prot · GW0931 · 2008-11-19 00:00:00 — Om regeringens svar på högkonjunkturen var ett jobbskatteavdrag som skulle öka arbetsutbudet, är regeringens svar på lågkonjunkturen ett jobbskatteavdrag som ska öka arbetsutbudet i ett läge då arbetsutbudet med råge överstiger efterfrågan på arbetande. Det ger onekligen begreppet konjunkturpolitik en ny innebörd. Oavsett konjunkturläge är regeringens recept ökade klyftor. En tredjedel av jobbskatteavdraget har gått till den femtedel av befolkningen som har de högsta inkomsterna. Den tiondel av befolkningen som har de högsta inkomsterna har fått närmare en femtedel av jobbskatteavdraget och en fjärdedel av skattesänkningarna från omläggningen av fastighetsskatten. Dessutom har män får större skattesänkningar än kvinnor. Det här är en orättvis politik som vi från inte kan stödja. Men vi ska också vara lite ödmjuka. Skulle vi ta de klokaste människor vi kunde hitta, sätta dem i ett rum och säga att de inte kommer ut förrän de har utformat det optimala skattesystemet, är det inte säkert att deras svar skulle se ut precis som före valet . Därför föreslår inte vi från att allting bara ska rullas tillbaka till det gamla. Vi vill i stället ha en mer förutsättningslös översyn av skattesystemet där vi försöker hitta tillbaka till principerna om skatt efter bärkraft, att den som har mycket betalar mer än den som har lite, och till de principer om enkelhet och likformighet i skattesystemet som regeringen nu genom otaliga undantag och särregler har börjat luckra upp. Vi kommer snart att prata mer om inkomstskatterna som vi ska ha en debatt om . Därför tänker jag inte fördjupa mig mer i dem. Jag tänker i stället prata om någonting som vi inte kommer att få någon chans att prata mer om, eftersom regeringen inte har något förslag på den punkten, nämligen klimatskatterna. Men innan jag lämnar inkomstskatterna helt vill jag ändå ge några besked. Det har pratats mycket om skattechocker . Och, nej, har inte för avsikt att gå till val på någon skattechock för människor med vanliga inkomster. Vi har inga som helst problem med att trappa ned jobbskatteavdraget för människor som tjänar , och vi ser ingen anledning att sänka den statliga inkomstskatten för människor med höga inkomster. Med dessa förändringar får vi en bättre fördelningspolitik. Vi får också mer pengar som vi kan använda till satsningar på dem som har det sämst ställt i samhället. Men det som vi i övrigt behöver för att finansiera den gemensamma välfärden vill vi också ta in med klimatskatter, inte bara inkomstskatter. Det är därför vi tror att det inte är fruktbart att gå fram med bådeoch. Det här med klimatskatter låter kanske inte så roligt. Och det är möjligt att jag gör någon besviken , men klimatförändringarna kommer inte att bli gratis allra minst om vi stoppar huvudet i sanden och inte gör någonting alls. Då kommer det att bli riktigt dyrt. Men även om vi gör saker kommer det att kosta. Då är det så klart viktigt att vi försöker använda de styrmedel som faktiskt ger mest klimatnytta för pengarna. Och är klimatskatter, klokt utformade, bland det smartaste vi kan hitta på. De är verktyg som ger förutsättningarna för de klimatsmarta lösningarna, oavsett vilka de sedan visar sig vara. Koldioxidskatten är basen i klimatskatterna och det verktyg som går rakt på den källa som vi vill få bort, koldioxiden, utan att ta några omvägar. Därför föreslår vi en höjning med , utöver den årliga indexuppräkningen. Hur koldioxidskatten kommer att utvecklas därefter beror på vad som krävs för att klara klimatmålen, därför att grunden för de klimatverktyg som vi använder måste ändå vara att vi faktiskt ska klara målen. För att koldioxidskatten ska få effekt krävs också att vi ser över de undantag och nedsättningar som finns. I många fall finns det goda skäl, typ att man inte vill köra ut svensk industri ur landet. Men även där kan man fundera på, och det har även Klimatberedningen gjort, om nedsättningarna är lagom avvägda. Vad gäller lätt