prot · GV0974 · 2008-03-06 00:00:00 — Jag tycker att vi ändå ska gå in med öppna ögon och fundera på om man kan hitta någon annan administration, om man kan göra det enklare på något sätt eller hitta konkurrens som gör att det är intressant för banker att erbjuda bra lån till studenter. Det är inget självskrivet att det ska finnas en statlig myndighet som sköter de här frågorna. Men om vi finner i utredningen att det inte går att hitta ett bättre system, att konkurrensen blir en chimär för att man ändå ska ha exakt samma villkor finns det för mig inga ideologiska bindningar att göra detta. Jag tycker ändå att det är rimligt när vi går in i en utredning som har det uppdraget att vi tittar med öppna ögon på det. Jag tycker att det är en bra situation. Jag vill ändå säga slutligen att säger att studiemedlets värde i förhållande till en arbetarlön har minskat stadigt . Vi från alliansregeringen har sagt att under den här mandatperioden ska vi höja studiemedlet och försöka göra det bättre. Men jag kan inte garantera att vi kommer att rätta till alla de problem som har uppstått under de 15 åren. Vi ska i alla fall göra ett försök att få ett studiemedelssystem som är så bra som möjligt och fortsatt ett av de bästa i världen. För vi tror att det är viktigt för att det är lönsamt att studera. Då tittar vi både på studiemedelssystemet, på skattesystemet och på många andra faktorer för att göra det möjligt. 176 (): Det ordet funderade jag lite på när jag satt och förberedde mig inför den här debatten. Vem är en student? Och varifrån kommer ordet egentligen? Jag började titta i ett ordlexikon. Då fick jag fram att ordet student kunde beskrivas så här: En student är oftast en person som läser vid universitet eller högskola. Men det kunde också användas allmänt om en person som riktar stor hängivenhet åt att lära sig ett ämne. Det är inspirerande beskrivningar, tycker jag, när vi pratar om studiemedelssystemet och möjligheter att studera i . Ett generöst, robust, tydligt och förutsägbart studiemedelssystem är det som vi behöver. Det är vi kristdemokrater tillsammans med alliansen helt övertygade om. var det ett fåtal som studerade på högskolan. är det gott och väl hälften av en årskull som går vidare. Det finns i runda tal 330 000 studenter och forskarstuderande i högskolan med allt från nybakade gymnasister till disputerade 77-åringen som vi fick läsa om . Dagens studenter har väldigt olika levnadsvillkor. Var fjärde har barn. Många arbetar parallellt med studierna. Samhället är och blir i allt högre grad ett kunskapssamhälle där den enskildes förmåga att lära nytt blir en överlevnadsfråga för välfärden. Ett redskap för att möjliggöra kunskapssamhällets utveckling och göra det tillgängligt för fler är just studiestödet. Genom ett väl fungerande studiestöd ges fler tillfälle att lära, vara aktiva och delaktiga i kunskapssamhället. Vi kristdemokrater har länge arbetat för och menar att studiestödet ska göra det ekonomiskt möjligt för alla oavsett bakgrund att studera och utvecklas. Jag tror att det här inte råder några politiska skiljelinjer. Även med tanke på behovet av utbildad arbetskraft är ett väl fungerande studiestödssystem helt nödvändigt. Det handlar dessutom om att kunna attrahera nya grupper. Det går inte att förneka de ekonomiska faktorernas betydelse för att göra det möjligt. Man måste kunna ha en dräglig tillvaro . Den studiesociala utredningen presenterades . Det var alltså under den tidigare regeringen. Jag ska nu göra en liten tillbakablick. Jag har noterat att har sagt att hon är ny. Då kan jag göra de här påminnelserna så att vi alla har en gemensam historia. Den studiesociala utredningen presenterades 2003. Den var tillsatt . Då aviserade Socialdemokraterna den utredning som tillsammans med flera partier hade begärt. När förslagen kom var de delvis en besvikelse, inte bara för utan även för studenterna. Jo, för att direktiven ansågs vara ofullständiga. Utredningen skulle i begränsad omfattning komma med