prot · GW0917 · 2008-10-22 00:00:00 — Det var den förra socialdemokratiska regeringen som tillsammans med v och mp lade fram förslaget om att minska regelbördan. Låt mig i det sammanhanget också säga att vi socialdemokrater tycker att det är bra med denna ambition och att det finns en gemensam grundsyn på hur företagens villkor ska utformas. Under valrörelsen åkte inte minst den nuvarande näringsministern runt i landet och berättade vilken bra politik den dåvarande oppositionen skulle ge landets företagare. Inte minst landets småföretagare skulle få bättre villkor. Kritiken mot den socialdemokratiska regeringens misslyckande vad avser företagspolitiken fanns det ingen ände på. Med särskild glöd eldades massorna med argumenten om hur vi socialdemokrater hade ökat krånglet för företagen. Jag tror att alla i denna kammare känner igen den bilden. Låt mig göra en bekännelse, fru talman. Jag trodde att borgarna åtminstone på denna punkt talade sanning och hade tydliga ambitioner för att ta nya tag i företagspolitiken, särskilt med regelförenklingarna. Ack vad jag bedrog mig! står vi här i halvtid. Den andra perioden har just börjat, och resultatet så här långt är tämligen magert. Det är till och med negativt, fru talman. Regelbördan i företagen har inte minskat, den har ökat sedan denna regering tillträdde. Ändå var det exakt vad regeringen kritiserade oss socialdemokrater för under praktiskt taget hela valrörelsen. Visst har regeringen ambitioner. Visst vill man mycket. Visst målar man upp sina visioner och idéer, men sedan verkar det vara stopp. När man ska gå från att prata på mötet inför landets småföretagare till att konkretisera politiken verkar regeringen helt ha tappat fotfästet. har man i denna skrivelse lyckats berätta på vilka områden man vill minska regelbördan. Men huvuddelen av dessa förslag, fru talman, är ju förslag som också är socialdemokratiska och som den förra regeringen tog fram. Regeringen har breddat antalet myndigheter och departement som varit med och tagit fram förslagen, men grunden är fortfarande densamma. Låt mig ge ett par exempel. Jag har i den här debatten inte för avsikt att debattera hushållsnära tjänster. Jag är övertygad om att många företag också upplever den reformen som positiv. Men för att tillfredsställa flera olika smaker var regeringen tvungen att skapa ett ganska krångligt regelverk. I många situationer blev det svårt att avgöra vad som gällde. Genast hade regeringen ökat regelbördan med ganska många regler. Någon motsvarande minskning av regler har ännu inte kommit. Ett annat exempel är förskolornas skyldighet att skriva ut intyg för föräldrar som är lediga för vård av sjukt barn. Regeringen hade nog tänkt sig att det här skulle drabba den offentliga sektorn. Men man glömde bort förskolor som i en eller annan form är företag. I ett huj lade man ytterligare en administrativ börda på företagen. Skulle man då ha avstått från att genomföra för regeringen och majoriteten viktiga reformer? Nej, men i all denna lagstiftningsverksamhet måste man tänka sig för innan man uppdrar åt departementen att skriva fram nya regelverk. Så enkelt är det. I några sammanhang har man också avstått från att genomföra lagstiftning eller tagit bort lagstiftning som haft till uppgift att se till att företag hanterar sina ekonomiska förehavanden på ett acceptabelt sätt. Bland annat gäller det revisionsplikten, lättnader i att få F-skattsedel och några förändringar i bolagslagstiftningen. Vi socialdemokrater har sagt nej till dessa och ett antal andra förslag. Då kan man fråga sig varför. Jo, vi tror att det behövs en effektiv, tydlig och enkel kontroll vad gäller ekonomisk hantering i företag, inte minst av näringspolitiska skäl. Om företag inte betalar skatt eller avgifter innebär det att företagen konkurrerar på osjysta villkor med andra företag. Det är inte för att lätta på regelbördorna man har gjort detta. Då snedvrider man konkurrensen, fru talman. Regeringen har i sin skrivelse redovisat metoder som