industri, jordbruk, skogsbruk och vattenbruk har Klimatberedningen föreslagit en höjning av nedsättningen från till . Det är ett förslag som vi stöder från sida. Det mest svårsmälta undantaget från koldioxidskatten handlar om flyget, som trots sin stora klimatpåverkan varken betalar energiskatter eller koldioxidskatter. Det kan låta lite tossigt, men det beror på att vi som medlemmar i , den internationella civilluftfartsorganisationen, har lovat att leverera skattebefriat bränsle. Det är möjligt att den regeln framstod som klok när organisationen bildades för si så där , men , med dagens klimatläge, framstår den som lätt absurd. tycker så klart att ska driva på för att få avtalet omförhandlat så att även flyget kan vara med och betala samma skatter som andra transportslag betalar. Men i väntan på det kan vi inte bara sitta och rulla tummarna. Vi föreslår att man inför en flygskatt per passagerare. Den är inte lika träffsäker som en bränsleskatt på så sätt att den inte ger ett incitament till effektivare motorer och effektivare inflygningar, men den ger fortfarande incitament till att minska den olyckliga ökningen av flygtrafiken som vi ser . Därför föreslår vi en flygskatt på för inrikesresor och för utrikesresor, något som ungefär skulle motsvara de energi- och koldioxidskatter som man inte betalar. Så långt om flyget. Jag tänkte också drista mig till att säga någonting om bilarna. Jag är övertygad om att vi kommer att behöva minska bilåkandet på de ställen där det är möjligt, där det finns realistiska alternativ i form av gång-, cykel- och kollektivtrafik. Det funkar bra på vissa ställen, mindre bra på andra ställen. Därför kommer vi även i fortsättningen att behöva bilar. Men då krävs det också att de är mer energisnåla och gärna går på något förnybart bränsle. Vi ser en positiv utveckling, att de nya bilar som säljs i större utsträckning går på förnybara bränslen. Däremot har vi fortfarande EU:s mest bränsletörstiga bilpark. Uppenbarligen har vi inte tillräckliga styrmedel för att få ned bränsleförbrukningen i bilarna. Givetvis är koldioxidskatten ett verktyg även här, för den som står i begrepp att köpa en ny bil funderar rimligtvis på vilken milkostnaden kommer att bli, och då är koldioxidskatten något som tas i beaktande. Studier har också visat att det är effektivt att ha ett styrmedel som verkar precis vid själva köptillfället, som en registreringsskatt som man betalar när man köper bilen. Det är en skatt som man har i bland annat våra nordiska grannländer. Den är dessutom koldioxidrelaterad, vilket har lett till att man har fått ned koldioxidförbrukningen i de nya bilar som säljs. Det vore förstås väldigt bra om vi kunde ha en sådan skatt även i . Det går mycket väl att utforma en sådan skatt så att det inte blir någon merkostnad för den som köper bränslesnåla bilar, medan den som köper bränsletörstiga bilar får betala en merkostnad för det som gör att man överväger om man inte skulle ha en lite mindre och bränslesnålare bil. är det ju inte alla som har råd att köpa en sprillans ny bil. Många är hänvisade till begagnatmarknaden. De bilarna kommer i stor utsträckning från företagsbilar. Där är förmånsbeskattningen viktig för vilka bilar man väljer. Som förmånsbeskattningen ser ut har många valt tunga och bränsletörstiga bilar. Det är olyckligt för dem som ska försöka köpa dessa bilar på andrahandsmarknaden och kanske får en dyrare bil än vad man hade tänkt sig. I har man en förmånsbeskattning som är koldioxidrelaterad. Det är ett sätt att även få dem som köper förmånsbilarna och inte betalar registreringsskatt som den som köper en ny bil att välja bränslesnålare bilar. Så tycker jag att vi borde ha det även i , så att vi får en styrning mot mer bränslesnåla bilar. Innan jag får ta upp det i ett replikskifte kan jag på en gång säga att jag vet att det är känsligt med den situation vi har i bilindustrin. Jag är inte blind för det som händer där. Visst kan man så här i efterhand tycka att det hade varit bra om redan