förslag. Det var alltså begränsade direktiv. Vad skulle utredaren göra när det gällde arbetslöshetsförsäkringen till exempel, som har varit uppe här ? Utredaren skulle endast kartlägga hur arbetslöshetsförsäkringen samspelar med studiestödssystemet. Många var vi ändå som väntade förgäves på att den socialdemokratiska regeringen skulle göra något av de förslag som presenterades. En självkritik på den här punkten är på sin plats. Det kom något av detta i replikskiftet med , och jag menar att det är på sin plats att någon form av självkritik finns inom dessa områden. Utskottet avstyrker flera motionsyrkanden, bland annat mot bakgrund av att det inom pågår ett arbete med att ta fram ett direktiv till en studiesocial utredning. Detta direktiv är nu framlagt. Den parlamentariska kommittén är utsedd, och kanske kan den parlamentariska sammansättningen borga för att inget parti agerar bromskloss i denna mycket angelägna fråga. Vad gäller betänkandet i övrigt kan jag konstatera att socialdemokratisk politik, ny eller gammal, lyser med sin frånvaro. Ett av de skarpare förslagen jag ser är där de skriver att de vill höja studiemedlet. Någon närmare precisering av detta finns inte. Finansiering finns inte och inte heller genomförandetidpunkt. Så det är en öppen hållning i den parlamentariska utredningen som man nu finns med i. Jag tycker att det är bra att man har det. har vi kristdemokrater tillsammans med flera partier bedrivit en offensiv studentpolitik där vi har försökt att ta fasta på studenternas behov av trygghet, med långsiktighet och ett förutsägbart system. Finns det inte en grundtrygghet är det nämligen svårare att visa stor entusiasm och hängivenhet i att lära sig ett ämne. Genom den studiesociala utredning som alliansregeringen nu har tillsatt och där samtliga partier är representerade ser vi kristdemokrater möjligheter att återkomma med ett helhetsgrepp på studiestödsfrågorna . Jag välkomnar det arbete som ska ske där. Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall till majoritetstexten och förslagen i betänkandet i sin helhet och avslag på samtliga reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2007/08:UbU7 Förskolan. 177 (): Vi vill från Socialdemokraternas sida förstärka förskolans kunskapsuppdrag för att ge alla barn en mer jämlik skolstart. Det ska finnas personal med utbildning med kompetens i barns språkutveckling vid alla förskolor . Under vår regeringstid tillförde vi 6 000 tjänster till förskolan genom ett riktat statsbidrag. Mindre barngrupper och stöd till barn med särskilda behov är ambitionen och målsättningen. Vi vill ta till vara barns nyfikenhet och lust att lära i förskolan. Barn som har intresse av och mognad för att lära sig läsa och skriva redan i förskolan ska ha rätt till och möjlighet att göra det under ledning av utbildade pedagoger. Vi vill kvalitetssäkra all förskoleverksamhet, oavsett form och huvudman, och skapa garantier för att verksamheten följer läroplanen och har utbildad personal. Vi avvisar bestämt ett system med förskolepeng utan kvalitetskrav eftersom man då riskerar att fler barn börjar skolan utan de nödvändiga grunderna för kunskapsinhämtande. Vi vill göra en avstämning av alla barns språkutveckling före skolstart för att ge förutsättningar att sätta in extra insatser i de skolor och klasser som har störst behov. Vi vill att förskoleklassen ska bli en del av ny tioårig obligatorisk grundskola som samverkan och samarbetet mellan personal i förskola och skola stärks. Det bör vara naturligt för såväl förskollärare att arbeta i skolan som för grundskollärare att ha hela eller delar av sin tjänst i förskolan. Förskollärarnas ansvar för pedagogiken ska tydliggöras. Det måste också skapas en grund för ett starkare pedagogiskt ledarskap i förskolan. Det måste bli mer pedagogik och mindre administration i ledarskapet. Vi vill ge alla barn gedigna kunskaper i att läsa, skriva och räkna. kräver kunskapssamhället så mycket mer. Insikter om globalisering, klimathot, informationsteknologins