prot · GW0932 · 2008-11-20 00:00:00 — Eftersom är ett av de mest uranrika länderna inom EU, och det finns utländska bolag som prospekterar uran i våra berg, är det svårt att se hur ska kunna skydda sig från provborrning och senare uranbrytning när Euratom har ett ansvar att försörja alla gemenskapens länder med och kärnbränslen. I fördraget står också att medlemsstaterna skall garantera att Euratombyrån fritt får verka inom deras territorier. Med hänsyn till att många personer redan fört och för en kamp för att hindra att deras hembygd drabbas av den uranbrytning som kan bli följden av uranprospekteringen anser jag att det fördrag som ger sådana exklusiva rättigheter till Euratom borde ha rensats ut ur Lissabonfördraget innan det lagts på bord, och under alla förhållanden borde det ha blivit föremål för en analys och diskussion bland medborgarna. Vi är några i kammaren som envist hävdar folkviljans betydelse. Det är genom folkviljan som vi i fått stopp på ett planerat kärnkraftverk i , stoppat uranbrytningen i och genom enskilda människors vakthållning dag och natt hindrat provborrningar som syftat till kärnavfallsförvaring i i . Det är också genom folkviljan vi fått till stånd en kärnvapenfri zon i hamn, dit inte kärnvapenbestyckade fartyg är välkomna. stundar en liknande kamp i inlandskommunerna i och i mot de krafter i form av internationella bolag som vill prospektera och senare bryta uran i kultur- och naturskyddade miljöer. I har kommuner och länsstyrelse i bred enighet slagit fast att de inte vill ha någon uranbrytning i sitt län, men ändå agerar kanadensiska och australiska företag runt om i bygderna i uranjakten. Avtal finns också mellan ett australiskt bolag och ett Hongkongbaserat för att fortsätta prospekteringen och, som man hoppas, bryta uran. Kommunerna har i bred politisk enighet meddelat att de kommer att använda sitt oinskränkta kommunala veto om en brytning skulle aktualiseras. Men frågan är vad som kommer att hända med vårt kommunala veto om Euratom i en framtida uranbristsituation hävdar sitt försörjningsansvar och sin byrås rätt att fritt verka inom vårt territorium. Till försvar för Euratomfördraget har det hävdats att det är och inte har utnyttjats mot tillkomst. Men det är svårt att sia om framtiden. Att hävda att något inte har hänt tidigare och därför inte kan hända är inte särskilt begåvat för detsamma gäller ju många katastrofer och olyckshändelser. Vissa av dem har heller inte inträffat tidigare men händer ändå . När jag gjort efterforskningar om fördragets verkliga innebörd har det varit svårt att få fram motiv för att Euratomfördraget ska finnas kvar. På flera håll anser man att det finns ett löfte om att fördraget inte gäller i , men det är svårt att få några exakta utfästelser om detta. Det finns också uppgifter om att , , , och begärt en förklaring och anser att fördraget behöver uppdateras. Jag anser därför att det är mycket angeläget att ta fram ett nytt Euratomfördrag, som också bör testas av mot folkviljan i samband med valrörelse. Euratom bör då enbart ha som uppgift att bevaka kärnsäkerheten och risken för kärnvapenspridning. I detta anförande instämde , Per Lodenius och (alla c) samt (). 208 HANS (): Klockan är mycket och jag ska försöka fatta mig kort. Vid omröstningen om kommer jag att avstå från att rösta på några punkter. Jag har egentligen bara begärt ordet för att förklara varför. I grunden är jag för Lissabonfördraget eftersom vi är beroende av ett väl fungerande EU och behöver ett nytt fördrag som tar hänsyn till att det nu är betydligt fler medlemsstater än vad som fanns när det tidigare fördraget antogs. I längden kommer det att vara svårt att få EU att fungera med det gamla fördraget. Att jag nu avstår vid en del av omröstningen innebär därför inte att jag är emot fördraget. Att jag väljer att avstå är en ren protest mot både den borgerliga regeringens och talmannens agerande i den här frågan, ett agerande som har tvingat fram en helt bakvänd beslutsordning. En av de allra viktigaste frågor som denna riksdag har haft att behandla med anknytning till EU är efterverkningarna av den så kallade Lavaldomen. Den domen rubbar själva fundamentet i den svenska arbetsrätten nämligen att löner och arbetsvillkor enligt svenska kollektivavtal ska gälla vid allt arbete i . Det är därför absolut nödvändigt att vi snabbt gör de korrigeringar i svensk lagstiftning som är nödvändiga för att uppnå