man har för avsikt att bringa ned regelbördan med. För det första vill man mäta regelbördan. Det var ju ingen nyhet i sig. Det var någonting som genomfördes . För det andra vill man ha en förordning om konsekvensutredning vid regelgivning som regeringen beslutade om . Det är i det här sammanhanget helt ofattbart att det ska ta att få en sådan förordning på plats. Det borde ha kunnat ske mycket tidigare. Hela debatten har ju handlat om att minska regelbördan, men också om att inte tillföra nya onödiga regler för företagen. Vi har flera regelverk som har till uppgift att mäta konsekvensen av ny lagstiftning, bland annat miljökonsekvensutredningar. Varför man då inte har kunnat få fram ett sådant här regelverk är för mig helt ofattbart. För det tredje vill man ha ett regelråd som skulle ha till uppgift att bistå regelgivarna med regelförenklingsarbetet. Vi socialdemokrater har i sak ingenting att invända mot detta regelråd. Men vi kanske inte hade valt den här metoden om vi hade fått möjlighet att utforma regelförenklingsarbetet. För det fjärde ska samråd ske med näringslivet. Det är bra att regeringen gör detta, men det är också viktigt att det inte bara är med näringslivet regeringen samråder om de här frågorna. Det är viktigt att också intresseorganisationer är med så att vi inte så att säga får en annan debatt som handlar om att man ändrar regelsystemet så att det berör andra viktiga områden i samhället. För det femte är det regeringens handlingsplan. Den har klara brister, som jag ser det. Man har ambitiösa mål, men vi är mycket tveksamma till hur man ska kunna genomföra dem på den korta tid som man har kvar. I vissa frågor har regeringen en förmåga att prata och prata, men det händer nästan ingenting. I flera debatter har regeringen framhållit att det är viktigt att man metodiskt tar fram de här sätten att nå målet att minska regelbördan . Men, fru talman, det har tagit att få den här organisationen på plats. har regelbördan inte ökat så mycket som den gör . Å ena sidan har vi näringsministern som har hög svansföring och vill minska regelbördan, å andra sidan har vi alla andra ministrar som har gjort sitt bästa för att ändra på de flesta politikområden men knappast särskilt ofta haft regelbördan i åtanke. Inte ens på näringsministerns eget område har man kunnat hålla rent utan en av det fåtal propositioner som har presenterats har ökat regelbördan. Vi socialdemokrater kräver i vår motion ett tillkännagivande, att regeringen ska göra en regelrevision, det vill säga titta på vad det är som har hänt efter valet vad gäller utvecklingen av regelbördan. Det förslaget yrkar majoriteten avslag på. Jag kan förstå det. Med tanke på hur regelbördan har ökat för företagen och den totalt misslyckade politik man har bedrivit på det här området är det inte konstigt att man inte vill se en sådan jämförelse. Företagens egna organisationer kommer att göra sådana här jämförelser. Det har de också gjort under denna moderatstyrda regering. Det har knappast varit smickrande resultat från dessa. Avslutningsvis, fru talman, måste jag fråga majoriteten: När kan landets företagare vänta sig att regelbördan på företagen faktiskt kommer att börja minska? 132 (): Jag bill börja med att yrka bifall till reservation 2 som innebär att inte anser att skrivelsen uppfyller de krav som vi ställer på en skrivelse till . Det har sin bakgrund i att vi inte har några direkta synpunkter på det som står i skrivelsen det är en korrekt beskrivning av vad som har hänt utan mer på det som inte står i skrivelsen, det som man av någon anledning inte vill ta upp för att redovisa hela den svåra bild som det här arbetet innebär. Regeringen har som mål att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler med . Jag menar att det är en omöjlig uppgift. Ska man lyckas med det kan man bara vara inriktad på att hålla uppe kvantiteten i förändringarna, alltså inte kvaliteten, det som har någon betydelse framöver också. Vi måste komma ihåg att de regler och den