den socialdemokratiska budgeten. har finansutskottet rett ut påståenden, och hon är snart den enda ministern som håller på att tramsa om dem. har kommit fram till att detta inte är att spräcka något utgiftstak. Sluta med de påståendena. Det blir bara mer och mer löjligt för var gång du säger så. 7 Näringsminister (): Jag förstår om socialdemokrater blir upprörda när vi kritiserar er för att ha hur mycket pengar som helst. Om ni kör er budget genom samma system som regeringen kör sin budget kan vi konstatera att det blir 60 000 färre i arbete. Det måste man ta hänsyn till när man talar om hur mycket pengar man har. Jag är noga med att budgetregler ska hållas. Om har fastställt ett utgiftstak är det rimligt att följa det. Sedan var det frågan om hur vi bygger upp verksamheten. har fått ökade resurser. I de resurser de får och de projekt de startar finns mycket av designinriktning. Det är för att företagen själva efterfrågar det. Svid finns som en funktion som företag kan vända sig till. Sedan kan man alltid önska mer pengar till alla dessa myndigheter. Vår grund är att se till att företagen har så goda ekonomiska villkor som möjligt. 50 miljarder i sänkta skatter för företagen innebär ökat utrymme för dem. Sedan finns stödfunktioner på en mängd olika områden som gör att företagen kan vända sig dit. Det är ett bra sätt att förhålla sig till det här programmet och de här inriktningarna precis som på alla andra områden. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2008/09:66 om en effektivare dagligvaruhandel 8 Näringsminister (): har frågat mig om jag kan tänka mig att pröva frågan om att inrätta en livsmedelsdelegation under . Jag tycker att det är glädjande att Socialdemokraterna nu till skillnad från när de var i regeringsställning vill göra det lättare för företag att öppna nya butiker och att följa livsmedelsreglerna i syfte att stimulera konkurrensen. Regeringen har konsekvent fokuserat på åtgärder för att säkerställa konkurrensen och minska regelbördan för företag. Vi har agerat för att säkerställa att vi har en så effektiv konkurrensmyndighet som möjligt och en modern konkurrenslagstiftning. Den nya konkurrenslagen trädde i kraft och syftar till att förebygga konkurrensöverträdelser samt att göra det enklare att följa lagen. har därmed getts effektivare verktyg för att värna och stärka konkurrensen i . Den nya lagen markerar allvaret i överträdelser av konkurrensreglerna och vikten av effektiva regler för att hindra konkurrenshämmande företagsuppköp. medlemskap i betyder att vi är en del av en gemensam inre marknad vars principer om fri rörlighet gynnar svenska konsumenter och medför lägre priser på många områden. är prisläget i på vissa områden högt i jämförelse med andra länder. Det kan finnas många orsaker till detta. Regeringen har uttryckt vikten av att ta ett samlat grepp om konkurrensfrågorna och gett i uppdrag att göra en bred översyn av konkurrenssituationen i , där såväl befintliga som nya förslag till konkurrensfrämjande reformer behandlas samlat och konkretiserat. redovisade verket den första delen av rapporten. Verket ska redovisa uppdraget i sin helhet . huvudsakliga uppgift är att säkerställa att konkurrensreglerna följs inom alla branscher. Det är angeläget att skilja verkets roll som tillsynsmyndighet på konkurrensområdet från regeringens arbete med att förbättra villkoren för företag och företagande. Regeringen har drivit igenom förändringar i som innebär att god ekonomisk tillväxt och effektiv konkurrens ska främjas vid planläggning och byggande. Kommunerna har därmed fått bättre förutsättningar för att kunna beakta grundläggande villkor för etablering och utveckling av näringslivet på ett sätt som bör gynna konkurrensen inom bland annat dagligvaruhandeln. Vi har även påbörjat ett omfattande arbete med att minska den administrativa bördan för företagen. Regeringen har inom ramen för regelförenklingsarbetet gett bland annat i uppdrag att ta fram förslag som kan bidra till att förenkla regelverket för företagen och därmed villkoren för företagande inom dagligvarusektorn. Sammanfattningsvis har regeringen vidtagit åtgärder för att värna konkurrensen och för och underlätta etableringen av bland annat dagligvaruhandelsföretag. har även fått ett rejält tillskott till budgeten. Regeringen föredrar konkreta åtgärder framför upprättandet av nya offentliga organ och ser därför nu inget behov av att inrätta en livsmedelsdelegation under . 9 (): Tack för svaret! har man tur, för i dagens kunde man läsa: Lägre matpriser utom i butikerna. Det kan man säga var tur, i alla fall ur mitt perspektiv. Man konstaterar i den sedvanliga prisundersökning som PRO gör , som har gjorts och som får anses vara ledande här i landet, att matpriserna har minskat. I en matkasse för ca har de gått ned med ett par kronor. Det är intressant att se. Då säger statsrådet att regeringen vill ha konkreta åtgärder. Ja, det var ju intressant att höra. Men vilka konkreta åtgärder är det i så fall, näringsministern? Vad är det statsrådet har i rockärmen som hon inte redovisar i den här debatten? Sedan säger näringsministern att den nya konkurrenslagen är någonting den här regeringen har genomfört. Ja, efter en ganska gedigen och omfattande utredning som den socialdemokratiska regeringen tillsatte där man fick ett tilläggsdirektiv med den absolut största frågan, som man hade en lång konkurrenspolitisk diskussion om förra mandatperioden, nämligen kriminaliseringen, som var det kontroversiella. Det