utveckling är exempel på ny kunskap som måste få större utrymme i skolan tillsammans med nyckelkompetens som självständigt tänkande, kreativt skapande i grupp, kommunikativ förmåga och entreprenörskap. Sådant här måste naturligtvis också påverka förskolans verksamhet. Vi vill ge den nya tioåriga en ny läroplan och nya kursplaner anpassade till dagens och morgondagens samhälle. Vi vill öppna för nya ämnen och nya kunskaper men behålla de grundläggande värden som präglar dagens läroplan. Vi vill skärpa nuvarande lagstiftning, skollagen, för att tydliggöra barnens rätt till omsorg , nätter och . De som arbetar på obekväma tider ska inte behöva flytta för att få jobb. Cirka hälften av landets kommuner erbjuder inte omsorg på obekväma tider. Jag vill också understryka att svensk förskola har bra kvalitet, är unik, uppskattad av barn och föräldrar, lägger grunden för det livslånga lärandet och har en helhet där leken är grunden för lärandet. Det här är en framgångsrik modell som röner stort internationellt intresse. Den är bra för barnen och skapar en bra grund för skolan. En rad undersökningar visar att barn som gått i förskolan får bättre resultat i skolan. Förskolan är något vi ska framhäva som en positiv del av den svenska välfärdsmodellen, och den uppskattas oerhört mycket utomlands och bland föräldrar och barn. Socialdemokratin har en kvalitetsmässigt bra förskola riktad till alla barn som sitt mål. Maxtaxan som finansierades via ett särskilt statsbidrag är för oss ett första steg mot en avgiftsfri förskola. När avgiftsfriheten är införd har förskolan samma grundläggande förutsättningar som grund- och gymnasieskolan. förstår jag naturligtvis att detta inte är aktuellt med den typ av regering vi har , men det är ändå viktigt för oss att framhäva detta som ett mål. Förskolan har också en viktig roll i integrationsarbetet. För invandrarbarn har förskolan en särskild roll för att de ska klara en bra språkutveckling. Barn med goda kunskaper i sitt modersmål har lättare att lära sig svenska. Stöd för barn med ett annat modersmål än svenska är därför viktigt, särskilt för de yngsta barnen som utvecklar språk och identitet. Förskolan har en mycket viktig roll på denna punkt. Kommunerna måste erbjuda modersmålsstöd. Rekryteringsinsatser måste också genomföras för att öka intresset för att arbeta i förskolan. Det handlar om en rad insatser: uppgradering av status, utbildning, lön och inflytande, fortbildning och karriärmöjligheter. Det krävs en nationell kompetens- och fortbildningsstrategi. Förskolans yrken är oerhört viktiga, eftersom de handlar om grunden för det livslånga lärandet. Det finns en rad hot mot den svenska förskolan. Den fria etableringsrätten försvårar kommunernas planering och undergräver kvalitetssatsningar i förskolan. Ekonomiska resurser förs då från förskolor till nyetablerade enskilda skolor. Vi anser att kommunerna ska ha beslutanderätten i samband med etableringar. Vårdnadsbidraget och barnomsorgspengen är också sådant som kommer att dra pengar ur förskolan. Det i sin tur får effekter för kvaliteten. Regeringen är beredd att genomföra vårdnadsbidraget utan att ha gjort en ordentlig konsekvensanalys när det gäller de ekonomiska effekterna för kommuner och förskolor. Detta har bland annat kritiserats hårt av , men regeringen och ansvarig minister har inte kunnat ge några relevanta svar. Vi anser att det inte finns någon motsättning mellan föräldrarnas tid med barnen och tiden på förskolan. Barnen behöver båda delarna! Ett av de grundläggande problemen med vårdnadsbidraget är att det kommer att skapa en situation där invandrarbarn i ökad utsträckning blir kvar i hemmen. De går miste om nödvändig språkutveckling och språkträning. Det har blivit på det sättet i , och det finns ingen anledning att tro att det blir på ett annat sätt i . Den andra sidan av vårdnadsbidraget är att det i kombination med avdragsrätten för hushållsnära tjänster hos välbeställda familjer kan ge underlag för