lagstiftning som vi har i bygger på en hundraårig, kanske tvåhundraårig, historia. De här lagarna och reglerna byggs ju på hela tiden, vilket gör att det är väldigt svårt att tränga igenom dem i vissa fall. Det blir inte heller överskådligt utan svårt för både företag och myndigheter att tolka och utöva. Dessutom ska vi komma ihåg att till våra svenska lagar och regler kommer de som beslutas i och som också ska införas i . Det är ett svårt arbete som ligger framför oss, och jag anser att man mer borde vara inriktad på att få kvalitativa förändringar i regelförändringsarbetet. Vi ska komma ihåg att för de allra flesta företag är själva drivkraften just att verka i sitt företag för att utveckla företaget. Då är lagstiftning, regelverk och administration nödvändigt för att man ska kunna ha ordning på sin verksamhet och kunna följa de lagar som finns. Då måste de också finnas och upplevas som ett stöd. är det tyvärr så att i och med att lagar och regelverk oftast läggs på varandra och i vissa fall motverkar varandra upplevs de inte som ett stöd utan ofta som ett hinder. De kan upplevas som en tvångströja för företag eller myndigheter. I den skrivelse som vi ska ta ställning till försöker man redovisa vad som har hänt. Det finns saker och ting som är positiva också, till exempel att förlänga redovisningsperioden för mervärdesskatt för mindre företag. Det är bra, tycker vi. Även det som finns inom tillstånds- och anmälningsplikt inom miljöområdet förenklar till exempel vindkraftsutbyggnad betydligt, och det är någonting som tidigare också har lyft fram. Men det finns också saker och ting som uppfattas eller beskrivs som affärskritiska i skrivelsen, och det är regler som man avser att ta bort eller förenkla som gör att stora kostnader eventuellt skulle kunna falla bort från företag. Men i det faktiska livet är företagen tvungna att ha dem kvar för att ha ordning och reda på sin verksamhet, och det är tveksamt om det är regler som man ska lyfta upp i ett sådant här sammanhang. Däremot är jag väldigt kritisk till att man inte tar upp Nuteks redovisning av arbetet, som är väsentligt. Det är ett beställningsarbete från regeringen. Att inte med ett ord nämna dess genomgång tycker jag är märkligt. Den visar att de administrativa kostnaderna för företagen har ökat sommaren 2006den med , alltså . Att inte heller nämna de riksdagsbeslut som faktiskt har ökat regelkrånglet är också att utelämna relevanta uppgifter inför behandling av den här skrivelsen. Regeringen har till exempel på skatteområdet gjort en lång rad avsteg från likformighet i beskattningen som inneburit gränsdragningsproblem och därmed ökad administration för både myndigheter och enskilda företagare, till exempel svårigheten som tog upp här, nämligen vad som är en hushållsnära tjänst och inte. Vi diskuterar inte om det är bra eller dåligt, men vad är en hushållsnära tjänst? Det är ett problem , och det uppstår en rad tolkningssvårigheter för både myndigheter och enskilda företagare när man ska inrapportera detta. Regeringen har också beskrivit i positiva ordalag förändringar för företagen som slår direkt mot löntagarna. Här pratar man om kvalitativa förbättringar. Detta är ingen kvalitativ förbättring. Till exempel kommer man från att ta bort de skriftliga sammanställningarna om ohälsa, olycksfall och allvarliga tillbud som inträffar i arbetet. Det här är kontraproduktivt. Hur ska nu kunna jobba för att förbättra arbetet med arbetsmiljölagstiftningen för att minska ohälsan och olycksfallen på arbetsplatserna? Det försvåras av den här typen av borttagande av regler. Skyldigheten för arbetsgivare att anmäla ledig plats till Arbetsförmedlingen har också avskaffats. Det tror jag kommer att innebära att de som står väldigt långt från arbetsmarknaden får det svårare att få jobb i och med att de oftast inte har kontakt med arbetslivet. Avslutningsvis vill jag också påpeka vikten för lagstiftaren, alltså , av att det innan beslut fattas måste göras en konsekvensanalys. Jag är medveten om att det kommer här , men det måste också göras utifrån hur företags och myndigheters möjligheter att efterleva regelverket påverkas. Framför allt får regler inte stå i strid med annat regelverk. De får inte motverka varandra, för det är då de upplevs som ett hinder och man får svårt att hitta i djungeln av lagar och regler. Regelverk ska vara tydliga, förutsägbara och ha en bred acceptans i samhället. Först då blir regler till stöd i stället för att upplevas som hinder i företagandet och samhällsutvecklingen. 