prot · GV09127 · 2008-06-12 00:00:00 — Vi ska definitivt inte anmärka på tjänstemännen, som säger att reservationen går ut på. Det är kulturministern som vi granskar. Det är kulturministern som är den högst ansvariga för informationen. Även om det är tjänstemännen som kommer till är det kulturministerns ansvar att stå bakom den information som lämnas. Vad det är för information, innehållet, är det viktiga. När man talar om för kammaren och utskottet att man gör allt vad man kan för att bevara det svenska presstödet anser vi med de fakta som har kommit fram under resans gång att man inte kan ha gjort allt vad man kan. Det fanns fler saker. Man har gjort bedömningar som man inte har framfört. Man har sagt att det är någon annan som har beslutat att vi är tvungna att göra som vi gör här och inte att vi själva har tagit det ställningstagandet. Man gömmer sig bakom EG-rätten. Jag tror att har ett ganska stort förtroende för både justitiekanslern och professor och deras kunskap om EG-rätten. De säger att det inte finns någon substans i detta. 68 () replik: Det handlar om att man gör allt vad man kan. Det är en intressant diskussion. Hur bevisar man det ena eller det andra i det sammanhanget? Jag kan säga att jag gör allt vad jag kan för att motbevisa i den här debatten. Men kanske tycker att jag inte gör tillräckligt för att göra detta. Det blir en väldigt luddig diskussion. Det framgår också i konklusionen i reservationen att man är väldigt luddig. Man pekar inte ut någon särskild paragraf utan ett helt kapitel i riksdagsordningen när det gäller att man inte har fått tillräcklig information. Vad säger är att kulturministern inte kan lita på sina opolitiska tjänstemän när de ger information till kulturministern. Det är väldigt intressant att man har den inställningen. Jag kan nöja mig med det så . 69 i (s) replik: Jag upprepar vad jag sade förut. Ansvaret ligger på kulturministern. Självklart kan hon lita på sina tjänstemän. Men hon har också ansvaret. Hon ska ifrågasätta: Är detta verkligen allt vad vi kan göra? 70 () replik: kommer återigen in på lämplighetsfrågor och det materiella innehållet. Det är inte vad ska syssla med i den här frågan. Jag missade att ta upp en sak i min förra replik. Regeringen har inte förespeglat någon att beslutet skulle fattas av någon annan än regeringen. Det var för att föregå ett beslut från kommissionen som man själv tog initiativet utifrån de diskussioner som föregått. Jag vill säga något om de olika remisserna. Jag hade också inställningen när det gällde EG-rätten att EG skulle hålla sig borta från detta. Jag kanske inte var riktigt påläst om statsstödsreglerna. Vad den debatten handlar om är också substansen. Det är remissinstansernas synpunkter på en departementsskrivelse som kanske blir en proposition. Det är inte heller föremål för vår granskning. 71 (): Jag hade inte planerat att gå upp i debatten. Som sade fördelar vi debatterna mellan olika alliansföreträdare, och det var inte tänkt att jag skulle gå upp i denna debatt. Men jag kunde inte motstå frestelsen efter att ha hört och . Vad ni säger är att kulturministern har ljugit, lurat oss, och har en dold agenda. Hon har betett sig illa som människa, och inte bara det. Som de mycket väl vet finns många tjänstemän involverade. Det var de som kom till utskottet. Vad ni säger måste innebära att kulturministern på något sätt har gett dessa tjänstemän order att ljuga för oss. De kom direkt från och berättade vad som hade hänt. Utifrån det säger ni två att man här har ljugit för utskottet. Det ni säger är väldigt stort och allvarligt. Jag kommer inte ihåg någon som har påstått att det finns en sådan komplott där både tjänstemän och ministrar är överens om att föra bakom ljuset. Det har inte i sagt. Jag uppskattar den nyansering som hon gjorde och som kan accepteras i den här debatten. Men vad och representanter i debatten har gjort är inte acceptabelt. Om ni menar vad ni säger ska ni kunna bevisa det. Ni ska kunna berätta här och hur denna komplott har gått till. Hur har en minister betett sig så att tjänstemännen har varit villiga att göra det som ni menar att de har gjort? Detta kan inte accepteras. Det är inte värdigt av er att insinuera sådana saker. Det är inte bara en brist på respekt för ministern utan också för tjänstemän som jag tror är helt omotiverad. 