tidigare hade fått igenom styrmedel för mer bränslesnåla bilar. Då kanske och hade stått bättre rustade . Men så blev det inte. Det innebär inte att vi kan lägga ned hela klimatarbetet i väntan på bättre tider för bilindustrin. Klimatkrisen försvinner inte oavsett hur många jobbkriser och finanskriser vi har. Den nödvändiga omställningen inom bilindustrin blir inte mindre smärtsam för att vi skjuter upp den. Det är bättre att vi tar tjuren vid hornen nu och ser till att de människor som kanske tvingas att lämna sina jobb kan få nya jobb. Det är förstås en fråga som spänner långt utöver den skattepolitik som vi ska diskutera här . Jag vill peka på en sak, nämligen det faktum att klimatomställning inte bara tar jobb utan också ger nya. Vindkraftverk som ska byggas, järnvägsspår som ska läggas och solceller som ska tas fram ger också jobb. För att de bra klimatsmarta alternativen ska gynnas och bli lönsamma måste vi ha politiker som är tydliga och vågar se till att det klimatsmarta blir mer lönsamt än det klimatdåliga. Där spelar klimatskatterna en stor roll. Därför, herr talman, vill jag yrka bifall till reservationer. 61 (): Vi känner alla till och påverkas av den starka globala finanskrisen med åtföljande lågkonjunktur. Det har understrukits väldigt tydligt i debatten . Vi kan erinra om position vid inledningen av denna finanskris och inledningen till lågkonjunkturen. Vi hade en stigande sysselsättning som hade gått upp under . Sysselsättningen påverkades starkt av det arbetsutbud som skedde på grund av att det blev mer lönsamt att vara i arbete. Vi hade ett sjunkande skattetryck i . Det har tagit sig tydliga uttryck i att är det land i västvärlden som har det högsta skattetrycket. Även har sänkt sitt skattetryck, men har ett ännu lägre skattetryck. Vi hade då och vi har starka offentliga finanser. De har blivit särskilt starka av att vi i denna kammare har fattat beslut om att sälja av tillgångar som inte behöver vara i statens ägo. Likviden för den försäljningen bidrar nu till att de offentliga finanserna är väldigt starka. Så ser det ut vid ingången till den lågkonjunktur som vi nu står inför. Vi skulle kunna göra ett tankeexperiment, herr talman. Var hade stått om den gamla trötta socialdemokratiska regeringen med sina stödpartier och hade fortsatt att regera? Då hade vi haft en högre arbetslöshet vid ingången till den här konjunkturnedgången. Det torde vara oomtvistat med tanke på de förslag som vi har sett . Vi hade haft ett påtagligt högre skattetryck. De skattesänkningar som vi har genomdrivit för framför allt låg- och medelinkomsttagarna hade uteblivit. Möjligheten till egna beslut bland annat för konsumtionen hade varit begränsad för stora grupper i samhället. Vi hade haft ett fastighetsskattesystem som hade lett till kraftigt höjd fastighetsskatt i samband med de fastighetstaxeringshöjningar som just nu är ute och som var och en kan ta del av. Vi hade haft en stelnande offentlig verksamhet i kommuner och landsting. Där pågår det nu kundvalsmodeller och andra modeller för att utveckla och förnya den offentliga verksamheten så att människor har större möjlighet att själva påverka den offentliga servicen. Jag tror att det är viktigt att vid ingången till en sådan här konjunkturnedgång vara tydlig med att hade sett väldigt annorlunda ut om den gamla regeringen hade fått fortsätta att regera. Det kanske allra mest har kommit till uttryck nu när vi ser hur Socialdemokraterna, och förhandlar om ett kommande regeringsalternativ. Hur hade det regeringsalternativet kunnat hantera den kris som vi nu står inför på grund av den globala utvecklingen? Jag har velat inleda med detta helt enkelt av den anledningen att det måste sägas vara oerhört viktigt i den politiska debatten där vi nu ska ställa alternativen mot varandra. Jag kommer till frågan om skattetrycket. Det är inget självändamål att sänka skattetrycket till någon speciell nivå. Däremot vet vi av utvecklingen att den ekonomiska politik som förs kan leda