133 (): Det ska bli enklare, roligare och lönsammare att driva företag i ! Det tror jag är en devis som vi alla skriver under på och en ambition som vi alla delar, därför att det är bara genom att många fler människor vill starta företag, driva företag och låta företag växa som vi bygger en ännu stabilare grund för vårt framtida välstånd. I den internationella konkurrens som blir allt skarpare och där många fler aktörer finns med på den gemensamma världsmarknaden ställs kraven för högre på villkoren i vårt land. Vi vet också att för jobb och inkomster blir vi mer och mer beroende av mindre företag och av att små företag vill växa. Därför är regelförenklingsarbetet, att minska regelbördan, väldigt centralt för oss alla i vårt land, tror jag, när vi vill bygga bättre villkor för företag och jobb. Det här är, precis som tidigare påpekats, inte någon ny snilleblixt som alliansregeringen har kommit på eller som vi kom på i valrörelsen , utan det här har varit någonting som har förenat oss en ambition att arbeta i den här riktningen. Regelförenklingsarbetet, arbetet med att minska regelbördan, handlar om företagens administrativa kostnader, vilka är mätbara, men också om den kostnad som oron för att göra fel innebär. Den är också en del av regelbördan. träffade jag ett antal företagare på LRF. En av dem berättade att han när han vaknar tänker: ska jag följa 400 olika regelverk. Jag undrar vilka jag kommer att råka bryta emot ? Det här är också en väldigt viktig del i det hela, nämligen oron för att göra fel och den så att säga mentala process som det innebär som gör att man tappar fokus på det man är duktig på: Ska jag råka ut för ett skattetillägg därför att jag har råkat periodisera momsredovisningen på ett felaktigt sätt? Det här är svårare att mäta och finns inte med i de mätningar som jobbar med, men jag tycker att det är väldigt viktigt att vi också har den aspekten med i regelförenklingsarbetet. Det måste bli lättare att förstå, lättare att förutse och mindre risker för att man ska göra fel av misstag. Det mål som är satt är att minska regelbördan, det vill säga regelkostnaden inte nödvändigtvis antalet regler till 2010, och det är ett väldigt ambitiöst mål. Det ligger också väl i linje med det mål som EU därefter har satt upp om till 2012. Det är så att eftersom är en integrerad del av och väldigt mycket av våra egna regelverk styrs av EG-direktiv skulle det bli väldigt svårt att uppnå en minskning av regelkostnadsbördan inom om vi inte också kan använda regelförenklingsarbete inom EU som ett avstamp för det. Det här är som sagt var ett arbete som har pågått . Vi kan dock se att det i stort sett har gått i fel riktning, trots höga ambitioner. Då är det bara att konstatera att det inte är viljan som brister. Det tror i varje fall inte jag. Åtminstone har det inte varit så . Jag tror att det var en process som vi skulle gå igenom för att förstå hur viktig den här frågan var. Jag vet att redan den folkpartiregering som regerade så länge sedan som 1979 satte upp ett jätteambitiöst mål det kanske stod lite mer i politisk konflikt med omgivningen om att man skulle införa 100 förslag för att förenkla, och man hade väldigt svårt att till slut lyckas processa igenom hela myndighets- och departementskedjan dessa 100 förslag. Jag tror inte att det har varit viljan som har fattats från den tidigare regeringen och dess samarbetspartier, i vart fall inte under den senare mandatperioden, utan det handlar om att välja ut