72 () replik: Jag nämnde i mitt anförande att jag kände mig lurad, att jag anade att jag var lurad. Något annat har jag inte uttalat om statsrådet . Jag hade förmånen att sitta med henne i kulturutskottet föregående mandatperiod. Jag tycker att hon är en bra människa. Jag har inte uttalat mig om hur hon är som människa. Skulle jag göra det skulle jag i vilket sammanhang som helst gå i god för henne som en mycket gedigen och bra människa. Huruvida tycker att det beteende jag gav uttryck för i mitt anförande förut är acceptabelt och att jag uttalade mig på ett icke-värdigt sätt måste naturligtvis stå för själv. Jag har inga andra bedömare av mitt beteende eller hur jag uttrycker mig än de väljare som röstade in mig. Det gäller naturligtvis även i fortsättningen. Huruvida säger så eller inte är upp till honom. Det finns ingen annan som kan göra det. Det är han som gör de avvägningarna. Men jag har ingen som helst tvekan att gå i god för i vilket sammanhang och som helst. 73 () replik: Det gläder mig mycket. De orden är värda att komma fram, och det var bra att du sade detta. Om jag inte minns fel sade du att du höll med föregående talare när du talade. Föregående talare, om jag inte minns fel, heter . sade en hel del saker som gör att du borde skämmas efter det som du har sagt. Hon sade att det fanns en dold agenda. Dold agenda betyder inte att man bara informerar felaktigt. En dold agenda är en medveten handling för att lura någon. Påståendet att tjänstemännen bidrog till den dolda agendan måste du ta ansvar för. Du kanske inte tänkte efter riktigt när du sade att du höll med föregående talare, men det sade du att du gjorde. Det är också därför jag reagerar mot dig. Du har tagit ansvar för ofattbara anklagelse mot både minister och tjänstemän. Det var inte rätt gjort. 74 () replik: Jag tror att jag i så fall måste gå tillbaka till protokollet för att se exakt vad jag sade. Jag hoppas att jag sade vilket jag har sagt tidigare under de debatter som har varit här att jag instämmer i de argument som har framförts i själva sakfrågan. Huruvida människor fäller omdömen eller inte är jag inte intresserad av att stödja. Det är upp till var och en, som jag sade när det gäller till exempel själv. Jag kan dock inte gå i god för att det var exakt så jag sade. Men min andemening, det jag menar och det jag normalt sett säger, är att jag instämmer i den argumentering som framförs. I en argumentering för mig förekommer det inte några uttryck för hur människor är eller hur de har gjort och agerat på det sättet. Då är det sakargumentationen som är det viktigaste. 75 () replik: Det var ett slags ursäkt, och det kan accepteras som en sådan. Men du kommer inte ifrån, , att argumenteringen som använde var att det fanns en dold agenda. Hon finns här, så om du inte tyckte att hon sade det kan du fråga henne. Dold agenda är inte att begå något misstag. Jag tror inte att jag missuppfattar orden. Dold agenda är en medveten handling som syftar till att göra någonting som man inte vill berätta. Du säger: Jag fick en känsla, och jag anade att jag hade blivit lurad. Du hade en mycket bestämd känsla av att du hade blivit lurad när du var därute. Du höll med om argument om en dold agenda. Dold agenda är saker som onda människor gör. Det talas om tjänstemän som är inblandade i dolda agendor. Det här är trots allt . Vi borde ha lite mer respekt för tjänstemännen och för ministrarna också. har jag mycket stor respekt för. Det har du också. Det är mycket bra, för det är en fantastiskt bra människa. (forts. 8 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi övergår nu till dagens frågestund. Jag hälsar statsråden välkomna. 