en sådan situation. Det är också nödvändigt med ett kraftfullt agerande inom EU för att åstadkomma förbättringar i utstationeringsdirektivet och andra ändringar som också kan behövas i regelverket. Det första steget i ett sådant förändringsarbete är den så kallade , som har till uppgift att kartlägga vilka förändringar i svensk lagstiftning som är nödvändiga för att uppnå en acceptabel situation. Utredningen ska också titta på vilka förändringar i som är nödvändiga för att säkerställa att löner och arbetsvillkor enligt svenska kollektivavtal ska gälla vid allt arbete i . Mot den bakgrunden borde det vara en självklarhet att vi fått ta del av innan vi beslutar om Lissabonfördraget. Därför är det sorgligt att den borgerliga regeringen tvingar fram ett ställningstagande till Lissabonfördraget är klar. Det är ännu mer beklämmande att talmannen, som borde stå över partipolitiken, faller till föga för sina partivänner i regeringen och accepterar en så bakvänd beslutsordning. Jag står som sagt helt bakom de partimotioner som den socialdemokratiska riksdagsgruppen väckt i ärendet. Självklart står jag också bakom den motion som redogjorde för tidigare i debatten. Men som en protest mot regeringens odemokratiska agerande i frågan och mot talmannens flathet kommer jag att lägga ned min röst vid några punkter i betänkandet. I detta anförande instämde och (alla s). Jag vill erinra om att det inte är talmannen som fastställer när ärenden tas upp i kammaren, utan riksdagsstyrelsen. 210 (): Vi har hört många engagerade inlägg om Lissabonfördraget, särskilt från Europaminister . Jag vill tacka henne för att hon har stått ut med oss här i kammaren. Detta är upplyftande därför att denna votering är viktig och historisk. Det här innebär en unik chans till en fredligare utveckling i vår del av världen. Genom en smidigare utvidgningsprocess till länder i EU:s närhet stärks säkerheten, stabiliteten och de mänskliga rättigheterna på vår kontinent. Fördraget lägger även grunden , det stora Europaåret i svensk politik, med det svenska ordförandeskapet och valet till . Vi blir det 25:e landet som godkänner fördraget. Med det i ryggen blir vi mer trovärdiga i vår utföranderoll och i de viktiga förhandlingarna om exempelvis migrations- och asylpolitiken. Därför säger jag ja till fördraget. Ett nej till fördraget skulle innebära att inflytande under vårt ordförandeskap skulle bli ytterst marginellt. Vi skulle få mindre i , helt enkelt. Jag vill ha mer i . Jag vill kunna se de svenska väljarna i ögonen och säga att vi gjorde allt vi kunde för att maximera det svenska inflytandet. Ett nej skulle förvandla till en liten prick i horisonten, knappt urskiljbar i rymden. Jag har med glädje noterat att svenska folket blivit alltmer positivt till . Många väljare förväntar sig också att EU gör mer på exempelvis miljö- och klimatområdet och mot den organiserade brottsligheten. Jag vill att vi visar svenska folket att vi kan och vågar fatta stora beslut här i kammaren , beslut av historiska mått. Därför säger jag ja till fördraget. För många människor utanför dagens EU-område är EU attraktivt. Vi ser detta bland annat i hur många nya länder som söker sig till EU. har nästan förhandlat färdigt om medlemskap. Länderna på gör sig redo för samma sak. Utan Lissabonfördraget på plats kommer till dessa länder att bli svår. Med det nuvarande försvåras denna process, eftersom inte är anpassat till så många länder. Låt oss inte svika människor i de länder som ännu inte är medlemmar i unionen. Med ett ja här i kammaren ger vi dessa människor en ny chans till ett bättre liv. Det är vad ett ja betyder för mig. Själv har jag haft chansen att jobba med EU-frågor i och har sett utvidgningarna på nära håll. Denna utveckling har varit central för hela vår kontinent, särskilt den senaste stora utvidgningsvågen med tio länder och därefter och . Det återställde ordningen som förstördes genom och fördragen i och . Utvidgningen har också haft stor betydelse i stärkandet av de unga och sköra demokratierna i östra delen av som ibland har haft lite svårt att hitta sin roll. Jag tror att det finns fog för att säga att utvidgningen är EU:s absolut största framgång. EU har en enorm attraktionskraft som får länder utanför unionen att frivilligt förändra sina samhällen och sin politik genom förändringar i lagstiftningen i syfte att ansluta sig till vår tids största fredsrörelse, född ur askan efter . För många länder är EU ett attraktivt alternativ till påtvingat samarbete med auktoritära regimer. Det här visar kraften som finns i den gemensamma marknaden och den gemensamma politiken. Det går att åstadkomma fredliga förändringar med lagstiftning och marknad, inte genom militära muskler. Därför röstar jag ja till Lissabonfördraget. I detta anförande instämde (). 