till antingen ett höjt skattetryck eller ett sänkt skattetryck. Om man för en bra ekonomisk politik kan man ju steg för steg få ett sänkt skattetryck. Det är vad som tydligt åskådliggjordes av . Det är viktigt att se att det är resultatet av den ekonomiska politiken som ger en höjd på skatterna. En av de allra viktigaste saker som har hänt under den här mandatperioden är onekligen det jobbskatteavdrag som leder till en sänkt inkomstskatt med för alla som är i arbete. Det är alltså en skattesänkning som är ytterligt påtaglig för de allra flesta hushåll i vårt land. Det är intressant att notera att Socialdemokraterna och tydligen även i hög grad från säger att de grupper som inte har jobbskatteavdrag inte skulle ha fått någon skattesänkning. Man talar om en arbetslöshetsskatt i termer av att en utebliven skattesänkning är en skatt. Socialdemokraterna har aldrig levererat någon skattesänkning för de grupperna. Socialdemokraterna har enbart talat om ökade bidrag. Vi har sänkt skatten för de människor som är i arbete. Då ska vi vara medvetna om att det kostar att vara i arbete. Det är resor till och från arbetet, kostnader för inkomsternas förvärvande, kostnader för a-kasseavgift och i många fall en fackföreningsavgift. Det är mot denna bakgrund ingalunda orimligt att de människor som är i arbete och betalar skatt på inkomstkällan arbete också har ett jobbskatteavdrag. De riktlinjer för budgetpolitiken och skattepolitiken som vi nu diskuterar innehåller också andra viktiga skattesänkningar, bland annat höjningen av den nedre brytpunkten för inkomstskatten. Det är en förändring som är oerhört viktig för många människor i vårt land. Det handlar om att en heltidsarbetande polis, en heltidsarbetande sjuksköterska, en heltidsarbetande tjänsteman i industrin och så vidare skulle, om man inte höjde denna nedre brytpunkt, få en marginalskattehöjning från till redan vid ca . Det är väldigt många nyutexaminerade akademiker med stora studieskulder som skulle drabbas av denna marginaleffekt om vi inte gjorde någonting. Därför har det varit en väldigt prioriterad åtgärd att få till stånd en skattesänkning i det intervall där den nedre brytpunkten höjs till . Det är en reform som är av utomordentligt stor betydelse, inte minst i det läge som vi nu befinner oss i. , vilket har understrukits av flera talare tidigare, kommer en skattesänkning som också gäller pensionärerna. Det är en skattesänkning som Socialdemokraterna aldrig talade om skulle ske förrän vi införde jobbskatteavdraget. får pensionärerna en skattesänkning parallellt med att pensionerna skrivs upp tack vare att inkomstindex har höjts. Även om denna regering har haft en skattelagstiftningsagenda som har varit oerhört stark det har särskilt vi i skatteutskottet fått erfara med väldigt många skattepropositioner både föregående höst och denna höst upplever vi ändå att det återstår mycket att göra på skattelagstiftningens område eftersom vi har ärvt en skattelagstiftning där det finns väldigt många egendomligheter som vi successivt måste kunna rätta till. Men jag tycker att regeringen gör en riktning bedömning och först tar tag i de saker som är viktigast. Sedan kommer andra förändringar successivt. Och de kommer med säkerhet att leda till ytterligare skattepropositioner, även om det kanske inte blir lika många eftersom då är ordförandeland i EU och kommer att få arbeta väldigt mycket med den typen av frågor. Men det föreligger fortsatt anledning att åstadkomma förändringar som väldigt många efterfrågar på skatteområdet. Jag kan lugna alla som brukar ringa bland annat till mig och andra ledamöter i skatteutskottet genom att säga att vi inte har glömt dessa skatteförändringar heller. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 62 () replik: Jag noterar med intresse att inledde med att tala om vad som hade hänt om Socialdemokraterna hade fått regera vidare. Det hade säkert utvecklats på ett annat sätt än vad vi har sett nu eftersom vi har olika uppfattningar om skattepolitiken, om vi håller oss till bara den. Men glömde två viktiga saker, nämligen att samhället förändras. En regering kan aldrig sitta still och säga att det ska vara precis som det var 2006 också 2008. Dessutom sade vi väldigt tydligt inför valet att vi skulle reformera fastighetsskatten och att vi skulle tillsätta en parlamentarisk utredning för att göra en skatteöversyn. Det hade säkert utvecklats på ett annat sätt än vad som har varit fallet. Framför allt hade vi haft våra trygghetssystem kvar, som inte nämnde någonting om. Dessa system har ni förstört på olika sätt . Det gör att vi nu befinner oss i en betydligt besvärligare situation när det gäller väldigt många människor. Jag kan notera att skatteutskottet i sitt yttrande till finansutskottet, som ligger som underlag för denna debatt, säger att det finns fem allmänna krav på det svenska skattesystemet. Ett av dessa krav är: Med beaktande av hållpunkterna ska skattereglerna vara generella och existerande särregler (skatteutgifter) löpande prövas för att förenkla systemet och för att skapa finansiellt utrymme för att sänka strategiska skattesatser. Det är en viktig punkt. För oss är det en viktig punkt att vi har ett skattesystem så att vi kan finansiera välfärden och att vi också har resurser för att till exempel i en lågkonjunktur kunna komma med stimulanspaket. Varför är inte det viktigt för ? 63 () replik: Självklart är det viktigt att kunna stimulera ekonomin genom till exempel skattesänkningar i en konjunkturnedgång. Till skillnad från har flertalet länder som drabbas av den globala finansoron och konjunkturnedgången inte resurser att vidta den typen av stimulansåtgärder om de ska ha en ekonomi i balans. befinner sig nu i den situationen att vi har möjligheter att öka den budget och de budgetramar som vi kommer att anta med ytterligare stimulanser. Därför har det varit så oerhört viktigt för denna regering att ha starka offentliga finanser och att inte genomföra skattesänkningar i en stark konjunktur som inte är finansierade. Men vad vi har sett av socialdemokratisk politik på detta område är att Socialdemokraterna ogärna har sett att man sänker några skatter strategiskt. Under en högkonjunktur bör man kunna hålla tillbaka de offentliga utgifterna och ge ett utrymme för skattesänkningar. Det har Socialdemokraterna, som jag kan erinra mig, aldrig gjort. Beträffande fastighetsskattereformen som vi har genomfört kan man säga att Socialdemokraterna sent under valrörelsen började tala om att det nog fanns anledning att fundera på eventuella ändringar. Men jag tror att svenska folket är fullständigt på det klara med att det utan ett regeringsskifte inte hade skett en ordentlig reformering av fastighetsskatten. Effekten av den förändringen är särskilt påtaglig nu när alla människor får dessa kraftigt höjda taxeringsvärden. Då kan de räkna fram vilken skatt som de skulle ha behövt betala om man inte hade ändrat systemet. 64 () replik: Det där är inte sant. Vi frös taxeringsvärdena nivå. Vi hade också begränsningsregler som vi har kommit tillbaka till, och vi har återigen lagt fram förslag om att vi bör ha en begränsningsregel som omfattar alla. Ni höjer faktiskt fastighetsavgiften för människor med lågt värderade fastigheter, och er begränsningsregel har en massa hål i sig som gör att inte alla omfattas av den. Ni lovade dessutom att ni skulle ta bort fastighetsskatten, men det har ni inte gjort. Men vi behöver inte gräla mer om det. Vi tycker att det är viktigt att använda sig av skattepolitiken också för att stimulera i en lågkonjunktur. Därför har regeringen och vi inte delade meningar när det gäller bolagsskattesänkningar. Det tycker vi är okej. Men vi tycker att det har varit fel att under högkonjunkturen genomföra en massa olika skattesänkningar och säga till folk: Dessa skattesänkningar genomför vi, och så får ni själva ta ansvaret. Det som borgerliga ledamöter inte talar om är att även om jag får ett jobbskatteavdrag får jag en högre a-kasseavgift, får jag