77 (): Jag vill ställa en fråga till . Den handlar om rättsväsendets ekonomi. Vi har alla kunnat följa krisen inom åklagarväsendet . Jag har själv pratat med många åklagare som har talat om de inställda rättegångarna, brottsoffer som får vänta, vittnen som får gå hem och att människor som är misstänkta för brott får rättegången uppskjuten. Här handlar det om 60 miljoner. Det är egentligen ingenting när man jämför med hur det ser ut i andra myndigheter. har dragit ned på personal. Kriminalvården talar om 2 miljarder i underskott . är oroliga för att engångsbeloppet inte ska gälla . Men det största problemet finns faktiskt inom polisen. Där är man djupt oroad över hur utvecklingen ser ut. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Vi har föreslagit många åtgärder. Vi har genomfört saker och kommit med erbjudanden. Är det inte dags att lyssna på dessa reformer för att klara av den här krisen? 78 (m): Det är ingen tvekan om att den satsning som regeringen har gjort på rättsväsendet har fått en väldigt stor effekt. Satsningen på polisen har väldigt snabbt gett ett ökat antal ärenden till åklagare. Vi ser hur hela rättskedjan påverkas av det. Det har kanske gått något snabbare än vad vi hade räknat med. Det är dock en utveckling som vi har med i vår planering och beräkning. Regeringens ambition att vi ska ha 20 000 poliser ligger fast. Det kommer naturligtvis att ställa en del krav också på vårt budgetarbete. har presenterat ett antal åtgärder i en artikel i . Det var nog inte mer än två som var nya. Jag tycker samtliga var bra, såvitt jag kan komma ihåg just . Jag vet inte om det är något nytt som Socialdemokraterna har presenterat som jag kanske har missat. Det är självfallet bra med goda idéer. Men när det gäller rättsväsendets ekonomi handlar det nu framför allt om att ta del av de prognoser och det underlag som vi har fått in från myndigheterna inför budgetarbetet. 79 (): Jag har också varit i kontakt med till exempel . Där talar man om att man minskar antalet civilanställda. Det är alltså 37 färre bara i . Så ser det också ut i andra delar av landet. Det innebär att även om ni fortsätter satsningen på fler vanliga poliser hjälper inte det därför att de måste göra arbetet inne på stationerna och ersätta de civilanställda. De siffror vi har fått från visar att blir det ett underskott bara för på . Det kan jämföras med åklagarkrisen där det totalt är ungefär 50 miljoner. Polisen är i kris. De pratar om det . De blir faktiskt upprörda när du talar om den satsningen, vilket inte ens är sant. 3 miljarder är inte mer än 5 miljarder. Jag vill att du ska lugna dem och tala om för dem att det inte ska bli färre civilanställda så att de vanliga poliserna får göra sitt jobb. Jag vill att de ska kunna känna den trygghet de behöver. Det vore bra om du kunde göra det. 80 (m): Besluten om de enskilda polismyndigheternas ekonomi ligger i huvudsak på myndigheterna. Ambitionen är naturligtvis inte att minska antalet civilanställda. som jag har varit justitieminister har det anställts väldigt många nya civilanställda inom svensk polis. Det rör sig om över 1 000 medarbetare. Sedan kan vi se att man också har minskat antalet under innevarande år, bland annat i , men det är inga stora förändringar. Jag tror att om vi ser det i ett framtidsperspektiv kommer polisen att behöva många nya kompetenser. Då måste man också kunna ta till sig personer som kanske har en annan bakgrund och kompetens än just polisutbildning. Sammantaget är det naturligtvis ekonomin som helhet som är det intressanta. Och är det som jag sade, nämligen att den ökade satsning på fler poliser och bättre verksamhet som vi har satt i gång också ställer krav över åren. Vi ser i prognoserna att det behövs mer resurser till polis och andra myndigheter för att klara av den ambitionshöjning som alliansregeringen har. Vi kommer också att reda ut detta. 