ströks också av den här regeringen. Jag är väldigt glad för det, för jag tycker att det är bra att vi har en gemensam uppfattning. Det var också en enig kammare som med mycket bred majoritet kunde besluta om den nya konkurrenslagstiftningen, i huvudsak på initiativ av den förra, socialdemokratiska regeringen. Låt mig också säga, fru talman, att när man tittar på den utredning som utförde , tidigt , kan man konstatera att den visar bilden att det är få stora koncerner som dominerar framför allt livsmedelsmarknaden men även dagligvaruhandeln i stort. Jag har i det här fallet hållit mig just till livsmedelspriserna och livsmedelsmarknaden, därför att det är de som drabbar människor som drabbar människor oftast och nästan . Man behöver kanske inte köpa kläder om man inte är extremt intresserad av det, och framför allt kanske man inte behöver köpa ny tv . I det sammanhanget kan vi konstatera att det inte går åt rätt håll, tvärtom. Det äger sin riktighet att en del produkter och varor gick ned i pris vid EU-inträdet, speciellt kött och vissa grönsaker. Men vi har sett att priserna kraftigt har återhämtat sig och kommit tillbaka, och det har visat sig att vi just nu kanske är ledande i när det gäller detta. Jag har inte föreslagit någon ny myndighet, men något radikalt måste göras i det här sammanhanget. Vi har inte föreslagit någon ny myndighet det har vi aldrig hävdat. Vi har föreslagit att det ska vara en livsmedelsdelegation som finns inom , som kan skapas inom ramen för . Vi har inte föreslagit några nya pengar, utan detta ska finansieras inom ramen för budget. Jag tycker att det är ett ganska rimligt krav, herr talman, att man tittar på detta då det har varit ett samtalsämne . 10 Näringsminister (): Först vill jag säga till att jag tycker att det är bra att han tar upp den här frågan. Jag delar uppfattningen att vi behöver en bättre konkurrenssituation för dagligvaruhandeln. Det är viktigt att driva på, därför att inte minst när det är svåra tider drabbar höga matpriser konsumenterna. Det drabbar inte bara konsumenterna, utan också producenterna, som inte får de tunga betalningarna för det de producerar, utan det får mellanleden som ligger där. Det intressanta var att när utredde den här frågan och lämnade sin rapport sade man att det som är en av trösklarna i det här är . Jag säger 2005, därför att då hade vi en annan regering. Dock hände ingenting med detta. Den nya regeringen har ändrat och har gjort det enklare att etablera sig på det här området. När vi har en myndighet som kommer med analyser, som gör rapporter och som lägger fram förslag är det viktigt att vi går igenom och ser vad vi kan göra. Eftersom de pekade ut PBL som en av de viktigaste frågorna tyckte den här regeringen att det var viktigt att ändra och göra det lättare att etablera sig. Det är också viktigt att säga att även om livsmedelspriserna nu är föremål för en interpellationsdebatt ska vi konstatera att även energi- och byggmarknaderna är två viktiga marknader där har pekat på att det är för dålig konkurrens. Som jag ser det måste vi se det ur konsumentens synpunkt: Vad är möjligt att göra för att öka konkurrensen så att det blir billigare att bo, rimliga energipriser och rimliga matpriser? Det är i grunden det som är det viktiga. Det är därför som vi tycker att vi måste ha en stark konkurrensmyndighet som bevakar de här delarna. Det är inte regeringen som ska säga att nu ska ni titta på livsmedel och ska ni titta på det, utan det är utifrån analyser som självt gör, med tillräckliga resurser för att jobba med det här, som vi stärker roll. Det här gör man ute i . EU:s samarbete kring konkurrensfrågor är otroligt viktigt för att stärka konkurrensen. gör vi detsamma här hemma i . Det här är någonting som den förra regeringen helt har underlåtit. Man har inte velat öppna marknaden. Man har inte tyckt att konkurrensfrågor har varit så viktiga. förstärker vi de resurserna på . Sedan är det upp till självt att organisera sitt arbete på det sätt som man tycker är mest effektivt. Där tror jag inte att enskilda statsråd ska gå in och säga att man behöver en delegation för det här, för då har vi en mycket otydlig myndighetsorganisation. Vi ger resurser till , förstärker , och sedan är det utifrån deras egna analyser som de organiserar sitt arbete. Så har vi valt att arbeta. 11 (): har ibland svårt att hålla sig till sanningen. Att vi i det här sammanhanget inte skulle ha tyckt att konkurrensregler är viktiga var har hittat de uppgifterna? Var har vi någonsin sagt att konkurrensregler inte är viktiga? Det handlar som sagt om livsmedelspriserna i första hand, men jag ska också kommentera det andra. När det gäller byggmarknaden arbetade vi för att få ned priserna. Ett av de stora problemen där var att så fort man hade kommit någonstans var det några nya producenter som slog sig ihop, och så fick man börja om från början. vet att det var så här på byggmarknaden och att det har varit det . När det gäller energipriserna finns det väl ett antal utredningar, inte minst statliga, som kan konstatera att av den där mångfalden som skulle komma till följd av att man avreglerade energimarknaden blev det intet, utan tvärtom. Det var snarare så att mångfald blev till enfald, och ganska få producenter i förhållande till vad det var när man gick ifrån monopolet. Jag sparade mina kommentarer om PBL just till mitt andra inlägg av den anledningen att det krävs lite analys om detta. Det är riktigt att detta har diskuterats .