anställande av barnflicka. Cementera invandrarbarn i hemmen och se till att de som är mest välbeställda kan ha barnflicka så ser verkligheten ut när det gäller vårdnadsbidraget. Regeringen gör också förskolan mindre viktig. Varför är förskollärarna inte med i Lärarlyftet? Det tycker jag är märkligt. Regeringen tänker också avskaffa jämbördigheten mellan utbildning till förskollärare och övriga lärare. Är det bra kvalitet? Är det ett sätt att framhäva förskolan? försvinner forskningsmöjligheterna när det gäller förskollärarutbildningen. Det kommer naturligtvis att minska forskningsinsatserna när det gäller barnen i de yngre åldrarna och deras förutsättningar. Regeringen försämrar förskolans ekonomiska förutsättningar, riskerar att slita sönder den med en rad system som vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng, saknar helhetssyn på det livslånga lärandet, graderar ned förskollärarutbildningen och stoppar forskning. Det saknas en genomtänkt linje och en fungerande helhet. Man säger att man vill satsa på förskolan, men det talade ordet motsvarar inte verkligheten. Man säger en sak men gör en annan. Vi står bakom alla socialdemokratiska reservationer men markerar nu med att yrka bifall till reservationerna 1, 2, 5, 6 och 8. 178 (): Enligt skollagen har kommuner inte någon generell skyldighet att erbjuda barnomsorg utanför det som kallas normal arbetstid och under vardagar. I stället är det upp till varje kommun att välja om och i så fall på vilka villkor barnomsorg ska erbjudas på obekväm arbetstid. Lagens antaganden om vad som är normalt stämmer dåligt med verkligheten. Allt högre krav runt, betyder att allt fler jobb måste utföras utanför kontorstid. Allra mest har arbetstidens förläggning ändrats för LO-medlemmar, av vilka hälften av kvinnorna och en tredjedel av männen har obekväm eller oregelbunden arbetstid. Dessutom växer en tredjedel av barnen i upp med ensamstående föräldrar. Om det normala alltså antas vara att det i varje familj finns två föräldrar som jobbar mellan åtta och fem finns det ganska gott om undantag. Statistiken talar sitt tydliga språk om hur pass illa anpassad den kommunala barnomsorgen är till de rådande förhållandena. Rapporten från TCO visar, precis som sade tidigare, att bara hälften av 290 kommuner erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid. Bara 40 kommuner erbjuder barnomsorg dygnets alla timmar. De kommuner som inte erbjuder barnomsorg på obekväm arbetstid uppger lite olika skäl. Det är allt från att det inte finns någon efterfrågan alls till att man säger sig inte ha råd. Den undersökning som TCO har gjort redovisar bara kommunernas svar. Vi vet alltså inte hur föräldrarnas faktiska efterfrågan eller behov ser ut. Men att det är för dyrt att erbjuda barnomsorg utanför kontorstid måste ses i ljuset av vad det kostar att inte göra det, och vem är det som får betala det priset? Alternativen till barnomsorg är att förlita sig på anhöriga eller att köpa barnpassningen som privata tjänster. Den första lösningen kräver att det faktiskt finns personer i närheten som kan och vill göra ett sådant åtagande, vilket det ju långt ifrån alltid gör. Återstår då att köpa privat omsorg, som förespråkade under frågestunden. har räknat ut vad det skulle kosta att köpa barnomsorg per kväll fyra kvällar från ett privat företag. Efter den skattereduktion som får göras för de så kallade hushållsnära tjänsterna blir kostnaden . Om en person i stället anställs direkt av familjen blir kostnaden . Det ska jämföras med maxtaxan i den kommunala barnomsorgen som är runt . Det betyder en mellanskillnad på . Vilken eller vilka föräldrar har råd med det? Arbetssökande föräldrar riskerar också att hamna i en fullkomligt orimlig situation om de erbjuds jobb med obekväma arbetstider. Regelverket i a-kassan tar nämligen inte hänsyn till om kommunen erbjuder barnomsorg utanför kontorstid. Tackar man nej till ett anvisat jobb därför att det inte går att orda barntillsynen förlorar man alltså sin