81 (): Min fråga är till miljöminister . Den handlar om regeringens miljöpolitik. Vi har upplevt hur den borgerliga alliansregeringen har ryckt pengar från ett miljöområde för att göra en satsning på ett annat miljöområde. Som exempel började man ta pengar från biologisk mångfald för en havsmiljö- och miljöbilssatsning. När det visade sig vara en felprioritering lade man tillbaka pengarna till biologisk mångfald men tog då pengar från sanering av förorenade områden. En sådan ryckighet är inte bra för miljöarbetet. Den fördjupade utvärderingen av de 16 miljömål som är antagna av riksdag har föregåtts av ett systematiskt arbetssätt, vilket miljöarbetet kräver. Där pågår nu en remissrunda i landet. Min fråga är enkel: Kommer regeringen att presentera en miljömålsproposition under det närmaste året? 82 Miljöminister (): Det är viktigt att konstatera att regeringen har ökat satsningarna på miljöpolitiken. Det är också bra att vi prioriterar ännu bättre inom anslagen. När det gäller biologisk mångfald har vi på förslag tagit fram ett antal nya åtgärder för att stimulera enskilda skogsägare. Vi kommer att presentera insatser som ökar avsättningen för att skydda skog utan att vi behöver lägga det på anslag. Vi kommer också att sätta ökad press på bolagen att göra insatser. Det är ett sätt att visa hur hela samhället gör bättre insatser utan att det alltid behöver kosta statsbudgeten mer. Jag räknar med att vi kommer att lägga fram en miljömålsproposition som visar hur vi går vidare med arbetet. 83 (): Tack så mycket för det svaret! har uppskattat att det behövs mellan 5 och 10 miljarder i ökade statliga utgifter för att nå de här målen. Det blir ännu mer om man inte använder de kostnadseffektiva ekonomiska styrmedlen, som skatter och avgifter, i tillräckligt stor utsträckning. Att få upp de här anslagen kräver ett ganska långsiktigt arbete, och miljömålsarbetet har ju varit det. Det beskrivs som ett stort samarbetsprojekt, vilket är väldigt intressant. Men det krävs också politisk beslutskraft och flera åtgärder som genomförs. fick jag svar på min fråga. Jag är väldigt glad över det. Jag hoppas verkligen att det arbete som regeringen kommer att presentera blir mer långsiktigt framöver. Jag väntar intensivt på det. 84 Miljöminister (): De insatser som alliansregeringen gör är i högsta grad långsiktiga. Det betyder också att vi satsar mer på miljön än tidigare i . Fler åtgärder genomförs än tidigare. Fler i samhället är engagerade i de konkreta insatserna än tidigare. Jag visade som exempel att vi ökar effektiviteten och vi ökar skyddet för biologisk mångfald utan att det behöver kosta oerhört mycket mer pengar för staten. Det är ännu bättre för miljön om vi kan få fram åtgärder där vi får mer bra miljö för pengarna. Jag tror att det är mycket viktiga insatser som görs i miljömålsarbetet. Men de brister som visar på är domen över en politik som försöker lösa internationella problem med nationella verktyg, och det håller inte. De visar också att det behövs mycket mer effektiva mål än de som har gällt. 85 (): Min fråga är också till miljöminister . En enig klimatberedning förordade en storsatsning på järnvägen när de lade fram sitt slutbetänkande . Kapaciteten på järnväg borde öka med för att man skulle klara viktiga klimatmål. beräknar att detta kommer att kosta . I stort sett genast gick statsminister och något senare finansminister ut och avfärdade denna ståndpunkt. De tyckte att det var orealistiskt. I en intervju , tror jag det var, menade emellertid miljöminister att en kapacitetsökning i ungefär den storleksordningen är både möjlig och nödvändig. Regeringen fattar ju kollektiva beslut. Min fråga är alltså: Vilken är egentligen regeringens uppfattning i dessa viktiga strategiska framtidsfrågor? 