prot · GW0947 · 2008-12-11 00:00:00 — Åtta av tio av dessa bostäder blev alltså inte byggda, och 1,1 miljon ungdomar är på väg ut på bostadsmarknaden . Under de tre första kvartalen 2008 började endast 2 500 hyresrätter att byggas. Det är en minskning med om man jämför med de 7 700 som byggdes 2006. Då fanns det ett investeringsstöd. Mer än 120 000 bostäder byggdes under föregående mandatperiod. Det gick fort utför med Odells bostadspolitik redan före finanskrisen; nu är situationen katastrofal. Ni har avlövat, avrustat och avskaffat . Det som borde ha gjorts var det motsatta. Ni har lagt framtiden i marknadens händer och frånhänt er ert ansvar. ser vi konsekvenserna av det. Är ni fortfarande nöjda? Vi socialdemokrater har lagt fram en politik som kan sammanfattas i fem skarpa förslag för att dämpa krisen i byggsektorn och få fram fler och bättre bostäder. Vi vill avsätta , 2009 och 2010, för att åtgärda bostadsbristen, rusta befintligt bestånd och rädda byggbranschen i den värsta krisen . vill vi satsa 1 miljard på ett investeringsstöd för byggande av billiga och miljövänliga hyresbostäder. bygger vi ut det med ytterligare 1 miljard. Vi avsätter 3 miljarder till ROT-avdrag 2009. Bygger man om klimatsmart finns också en särskild klimatbonus på . Vi vill satsa på miljonprogrammen och genom det skapa fler attraktiva bostadsområden. Vi skjuter till . Det kan innebära renovering av ca 40 000 lägenheter och ge ca 25 500 årsarbeten inom byggbranschen. Vi lägger också 500 miljoner på kommunerna för upprustning av skolor, förskolor och äldreboenden. Vi vill öka investeringarna i infrastruktur med 2 miljarder mer än regeringen 20092011 och dessutom tidigarelägga underhåll . Regeringen har i sitt krispaket föreslagit ett ROT-avdrag. Det är bra. Vi ska ha en hög boendestandard i vårt land även framöver. Det är viktigt att det gäller alla. Det ska också gälla hyresgäster och unga människor. Vi socialdemokrater har en politik för sysselsättning och för byggande och boende. Vi vill ha en framtidsinriktad förutsägbar politik för alla. Varför tycker inte ni som styr i detta land att detta är viktigt? Beskedet till landets ungdomar och bostadssökande är tydligt. Den borgerliga majoriteten anser inte att staten har eller ska ta något ansvar. Det som återstår är andrahandsboende, uthyrningsrum eller ytterligare köande utan besked, i värsta fall och i ökande omfattning kombinerat med arbetslöshet och dålig ekonomi. Till de unga byggnadsarbetarna, som kanske också är bostadssökande, har regeringen inget besked som kan lugna på någon punkt. Vi avsätter för att varslade lärlingar ska bli utbildade byggnadsarbetare och finnas kvar i branschen när det vänder. Det ska ske genom arbetsinsatser i de mest slitna bostadsområdena. Det är viktigt för branschen, men det är kanske ännu viktigare för de unga byggnadsarbetarna. Till hyresgästerna i miljonprogrammets hyreslägenheter kommer inga positiva besked från en regering som slår sig för bröstet för sin kamp mot utanförskapet. Vi socialdemokrater har en politik för ökad sysselsättning och för bygg- och bostadsmarknaden. Vi vill satsa oss ur krisen på ett sätt som gör mesta möjliga nytta för dem som riskerar arbetslöshet, för dem som hyr sin lägenhet i områden i verkligt behov av upprustning och för att ge unga människor hopp. Vi har en bostadspolitik. Vi satsar 13 miljarder för att åtgärda bostadsbristen, rusta beståndet och få fram fler bostäder. Ni tycker inte att frågan är viktig. Någon annan slutsats kan jag inte dra. Men har ni möjlighet att under debatten redovisa något annat, även om jag, herr talman, inte har några större förhoppningar. Jag yrkar bifall till reservationerna 3 och 6, och återkommer med ytterligare yrkanden under den konsumentpolitiska debatten. 