211 (): Det har varit en lång dag. Jag skulle vilja avsluta debatten med att för det första påminna om den grundläggande drivkraften bakom Lissabonfördraget, nämligen att väldigt många europeiska människor söker sig till Europeiska unionen genom sina demokratiskt valda företrädare. Medlemskapet i Europeiska unionen för de nya länderna och de länder som står utanför och väntar är en strävan efter att leva i ett land där rättssäkerheten råder, vilket garanteras av medlemskapet, där demokratin fungerar, vilket garanteras av medlemskapet, och där också den ekonomiska utvecklingen blir bättre, så att de kan få leva i ett land som har samma välfärd och samma förutsättningar som vi själva har. Vi ska alltså rösta ja till de aspirationer, de förväntningar, de bästa stämningars längtan som finns hos människorna i dessa länder. Röstar man nej släcker man gnistan hos många människor i de här länderna som har det betydligt sämre än i vad beträffar demokrati, rättssäkerhet och välfärd. För mig är det fullständigt obegripligt hur man kan sitta i ett så välutvecklat land som och förvägra människor som har det betydligt sämre i alla avseenden möjligheten att bli medlemmar i unionen. Det är den centrala innebörden av att rösta nej eller lägga ned sin röst här . För det andra har jag en mycket mer närliggande aspekt. har varslen gått i . De har gått hos . De har gått hos . Vad är gemensamt för dessa tre företag? Jo, de säljer av sina produkter i andra länder. Vad vi gör i vårt land för att påverka efterfrågan på Volvo- och Saabbilar eller stålprodukter är ingenting. Det betyder ingenting. Om vi ska få dessa människor att kunna behålla sina jobb måste vi kunna påverka politiken i de länder till vilka de här företagen exporterar. Hur gör vi det? Det gör vi genom att medlemskapet i Europeiska unionen blir så effektivt och starkt som möjligt och att samarbetet på det ekonomiska området utvecklas och blir alltmer intensivt och integrerat. De som röstar nej här röstar emot intressena hos de Volvoanställda, hos dem som arbetar på och hos dem som arbetar på . De har inte intresse av ett svagare ekonomiskt samarbete i , tvärtom. Till slut: Låt oss rösta ja till detta fördrag av det mycket enkla skälet att det är dags att lägga de konstitutionella frågorna åt sidan och koncentrera oss på sakfrågorna i Europapolitiken och i svensk politik! (Applåder) I detta anförande instämde och (båda fp). 212 () replik: Jag träffade utanför och frågade varför han inte hade satt upp sig på talarlistan. förstår jag varför. Jag tycker att det är synd att det finns personer här som tycker om EU men som inte kan vara kritiska till den utveckling av EU som sker. Jag kan acceptera det EU som finns , men för min del handlar det om vilken utveckling vi vill se av EU framöver. Där kommer vi från fram till att detta inte är det rätta spåret för EU. Vi skulle vilja se en annan utveckling till ett bättre EU där vi välkomnar andra medlemsstater. Beslutet att rösta nej till Lissabonfördraget innebär inte att utvidgningen stoppas. Det har också utrikesminister sagt med anledning av nej: Detta stoppar inte utvidgningsprocessen. Därför tycker jag att det är väldigt synd att står här och orerar i talarstolen om att man förstör allting om man röstar nej till Lissabonfördraget. Det gör man inte. Vi ser en chans till något bättre, inte minst i de frågor som jag vet att också tycker är viktiga, nämligen klimatfrågorna. Lissabonfördraget gör i dessa frågor inte någonting bättre. Det ger inga nya verktyg för att EU ska kunna ta itu med klimatfrågan på ett bättre sätt än . Därför finns det goda anledningar att rösta nej till Lissabonfördraget . 