86 Miljöminister (): Svaret på den frågan ligger i att vi nu förbereder stora satsningar på järnvägen liksom på infrastrukturen över huvud taget. Ett antal beslut har redan tagits. Ett antal projekt är på väg fram. Det räcker att nämna , , , , sträckan GöteborgTrollhättan, , Haparandabanan det finns rader av exempel på projekt som redan är på väg fram och som ökar kapaciteten kraftigt. Dessutom finns ett antal rätt enkla åtgärder som jag och infrastrukturminister har pekat på som är möjliga att göra för att ytterligare rätt starkt öka kapaciteten. Detta gör det fullt möjligt att nå målet i den storleksordning som Klimatberedningen pekade på utan att det alls behöver kosta nya pengar i den storleksordning som frågeställaren nämnde och som också har talat om. 87 (): Jag uppfattade ändå att i intervjun pratade om att man behövde satsa i den storleksordningen. Då menar han alltså att inte kan räkna, utan det kan bli betydligt billigare. Den intressanta frågan är trots allt att i åtminstone två budgetar och någon vårbudget har regeringen skrivit att man utifrån en samhällsekonomisk analys har kommit fram till att man ska satsa mer på väg än på järnväg. Hur fungerar detta ur klimatsynpunkt? Om man nu tänker sig att det här kostar 140 miljarder måste man åtminstone satsa 141 miljarder, kanske upp till 200 miljarder på vägar. Hur har ni tänkt finansiera det inom ramen för en anslagsfinansiering där staten inte har någon investeringsbudget? 88 Miljöminister (): Problemet för är att han inte riktigt har satt sig in i underlaget. Poängen är här att det går att göra stora kapacitetsökningar redan genom de projekt som är beslutade och på gång genom att vidta ytterligare ett antal åtgärder som relativt snabbt ökar kapaciteten, till exempel fler dubbelspår på strategiska ställen, bättre samordning av trafiken på själva banorna, förlängda perrongkapaciteter på sina ställen och självklart därutöver också nya banor. Det skulle rimma väldigt väl med att öka kapaciteten utan att satsa så stora summor extra som 136 eller 140 miljarder. Det rimmar mycket väl med att dessutom satsa på vägarna, vilket vi också kommer att behöva göra. Vi arbetar nu med att fylla igen det tomma hål som den förra majoriteten lämnade efter sig, och det är vi på väg att klara av. 89 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet om skolbiblioteken. Barn och unga i läser tyvärr allt mindre, och det är också dokumenterat att läsförmågan hos svenska skolbarn har försvagats. Detta är en väldigt sorglig utveckling, tycker jag, dels för att vi vet att goda läsvanor och hög läsförståelse påverkar skolans resultat i positiv riktning, inte bara i ämnet svenska utan även i andra ämnen, dels för att läsa i sig är en stor glädje. menar, precis som internationell forskning visar, att det finns ett samband mellan läsförmåga och tillgång till skolbibliotek. Brister i de svenska skolbiblioteken anges också som en delförklaring till att barnens läsförmåga går ned. Min fråga är: Hur avser ministern att säkerställa att alla svenska skolelever får tillgång till skolbibliotek med professionella skolbibliotekarier? 90 Statsrådet (): Skolbibliotek ligger, som första ledet i ordet antyder, inom utbildningsministerns ansvarsområde, och därför tar jag den frågan här . Jag vet att utbildningsministern har ett mycket djupt engagemang i frågan, för det är vår uppfattning, precis som säger, att skolbibliotek utgör ett utomordentligt stöd för elevernas lästräning. Skolbiblioteken tjänar i väldigt många fall som inspiration och fördjupning i undervisningen i svenska och också i andra ämnen. Vi har uppfattningen att det ska finnas bra skolbibliotek tillgängliga för alla elever. Så är det tyvärr inte , men skolan är ju i grunden numera ett kommunalt ansvar, så vi måste lita på ett engagemang hos kommunala skolpolitiker och skolledare. Men regeringens inställning är, som jag sade, att bra skolbibliotek ska finnas tillgängliga för alla elever. 91 (): Tack för svaret! Ansvaret ligger hos kommunerna, men nästan hälften av alla skolelever saknar alltså tillgång till ett skolbibliotek. Jag skulle därför ändå vilja pusha lite grann för det här och fråga om regeringen avser att göra någonting för att på något vis stötta kommunerna i det här arbetet. Jag tror nämligen att de flesta kommuner är intresserade av att se skolbiblioteken som en pedagogisk resurs. 