57 (): Regeringens bostadspolitik har kraschat. Högeralliansens politik bygger på ombildningar och utförsäljningar av hyresrätter med målet att göra bostaden till ett spekulationsobjekt. Låt marknaden styra så ordnar sig allt! Det är precis det ni hoppas på, ni på högersidan. Ett resultat av denna övertro är att det inte har byggts så få hyreslägenheter som sedan räntekrisen . Det ansvarar den högerledda regeringen och för. är det bostadsbrist i över hälften av landets kommuner. Främst är det hyresbostäder som saknas, och enligt kommunerna är det unga och de äldre som är de värst drabbade grupperna. som det inte byggs hyresbostäder står vi också inför enorma renoveringsbehov i det befintliga beståndet. För att tydliggöra att både nyproduktion och ombyggnation av bostäder måste öka vill sätta upp tydliga produktionsmål. Vi vill inrätta ett nytt anslag som vi kallar bostadsfond. Syftet är att stödja nyproduktion av bostäder och nödvändiga ombyggnationer i det befintliga beståndet. Fonden kommer, om den införs, att ge förutsättningar för att bygga 40 000 bostäder , varav minst hälften ska vara hyresrätter. Dessutom kommer 65 000 bostäder att kunna renoveras. målsättning är att miljonprogrammets lägenheter ska renoveras av . Grunden i vårt förslag om en bostadsfond är att fonden disponerar medel som ska gå till fastighetsägare i form av investeringsbidrag för ny- och ombyggnationer av hyresrätter. Villkoren för att få del av fonden ska vara att hyrorna framförhandlas i förväg och att de ska ligga på en rimlig nivå samt att bästa miljöteknik ska användas. De nybyggda husen ska vara klimatsmarta för att berättiga stöd från vår bostadsfond. Klimatsmarta hus, så kallade passivhus eller lågenergihus, minskar energianvändningen med jämfört med dagens normhus. Utsläppen av växthusgaser kan halveras i lågenergihus och minskas med i passivhus. Byggandet av klimatsmarta hus har visat sig vara ekonomiskt lönsamt för byggföretagen, och dessutom sparar de boende genom minskade energikostnader. Vi ser ingen anledning till att det ska byggas annat än klimatsmarta hus längre. föreslår därför att klimatsmarta hus ska införas som norm för nybyggande av flerbostadshus . menar vi att även en- och tvåbostadshus borde byggas klimatsmart. Vi föreslår i vår budget ett nytt anslag. Vi kallar punkten Stöd klimatsmarta hus. Vi vill att det ska inrättas. Syftet ska vara att öka informationen och kunskapen om ett sådant här byggande hos byggbranschen. Mycket av den nyproduktion som trots allt kommer till stånd i våra storstadsområden byggs på gammal industrimark, ofta med centralt och attraktivt läge. Vi tycker att det egentligen är positivt, därför att det kan vara ett resursslöseri att låta tätortsnära före detta industrimarker stå outnyttjade. Dessutom kan det vara en risk ur miljösynpunkt. Gammal industrimark är tyvärr ofta förorenad och behöver saneras, och det kostar pengar. Och vid de tillfällen då ingen kan ställas till svars och bekosta sanering av mark kommer förstås kostnaden slutligen att hamna på hyresavin. Vi menar att staten bör främja arbetet med saneringen av dessa områden. Ett ökat bostadsbyggande är nödvändigt, och störst är behovet av fler hyresrätter, precis som jag nämnt tidigare. Det är viktigt att det ska vara till rimliga kostnader. Ett ökat byggande av hyresrätter måste därför vara en prioriterad fråga för en hållbar samhällsutveckling. Det ökade bostadsbyggandet ska uppfylla kraven på en ekologiskt hållbar utveckling. Städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö där byggnader och anläggningar har lokaliserats på ett miljöanpassat sätt så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Enligt miljömålet God bebyggd miljö ska samhällsplaneringen även främja en minskad bilanvändning och likaså öka förutsättningarna för användande av miljöanpassade och resurssnåla transporter. Vi måste rädda och klimatlyfta hyresrätten. Vi måste satsa på byggande av bostäder i hela landet. Vi måste satsa på kooperativa hyresrätter. Vi måste komma till rätta med fukt- och mögelskador. Allt det här är förslag på politik, och det finns i våra motioner. Regeringen har rivit upp tidigare handlingsplaner för konsumentpolitik som fastställde . var konsumentpolitikens mål trygga konsumenter som handlar hållbart. Det gamla målets delmål handlade om att konsumentskyddet ska ha en hög nivå och vara tillgängligt för alla, att alla medvetna och kunniga konsumenter hushållar med egna och gemensamma resurser samt att producenter och övriga näringsidkare ska ta sitt ansvar gentemot konsumenterna. Det nya målets delmål preciserar endast att konsumentskyddet ska vara på en hög nivå samt att den information som konsumenterna behöver ska vara tillgänglig och tillförlitlig. Regeringens ändring av det konsumentpolitiska målet innebär att producenternas och näringslivets ansvar minskar på bekostnad av konsumenterna, som ska ta ännu större ansvar. Det är beklagligt att regeringen tagit bort hållbar konsumtion från målen. Skulle borgerligheten mena allvar med sitt miljöengagemang borde den förstås