rätt metoder. Här går processen framåt. Metoderna blir bättre och bättre. Det handlar också om attityd och värderingar i hela regelgivningskedjan och attityd och värdering av frågan i sig gentemot andra angelägna mål när de står mot varandra. Jag tror att det är viktigt att vi fortsätter att arbeta in detta. Det tas delvis upp i den synpunkt som för fram i sin motion om kvalitativa inte bara kvantitativa mål med arbetet, att man ska väga vikten av regelverket i sig mot kostnaden, inte bara vad det kostar och inte bara om det går att göra på ett enklare sätt. Vi måste ha riktiga och funktionella redskap som förbättras. I det arbetet handlar det om att verkligen se varje enskilt träd och inte bara se skogen. Om vi bara ser skogen är det svårt att gå in och bli en duktig arborist och skära bort och ägna sig åt skogsvård, för att anknyta till mitt besök på LRF . Räcker inte de redskap som är redovisade i rapporten är det min bestämda uppfattning att vi måste skaffa fler och framför allt bättre redskap. En del säger att regelkrånglet i inte är så farligt om man jämför med och andra. Det kan man ju göra, men det handlar om de sammanlagda konkurrensvillkoren. Vi vet att vi i vårt land, även med de skattelättnader som alliansregeringen arbetar för, alltid kommer att ha högre skatt på de flesta områden än många andra länder. Det är den sammanlagda konkurrenssituationen som avgör konkurrenskraften. Har vi högre skatter kanske vi måste ha enklare regler eller minska kostnaden för regelbördan. Det är givetvis oerhört bestickande att regelkostnaderna ökade , delvis på grund av vissa beslut som föreslogs av den här regeringen och har röstats igenom av den här riksdagsmajoriteten, men framför allt till stor del på grund av beslut av den tidigare majoriteten exempelvis den omvända byggmomsen och personalliggare. När man mäter regelbördan ska man veta att det är en lång process fram. Det gör också att jag är helt övertygad om att den här trenden kommer att vända nu när vi har fler verktyg på plats. Beräkningen av de förslag som är under genomförande detta år handlar om minus 10 miljarder, det vill säga av regelbördan som är beräknad till . I skrivelsen redovisar regeringen sitt arbete. 12 departement och 52 myndigheter har lämnat underlag. 600 konkreta förslag är antingen genomförda eller under beredning och utarbetande. Förslag kommer in från näringsliv och enskilda. Många viktiga sådana kan läggas samman. Det är fem nyckelverktyg. Vi har mätningarna, givetvis. Det gäller att inte försöka fly från bassituationen. Den mätning som hänvisade till tidigare kom efter det att den här skrivelsen var gjord. Det är lite svårt att få in den i efterhand. Vi har regelkonsekvensförordningen, regelråd, samråd löpande med näringslivet och genomförande av den här handlingsplanen. Till syvende och sist handlar det om ett handfast arbete inom ramen för verktygen och att nöta in det i alla processer. Det är viktiga organ. Därför är jag övertygad om att när vi väl har detta på plats och nöter in det kommer trenden att vända. Det är viktigt att det finns ett sammanhållet ansvar med en helikoptersyn på , men varje enskild aktör, myndighet och departement måste ta ansvar. Det här handlar ju om verktygen, men det handlar också om de konkreta förslagen i sig som till exempel uppdraget till att lägga samman ungefär 90 register till en portal, i praktiken ett. Det är stor skillnad. Det handlar om förslagen i budgetproposition på skatteområdet. Det dundrar in propositioner med konkreta lagstiftningsförändringar. Så sent som kom det en som gäller förenklad revisorsgranskning vid fusion av aktiebolag förvisso ingen regelbörda som drabbar de flesta , men de gånger det händer är det viktigt. Vi i utskottet har konstaterat att vi tror att de fem huvudsakliga verktygen är ändamålsenliga. Därför är det viktigt att kommer i gång med sitt arbete ordentligt. Jag anser att motionerna, som i huvudsak har rätt generella förslag, i hög grad är tillgodosedda med den här handlingsplanen, konsekvensförordningen med mera. Jag tycker att det är viktigt att det är en konstruktiv process. Vi är överens om målet. Precis som det var bra att oppositionen, som jag tillhörde före valet, ständigt jagade regeringen då är det bra att oppositionen gör det nu eftersom det leder oss framåt. Jag yrkar bifall till utskottets förslag att lägga skrivelsen till handlingarna och ser fram emot nästa skrivelse med nya mätningsresultat i rätt riktning. 