213 () replik: I detta fördrag talas det om klimatet som ett stort problem för framtiden och ett hot mot . Allt detta står inte i texten, men det är naturligtvis de bakomliggande orsakerna till att det inkluderas. Europeiska unionen har lanserat, om jag så får säga, ett sådant förslag till fördrag vilket parti, mina vänner, är det då som säger att vi ska rösta nej? Så mycket betyder deras klimatengagemang det är alltså viktigare att vara motståndare och viktigare att vara orolig för Europeiska unionen än att vara orolig för klimatet. För mig är klimathotet naturligtvis oerhört mycket svårare och besvärligare än hotet från Europeiska unionen. I har ni kastat om prioriteringen. Jag beklagar det, och med detta undergrävs hela er trovärdighet när ni säger att klimatet är ett överordnat problem. För er är det inte ett överordnat problem. Det överordnade problemet för er är Europeiska unionen och Lissabonfördraget. 214 () replik: Jag tror att får läsa på lite bättre. Det överordnade målet för oss är att skapa en bättre miljöpolitik i , i EU och på global nivå. Då måste vi också, när vi ska bestämma om de spelregler som ska finnas i EU de kommande 1020 åren, se till att vi får spelregler och verktyg för att kunna klara av klimatutmaningarna. I stället får vi ett Lissabonfördrag som man började jobba och där man inte har tagit klimatfrågan på allvar. Man behåller det gamla som säger att man ska forska om kärnkraft och så vidare i stället för att skapa ett protokoll som tar sikte på de förnybara energikällor vi så väl behöver på europeisk, svensk och global nivå. Det är dessa verktyg vi måste ha. Vi måste ha spelreglerna klara och inte skapa spelregler som innebär att får mindre chanser till demokratiskt inflytande i EU. Detta är viktigt, . Du borde inte avfärda det så enkelt, utan ta en konstruktiv debatt om hur vi ser på framtid. Där är Lissabonfördraget inte en fördel utan en nackdel. 215 () replik: Jag ser klimatfrågan som en global fråga. Jag tar den globala debatten, inte den europeiska debatten, för vi kan inte lösa klimatfrågan i . Hur är det egentligen? Vem är det som är den mest engagerade, drivande och påverkande aktören i världen i klimatfrågan? Det är Europeiska unionen. Det är Europeiska unionen som har tagit initiativet för att försöka förmå andra länder , , , att driva en vettigare global klimatpolitik. Vad vill då ? De vill ju ha en försvagad europeisk union, utom på klimatområdet, säger de. Men hur kan det gå ihop? Man ska alltså försvaga Europeiska unionen som är den aktör i världen som vi kan sätta vår tilltro till beträffande den globala klimatkrisen. Det är det som ni i total inkonsekvens förordar inte bara på europeisk nivå utan på global nivå när ni nu vill att EU:s klimatarbete i praktiken ska rustas ned, för det är innebörden av er EU-politik. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. UU8 Lissabonfördraget Punkt 3 (Arbetsmarknadsfrågor ) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 154 för utskottet 103 för res. 1 37 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 23 fp, 18 kd För res. 1: 103 s Avstod: 20 v, 17 mp Frånvarande: 27 s, 9 m, 4 c, 5 fp, 6 kd, 2 v, 2 mp Punkt 4 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp ) Votering: 242 för utskottet 38 för res. 2 15 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 s, 87 m, 22 c, 23 fp, 15 kd För res. 2: 20 v, 18 mp Avstod: 8 s, 1 m, 3 c, 3 kd Frånvarande: 27 s, 9 m, 4 c, 5 fp, 6 kd, 2 v, 1 mp Punkt 6 (Folkomröstning) 1. utskottet 2. res. 4 (v, mp ) Votering: 249 för utskottet 38 för res. 4 8 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 s, 87 m, 22 c, 23 fp, 15 kd För res. 4: 20 v, 18 mp Avstod: 1 s, 1 m, 3 c, 3 kd Frånvarande: 27 s, 9 m, 4 c, 5 fp, 6 kd, 2 v, 1 mp Punkt 7 (Samlad bedömning av Lissabonfördraget) Yrkanden: 1. utskottet 2. res. 5 (v) 3. res. 6 (mp) 4. utskottets förslag till beslut med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. U258 (s) Förberedande votering 1: 18 för res. 6 102 för mot. 174 avstod 55 frånvarande Kammaren biträdde mot. Förberedande votering 2: 36 för res. 5 103 för mot. 154 avstod 56 frånvarande Kammaren biträdde mot. Huvudvotering: 151 för utskottet 124 för mot. 19 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 23 c, 23 fp, 18 kd För mot. : 103 s, 19 v, 2 mp Avstod: 1 m, 2 c, 1 v, 15 mp Frånvarande: 27 s, 9 m, 4 c, 5 fp, 6 kd, 2 v, 2 mp Punkt 8 (Beslutsprocedur som för stiftande av grundlag) 1. utskottet 2. res. 7 (v, mp ) Votering: 249 för utskottet 45 för res. 7 1 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 s, 87 m, 21 c, 23 fp, 15 kd För res. 7: 1 m, 3 c, 3 kd, 20 v, 18 mp Avstod: 1 c Frånvarande: 27 s, 9 m, 4 c, 5 fp, 6 kd, 2 v, 1 mp Punkt 9 (Godkännande av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen samt de protokoll som har förtecknats