förstå att frågan om hållbar konsumtion är en avgörande faktor för att nå flera miljökvalitetsmål. föreslår en satsning på kommunala konsumentvägledare eftersom vi anser att deras arbete i kombination med den kommunala budget- och skuldrådgivningens insatser kan förebygga att människor hamnar i livslånga skuldfällor. Den förra regeringen tillsatte en utredning med syfte att se över den kommunala konsumentvägledningen och ge förslag på hur en hög och likvärdig nivå på denna kan uppnås i hela landet. Den här regeringen verkar inte ta så allvarligt på den frågan, för inget händer. För att garantera alla människors tillgång till god konsumentvägledning vill genom en lagändring i kombination med ett riktat stöd till kommunerna göra konsumentvägledningen till ett obligatorium för kommunerna. Avslutningsvis står jag naturligtvis bakom alla reservationer, men jag yrkar bifall till nr 4, 12 och 13. (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Det är dags för frågestund med regeringen. Jag hälsar statsråden välkomna. 59 (): Jag vill ställa min fråga till finansminister . Verkligheten brukar hinna i kapp de flesta av oss, så också regeringen. medgav finansminister för K.-G. i tv-programmet att det var fel att chockhöja avgifterna till a-kassan. Finansministerns politik har alltså förvärrat jobbkrisen, kan man säga. experimentverkstad har lett till massflykt från a-kassan. 500 000 har trängts ut ur försäkringen. Siffror från a-kassornas samorganisation visar att finansministerns försämringar har slagit över alla åldersgrupper, men framför allt yngre under har lämnat a-kassan. De har inte råd att betala dyra avgifter. En tredjedel av de arbetslösa saknar nu a-kassa, enligt Arbetsförmedlingen. Arbetslösheten väntas stiga till . 52 000 fler har blivit arbetslösa med som finansminister. Vilket besked har finansministern till de människor som varslas, är på väg att förlora sina jobb eller redan har fått lämna sina jobb? När tänker finansministern ta tillbaka chockhöjningen av avgifterna till a-kassan? 60 Finansminister (): Jag vill tacka för att han tar upp denna viktiga fråga om a-kassan. Låt oss titta på hur den svenska a-kassan ser ut ! Vi har fått en ersättningsnivå som börjar på . Det är en av mest generösa, kanske en av världens mest generösa. Den trappas gradvis av i takt med att arbetslöshetstiden förlängs. Man får starkare drivkraft att söka arbete aktivt. I takt med att arbetslöshetstiden förlängs går vi in med jobb- och utvecklingsgarantin, förstärkta insatser för att man aktivt ska söka arbete och förstärkta sökstöd. Har man varit borta länge handlar det om mer omfattande aktiva åtgärder. Det här har av många forskare beskrivits som i princip den utformning av a-kassan som enligt forskning och erfarenhet ger ett viktigt stöd för lönebildning och högre sysselsättning. I det ligger naturligtvis också den nya utformningen av avgiften. Det här har tillsammans med jobbavdraget sänkt arbetslösheten . Det är alltså viktiga långsiktiga åtgärder för att lägga grunden för full sysselsättning. 61 (): Detta var inget svar på min fråga. var orolig över det här och ångrade att han hade chockhöjt avgiften till a-kassan. Att man har ångrat någonting brukar följas av att man vill göra bot och bättring, men tydligen icke för i det här fallet. Han argumenterar ungefär som Littorin har gjort i denna kammare om vad som kommer efter a-kassan. fick vi ett besked till. skrev att det på grund av ökad arbetslöshet kommer att öka med till för alla de kassor som ligger och får ökad arbetslöshet beroende på hur högt man får, naturligtvis. Det är en höjning till som den här gruppen får. Tänker göra någonting åt egenavgiften, eller var det bara en bekännelse för att få sympati och sedan fortsätta som om ingenting har hänt? 62 Finansminister (): Låt oss hålla ordning i diskussionen! Vi har en a-kassa som ligger i linje med det som forskning och erfarenhet tyder på pressar ned arbetslösheten, och inte lite, utan mycket. Det är inte lite forsknings- och erfarenhetsstöd, utan brett och omfattande. Det gäller inte minst de erfarenheter vi hade när Socialdemokraterna tog ansvar för att sköta omställningen i arbetslöshetsförsäkringen. representerar på punkt efter punkt en politik som handlar om massarbetslöshet och utanförskap. I varje del handlar det om att undergräva arbetslinjen och göra det mindre lönsamt att arbeta. Jag har naturligtvis konstaterat