134 () replik: Inte alla förslag som har lagts fram av den här regeringen har ökat regelkrånglet, men det har varit en större andel där regelbördan har ökat och en mindre andel där regelbördan har minskat, enligt de mätningar som bland annat har tittat på och som man har kommit fram till. Det är ett tag sedan det kom någon mätning. Det är möjligt att det är lite andra siffror . kan kanske peka på ett par saker som har kommit sedan den senaste propositionen. Men när skrivelsen lades fram var situationen den att regelbördan hade ökat ordentligt. Varför har man inte haft den här synen på alla departement när man har tagit fram nya regler för företag? Det här måste man ha tappat bort under resans gång. Jag kan inte förstå saken på annat sätt. Jag delar helt och hållet uppfattning när det gäller att det tar sin tid att arbeta igenom och få fram metoder. Men man hade ju tagit fram ett antal metoder för att arbeta in i departementen. De skulle göras om, och det har tagit . har man dem på plats. När tänker man börja leverera? Det tycker jag är det intressanta i den här debatten. 135 () replik: Vi kan fördjupa oss något i tidsförloppen. Den mätning som kom gällde ju perioden fram till . Mycket av den ökade regelbörda som kom härrör till beslut som har fattats tidigare, men trätt i kraft . Vissa som kommer från den nya majoritetens faktiska beslut och också började gälla 2007 har medfört ökat regelkrångel. Det är helt klart så. Det var den typen av beslut som har fått ett snabbt ikraftträdande och ett väldigt snabbt genomslag. På många andra områden har det varit konkreta förslag som har tagit för att få genomslag. Det är bara att konstatera att om de här arbetsmetoderna hade varit på plats i förväg är det möjligt att en del av utformningen av förslagen och hantering av rapportering hade varit annorlunda. Det handlar inte bara om skattereglerna i sig utan också om hanteringen på företagen. Jag tror att både och har en hel del bakläxa att göra och väga in den typen av aspekter, inte bara skatteprocenten. Den som stoppar ned blanketten i det bruna kuvertet måste tänka mycket noggrannare på hur den som sitter vid skrivbordet och sprättar upp det ska bära sig åt för att fylla i den. Jag tror att vi alla kan vara överens om att det krävs en ordentlig uppspottning där. 136 () replik: Det är i viss mån sant. Vi är helt överens om att det ska bli enklare, roligare och lönsammare att vara företagare och att det ska vara centralt att minska regelbördan. Om det nu är så centralt, varför gjorde man de här tabbarna? Vi ska kanske inte tala om vad som hänt , men vi vet att ganska långt in på har regelbördan ökat rejält för företagen. Företagen omvittnar det. Vi har inte bara den mätning som har gjorts av . har haft samma uppfattning och har haft samma uppfattning. Det är inte bara en myndighet eller en organisation som har hävdat detta. Jag vet inte vad Företagarna har sagt i den här frågan. Reglerna har ökat med en regering som sade att den här frågan är central. Hur kan det komma sig att man skapar så många regler att det nästan har slagits rekord, och regelkrånglet har ökat mer än ? 137 () replik: Vi ska inte ta i så att vi spricker. Den ökning som skedde har till stor del sin grund i beslut som var fattade tidigare. Det handlar inte bara om regler. När man mäter handlar det också om den praktiska utformningen av rapportering och redovisning. Jag har redan sagt att det finns mycket att önska och måste bli en striktare linje på utformningen där. Men det har faktiskt hänt en rad olika saker.