en sämre sjukförsäkring, får jag betala skatt på min trafikförsäkring etcetera. Man drabbas av andra kostnader. Nettot för löntagaren blir inte det som ni går ut och säger. Det är den väsentliga skillnaden när det gäller vad vi tycker när vi diskuterar skattepolitik. Vi vill ha en skattepolitik som innebär att vi finansierar våra gemensamma system och skapar möjligheter för människor som blir arbetslösa eller sjuka att leva på de trygghetssystemen. Även för den som blir arbetslös och som får en så drastisk nedskärning i sin ekonomi gäller att han eller hon ska fortsätta att betala till sin a-kassa om vederbörande är medlem i facket och i a-kassan. Den kostnaden har man. Trots det drabbas man av den särskilda skatten på . 65 () replik: Det kan alltid finnas argument för att ändra i systemen. När det gäller det här tar upp angående a-kasseavgiftens konstruktion finns det en god kännedom i denna kammare om att detta är någonting som fortfarande utreds. Däremot vill jag starkt vända mig mot ordval beträffande uteblivet jobbskatteavdrag. Att en viss grupp får en skattesänkning leder inte till höjd skatt för en annan grupp. Pensionärer eller arbetslösa har inte fått höjd skatt på grund av jobbskatteavdraget. De kan förvisso jämföra och säga: På grund av att jag inte befinner mig i arbete har jag högre skatt. En pensionär som är i arbete har dessutom ett förhöjt jobbskatteavdrag. Det går liksom inte att blanda skattesatserna för olika typer av inkomster och att säga att den som inte har den fördelaktigaste skatten inom ett visst inkomstslag därmed har drabbats av en typ av särskild skatt. Arbetslöshetsskatt eller pensionärsskatt är totalt främmande begrepp. Både pensionärsorganisationer och andra som använder den typen av ord bör fundera lite grann på detta. Pensionärerna har i många avseenden en väldigt god situation sett till behållen nettoinkomst eftersom de inte har samma avbränningar som den har som är i arbete. 66 () replik: I ditt anförande, , sade du att ni i alliansregeringen står väldigt väl rustade för den kris som vi nu står inför. Ni beskyllde den förra regeringen för att vara gammal och trött. Inte bara vi i oppositionen utan också många fackföreningar och näringslivsorganisationer, menar jag, försöker faktiskt väcka den här regeringen till liv. Gör alltså någonting med tanke på hur det ser ut! Vilken kommentar har till det? efterlyser mer av infrastrukturinvesteringar. Man efterlyser också mer av offentliga jobb och uppmanar regeringen att få fart på ekonomin. Organisationen Företagarna efterlyser mer av utbildningsinsatser så att fler människor blir anställbara och har den kompetens som man efterfrågar därför att man vill expandera. Det här är mycket viktiga signaler. säger att ni står väl rustade och hänvisar till att man har genomfört jobbskatteavdragets steg ett och steg två och att man kommer att genomföra steg tre. Det är liksom regeringens medicin för att komma till rätta med de problem vi har. reviderar ni era egna siffror och säger att vi snart kommer att ha ytterligare 170 000 människor i arbetslöshet. Det talas om en arbetslöshet på . Jag tycker att detta är allvarligt. 67 () replik: Om betraktas utifrån finns det nog inte någon som hävdar annat än att relativt sett, i jämförelse med andra länder, står oerhört väl rustat för att möta verkningarna av den globala finanskrisen. Vi ska vara väldigt tacksamma för att vi i vårt land detta tror jag att nästan alla noterar har ett bra utgångsläge, till skillnad från hur det varit när tidigare konjunkturnedgångar har kommit. Visserligen är våra statsfinanser, offentliga finanser, väldigt konjunkturkänsliga. Vi vet till exempel att statsutgifterna kommer att öka i samband med en konjunkturnedgång och att inkomsterna kommer att sjunka, så det blir påfrestningar. Likväl är utgångsläget väldigt gott. Det finns alltid grupper som hastar fram förslag och som säger: Gör det, gör det och gör det! Lägger man förslagen bredvid varandra ser man hur spretigt det är.