a-kassa. Det är naturligtvis fullkomligt oacceptabelt att föräldrar och barn ska straffas ekonomiskt därför att de råkar bo i en kommun som inte erbjuder barnomsorg när den behövs. Skollagen måste ändras så att den stämmer överens med hur dagens arbets- och familjeliv faktiskt ser ut. Ska vi nå målen om likvärdiga villkor för alla barn, jämställdhet i arbetslivet och allas rätt till egen försörjning måste barn med föräldrar som arbetar utanför kontorstid garanteras sin rätt till subventionerad och kvalificerad barnomsorg. Jag yrkar därför bifall till reservation 6. En av de mest centrala jämställdhetsfrågorna är hur kvinnor och män ska förmås fördela ansvar för hem och barn lika. Högerregeringen kallar det skattefinansierade vårdnadsbidraget för valfrihet för barnfamiljerna att ordna sin barnomsorg. Det är självklart struntprat. Bidraget går inte att leva på. I praktiken förutsätts att den som stannar hemma blir försörjd av någon annan. Det är alltså bara familjer med två föräldrar som ens kan överväga att utnyttja det här bidraget. All tidigare erfarenhet visar dessutom att det blir kvinnorna som stannar hemma och därmed blir beroende av män för sin försörjning. Bidraget kommer också att stjäla resurser från den kommunala barnomsorgen, vilket självklart kommer att ha effekter på kvaliteten. Risken är uppenbar att vårdnadsbidraget kommer att utgöra ett billigt alternativ för många kommuner jämfört med att satsa på att bygga ut barnomsorgen och verka för mindre barngrupper. Ytterligare ett slag som undergräver kvaliteten i förskolan är den så kallade fria etableringsrätten som tar viktiga ekonomiska resurser från barnen och försvårar kommunernas planeringsarbete. För oss i är det centralt att använda samhällets resurser för att öka jämställdheten och den gemensamma välfärden. Därför är vi självklart emot reformer som så uppenbart motverkar de här målen. Andelen barn som får modersmålsstöd i förskolan har sjunkit drastiskt. fick av barnen med fler språk än svenska modersmålsstöd. Den siffran var 2005 nere på . Bara var fjärde kommun erbjuder modersmålsstöd. En orsak är att det riktade statsbidraget togs bort , som kommunernas ekonomi försämrades. Därmed är modersmålsundervisningen ofta lägst prioriterad vid resursfördelningen. Närmare 50 000 barn i förskolan talar ett eller fler språk än svenska. Det är allvarligt att modersmålsstödet inte prioriteras trots att forskning visar att barn med utländsk bakgrund som har goda kunskaper i sitt förstaspråk, som har god kännedom om sin bakgrund och som vistas i flerspråkiga miljöer har bättre möjligheter att lära sig svenska, men även att utveckla färdigheter inom andra områden. Särskilt viktigt är stödet för de yngsta barnen, som är i färd med att utveckla språk och identitet. Flerspråkighet är en fördel för barnet genom att det ger möjlighet att prata direkt med för barnet viktiga personer som exempelvis släkt som inte talar svenska eller som kanske inte ens bor i . Men det är också en tillgång för samhället. I läroplanen för förskolan står att förskolan skall lägga stor vikt vid att stimulera varje barns språkutveckling och uppmuntra och ta till vara barnets nyfikenhet och intresse för den skriftspråkliga världen. Barn med utländsk bakgrund som utvecklar sitt modersmål får bättre möjligheter att lära sig svenska och även utveckla kunskaper inom andra områden. Förskolan skall medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att både utveckla det svenska språket och sitt modersmål. I samma läroplan anges också att förskolan kan bidra till att barn som tillhör de nationella minoriteterna och barn med utländsk bakgrund får stöd att utveckla en flerkulturell tillhörighet. Men verklighetens drastiska minskning av modersmålsstödet visar att detta inte räcker. I förskolan finns barn som är födda i och som har flera modersmål inklusive svenska. För dessa barn är modersmålsstödet också viktigt. Vi ska möjliggöra flerspråkighet tidigt i åldrarna. Det gör barn inte bara smartare