i slutakten till fördraget) I skrivelse från m.fl. (v) hade yrkats att förslaget att godkänna Lissabonfördraget skulle vila på grund av att fördraget innebar sådan begränsning av fri- och rättighet som avses i 2 kap. 12 § regeringsformen. Enligt bestämmelserna i regeringsformen kunde förslaget att godkänna Lissabonfördraget ändå antas om minst fem sjättedelar av de röstande förenade sig om beslutet. Om så inte skedde skulle förslaget hänvisas till för prövning om bestämmelsen att förslaget skulle vila var tillämpligt. Beslutet skulle fattas genom omröstning. Med hänsyn till kravet på fem sjättedels majoritet företogs rösträkning utan föregående uppresning. Votering: 243 för att förslaget skulle antas 39 för att förslaget skulle hänvisas till 13 avstod 54 frånvarande Talmannen konstaterade att minst fem sjättedelar av de röstande hade röstat för att förslaget skulle antas. Kammaren hade således beslutat att anta förslaget att godkänna Lissabonfördraget. Partivis fördelning av rösterna: För att förslaget skulle antas:95 s, 88 m, 22 c, 23 fp, 15 kd För att förslaget skulle hänvisas:1 c, 20 v, 18 mp Avstod:8 s, 2 c, 3 kd Frånvarande:27 s, 9 m, 4 c, 5 fp, 6 kd, 2 v, 1 mp Punkt 10 (Lag om ändring i lagen [1994:1500] med anledning av anslutning till EU) I skrivelse från m.fl. (v) hade yrkats att lagförslaget skulle vila på grund av att lagförslaget innebar sådan begränsning av fri- och rättighet som avses i 2 kap. 12 § regeringsformen. Enligt bestämmelserna i regeringsformen kunde lagförslaget ändå antas om minst fem sjättedelar av de röstande förenade sig om beslutet. Om så inte skedde skulle lagförslaget hänvisas till för prövning om bestämmelsen att lagförslaget skulle vila var tillämpligt. Beslutet skulle fattas genom omröstning. Med hänsyn till kravet på fem sjättedels majoritet företogs rösträkning utan föregående uppresning. Votering: 243 för att lagförslaget skulle antas 39 för att lagförslaget skulle hänvisas till 13 avstod 54 frånvarande Talmannen konstaterade att minst fem sjättedelar av de röstande hade röstat för att lagförslaget skulle antas. Kammaren hade således beslutat att anta lagförslaget. Partivis fördelning av rösterna: För att lagförslaget skulle antas:95 s, 88 m, 22 c, 23 fp, 15 kd För att lagförslaget skulle hänvisas:1 c, 20 v, 18 mp Avstod:8 s, 2 c, 3 kd Frånvarande:27 s, 9 m, 4 c, 5 fp, 6 kd, 2 v, 1 mp Punkt 11 (EU:s framtid och reflektionsgruppen) 1. utskottet 2. res. 8 (mp) Votering: 255 för utskottet 18 för res. 8 22 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 s, 87 m, 24 c, 23 fp, 18 kd För res. 8: 18 mp Avstod: 1 m, 1 c, 20 v Frånvarande: 27 s, 9 m, 4 c, 5 fp, 6 kd, 2 v, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Bordläggning och beslut om motionsrätt Anmäldes och bordlades Redogörelse /09:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse Kammaren biföll talmannens förslag att motioner fick väckas på denna redogörelse. EU-dokument KOM(2008)782 tryggt, hållbart och konkurrenskraftigt europeiskt energinät 13 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:138 Kycklingavel av () till jordbruksminister () 2008/09:139 Löner, övriga ersättningar och pensionsvillkor för ledande befattningshavare i statliga bolag av () till näringsminister () 2008/09:140 Eldrimner av () till jordbruksminister () 2008/09:141 som hela av () till kulturminister () 2008/09:142 Kvinnors situation i av Amineh Kakabaveh (v) till utrikesminister () 2008/09:143 Arbetslöshetens verkliga omfattning och krav på arbetsgivaren av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:144 Långsiktig energipolitik för av () till näringsminister () 2008/09:145 möten i av () till statsrådet () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:278 Fortsatt stigande arbetslöshet i av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:279 Trafikflyghögskolan vid av () till statsrådet () 2008/09:280 Anknytningsinvandring och åtgärder mot familjesplittring av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2008/09:215 Forskningssatsning på av () till statsrådet () Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 111 (delvis), av talmannen därefter till och med 11 § anf. 146 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med anf. 175 (delvis), av talmannen därefter till och med anf. 203 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med anf. 208 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.