92 Statsrådet (): Vi gör väldigt mycket för att stötta undervisningen i svenska för elever. Vi inför nationella prov i tredje klass. Vi återinför utbildning av speciallärare för att stötta elever med särskilda lässvårigheter och så vidare. I det perspektivet är skolbiblioteken en otroligt viktig resurs. Huruvida det kommer specialdestinerade pengar just till skolbibliotek kan jag inte yttra mig om här , men när det gäller själva grundsynen råder det definitivt ingen skillnad, för som jag sade: Utgångspunkten bör vara att alla elever har rätt till att ha tillgång till ett skolbibliotek. 93 (): Jag har en fråga till justitieminister . Tyvärr ser vi en ökad brottslighet i samhället, både av nationell och av internationell karaktär. Ministern har på ett föredömligt sätt tagit krafttag mot den grova och organiserade brottsligheten genom en samordning mellan de rättsvårdande myndigheterna, , och tullen. De rättsvårdande myndigheterna i polisen, åklagarna och domstolarna är välfungerande och har hög internationell kvalitet. Men de rättsvårdande myndigheterna har ärvt ett stuprörstänkande från den tidigare regeringen som avspeglar sig . Där polisen ökar sina aktiviteter och går upp till 20 000 uppstår kapacitetsbrist hos de efterföljande. Min fråga till ministern är: Hur kan vi på ett bättre sätt få en dynamisk balans i hela rättskedjan med bättre följsamhet och utan stora kast? 94 (m): Det projekt vi har, en mobilisering mot grov organiserad brottslighet, är ett bra exempel på insatser som görs där olika rättsvårdande myndigheter och andra myndigheter samverkar kring ett specifikt problem. Det är alltid en fördel när man vill få bättre samordning och ett bättre resursutnyttjande att sätta polis, åklagare och domstol i samarbete med varandra och att också involvera Kriminalvården i det arbete som polis och andra gör. Vi gör nu en rad olika sådana satsningar, och regeringen kommer att leverera särskilda uppdrag till flera myndigheter i det avseendet. Jag tror alltså att det handlar om att hjälpa myndigheter och verksamheter att hitta varandra, för när man väl hittar varandra kring gemensamma problem kan man också hitta lösningar. Vi har också ett stort arbete i gång som handlar om att koppla ihop polis och kommun, vilket kan bli väldigt fruktbart. 95 (): Först vill jag tacka justitieministern för ett alldeles ypperligt svar. Jag ser fram emot de här åtgärderna. Hur ser ministern på möjligheten till privata initiativ inom de rättsvårdande myndigheterna? 96 (m): Det finns flera goda exempel runt om i landet där inte minst kommuner har satt i gång ett samarbete mellan rättsvårdande myndigheter, kommunala insatser och privat företagsamhet. är ett sådant exempel, men det finns också andra exempel som jag skulle kunna nämna om talartiden medgav det. Jag tycker att det här är utmärkt. Det finns ett intresse från näringsidkare, från föreningslivet och från andra för att bidra. Bland annat har länspolismästaren i , , i sin rapport i samband med skisserat idéer om hur vi bättre kan samordna insatser. Där är naturligtvis också de som finns utanför myndighetssfären inkluderade. Jag tror att det finns mycket som man tillsammans kan göra. Skydd för kvinnor med tillfälligt uppehållstillstånd 97 (): Min fråga riktas till statsrådet . har vi ett system där tillfälliga uppehållstillstånd blir permanenta äktenskap. Men det finns anledning till oro sett till den senaste tidens uppgifter här i . Kvinnor som kommer på så kallad nyetablerad anknytning utvisas därför att de har valt att lämna män som slår dem. Mot den bakgrunden är min fråga till statsrådet: skydd finns det för kvinnor som väljer att lämna män som slår dem? 98 Statsrådet (): Huvudregeln är att om grunden för ett uppehållstillstånd är kopplad till ingånget äktenskap och detta äktenskap upphör innan är till ända faller naturligen grunden för uppehållstillståndet.