utan är också en fråga om identitet. Ett sätt att underlätta för förskolan att ge barn modersmålsstöd är att anställa mer personal så att mer tid kan ägnas åt varje barn. Men mer personal i förskolan är inte en tillräcklig åtgärd för att stärka modersmålsstödet i förskolan. Enligt inspektionsrapporter handlar det också om att personalen inte känner till vilka skyldigheter kommunerna har. Därför vill vi ändra skrivningarna i läroplanen för förskolan till en bindande skrivning så att kommunerna och förskolorna blir skyldiga att erbjuda modersmålsstöd. Därmed yrkar jag också bifall till reservation 10. 179 (): För säkerhets skull börjar jag med, så att jag inte glömmer bort det, att lägga fram mina yrkanden. Naturligtvis står bakom samtliga reservationer där vi finns med, men för tids vinnande yrkar vi bifall enbart till reservation nr 6 om barnomsorg på obekväm arbetstid. När man åker utomlands eller träffar människor från andra länder blir man lite uppmärksam på en del saker vi kan vara stolta över i . Förskolan tillhör absolut dem. Utskottet var på en intressant studieresa i och . Det gav en del att tänka på i det hänseendet. Dessutom hade jag förmånen att efteråt få prata en hel del med min sons sambo som kommer från . När jag förklarade för henne hur bland annat förskolan och skolan är uppbyggd var det idel förvåning. Det var förvåning över att kvinnor faktiskt har möjligheten till ett eget liv och förvåning över att det finns bra sätt att låta barn utvecklas utanför hemmet. När jag tittar vidare iakttar jag också till exempel utvecklingen i . En kristdemokratisk familjeminister driver nu igenom barnomsorg i form av utbyggd förskola och pappamånader. på länge vänder födelsetal uppåt eftersom kvinnorna får möjlighet till eget liv. Den kristdemokratiska ministern har inte gjort det här utan motstånd i de egna partileden. Det är väl tur för henne att hon har lyckats att få ett så snabbt resultat, annars hade hon nog inte kunnat sitta kvar. Det är intressant hur andra länder tar efter den utveckling vi har här i . Det är intressant hur vi kan vidareutveckla detta. Vi kan säkert stå länge här och berätta om positiva exempel. När jag har tittat på de motioner som vi ska debattera finns det en fråga som jag vill lyfta fram och som båda föregående talare har lyft fram. Det gäller barnomsorg på obekväm arbetstid. Om vi ser på hur vårt samhälle utvecklas är det den frågan som står på tur. Jag blir förvånad över det svar som majoriteten i utskottet har skrivit och som jag inte förstår. Det kommer säkert kloka förklaringar, men jag begriper för mitt liv inte vad en barnomsorgspeng kommer att göra åt barnomsorg på obekväm arbetstid såvida inte denna barnomsorgspeng är väldigt hög. Det kan den naturligtvis vara, och det finns säkert kloka synpunkter. Jag har själv varit med om en vända i . Jag kan ärligt medge att vi från början inte alls var förtjusta i barnomsorg på obekväm arbetstid. Jag var själv i den mycket intressanta situationen att å ena sidan förhandla i i frågan och inte vilja ha ett lagkrav och å andra sidan som kommunalråd i vara med och inrätta barnomsorg på obekväm arbetstid. Vi såg att våra kommuninvånare behövde detta. Vi såg att ett modernt samhälle bygger på tider utanför den reglerade arbetstiden. Det är inte ur ett barnperspektiv en försvarlig hantering att låta barnen åka karusell mellan släkt och vänner. Barnen behöver trygghet. Den tryggheten kan samhället ge dem . I arbetar man antingen på , eller inom sjukvården de största arbetsgivarna som det här kan gälla. Det här har lett till att vi i har ändrat oss och säger att vi starkt förespråkar att ändra skollagen på den punkten. Vi ska skriva in en rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid. Det här är nästa steg som måste tas. Vi vet också att det finns enskilda motioner från medlemmar i alla allianspartier om att införa detta. Då blir jag förvånad över denna hänvisning till barnomsorgspengen. vet jag inte exakt hur denna kommer att se ut.