att den höjning vi gjorde av a-kasseavgiften var motiverad och viktig för att säkra starka offentliga finanser. Det var någonting som Socialdemokraterna tyckte var viktigt, men inte nu när de tillsammans med är motståndare till strama utgiftstak och god ordning. Då var det viktigt med avgifterna. har vi sänkt dem en gång, två gånger. Det är viktiga åtgärder mer pengar i plånboken, mer lönsamt att arbeta. Vi kan naturligtvis gå vidare med det. Men vi kommer aldrig att ställa upp på massarbetslöshetspolitik. Jag vill påpeka att det inte är någon debatt. Det är frågor om tjänsteutövningen. Finanspolitiken i kommuner och landsting 64 (): Jag har en fråga till . Regering och riksdag vidtar nu med anledning av konjunkturläget ett antal åtgärder för att finansiellt stimulera den svenska ekonomin. kommer signaler om att ett antal kommuner och landsting i stället överväger att vidta åtgärder som verkar direkt åtstramande på samma ekonomi. Man stoppar investeringsprojekt och drar ned på sin verksamhet. Samma kommuner och landsting har däremot i många fall bedrivit en expansiv finanspolitik under den senaste högkonjunkturen. På detta sätt har man bidragit till att försämra de ekonomiska förutsättningarna i såväl lågkonjunktur som högkonjunktur. Staten, landstingen och kommunerna tillhör samma lag. Av den anledningen vore det väl bra om vi finanspolitiskt drog åt samma håll. Jag undrar därför vad finansministern gör för att öka våra kommun- och landstingspolitikers förståelse för den svenska ekonomin. Jag undrar vidare om finansministern kan tänka sig att ta ett initiativ för att utveckla det ramverk som reglerar kommunernas ekonomi i syfte att minska deras procykliska inverkan på ekonomin. 65 Finansminister (): ställer viktiga frågor. Låt oss dock ha en blick över hur det kommer att se ut på svensk arbetsmarknad . Exportindustrin drabbas nu hårt. Vi har sett det i fordonsindustrin och kommer att få se det i de råvaruberoende industrierna. Det finns betydande risker på hela vår industrisida. Byggandet bromsas in mycket snabbt. Samma sak gäller servicenäringarna, både finansiell sektor och detaljhandel. Det är alltså en bred inbromsning i privat sektor som är betydligt kraftigare än den inbromsning som sker i kommunsektorn. Enligt Amsprognosen ligger 10 000 av jobbförlusten på 145 000 på kommunsidan, om jag förstod siffrorna rätt. Det här beror bland annat på att vi har tillfört kommunerna väldigt mycket pengar. Det handlar om arbetsgivaravgiftssänkningar, fastighetsskatten, särskilda statsbidrag och sänkta ungdomsarbetsgivaravgifter. Det här gör att kommunernas ekonomi ter sig något starkare än vad andra delar av ekonomin ter sig. har följaktligen spelat en viktig roll i detta. Vi har bättre ordning i offentliga finanser i kommunsektorn än vi har haft. Men det finns naturligtvis alltid skäl att diskutera ramverket. 66 (): Att läget är bra i kommunsektorn instämmer jag i. Problembeskrivningen handlar om att kommuner och landsting under den högkonjunktur vi hade delvis har slängt bensin på brasan. Det var ett antal kommuner och landsting som gjorde stora investeringar i högkonjunktur och som när lågkonjunkturen kommer i stället håller igen. Är det inte så att balanskravsreglerna, även om ramverket har varit bra, har en stor potential att utvecklas? 67 Finansminister (): Låt oss ändå vara lite försiktiga med formuleringarna. Hela den svenska ekonomin bromsar nu in relativt kraftigt. Vi ser en tydlig nedgång. Det är naturligtvis så att läget är allra tuffast i exportindustrin, byggindustrin och de tunga basnäringarna. Jag skulle nog beskriva läget som tufft också i kommunsektorn, men den stora kontraktionen sker inom exportindustrin. har betytt att vi nu på väldigt har kommuner som i huvudsak haft god ordning på sina finanser. Det tror jag egentligen att vi inte har upplevt tidigare; den stora omsvängningen skedde 20032004. Detta säger mig att ramverket har varit bra. Man kan naturligtvis alltid diskutera aspekten med gasning och bromsning. Men det är en del av ramverket. Jag vill nog att vi ska se på det i ett helhetssammanhang och inte bara bryta ut kommundelen. Nedsättningen av sociala avgifter för unga 68 (): Min fråga är till . har granskat om nedsättning av sociala avgifter är ett effektivt sätt att öka sysselsättningen. Resultatet är nedslående och entydigt. Det är dyrt och ineffektivt. Varje arbetstillfälle beräknas kosta . När det gäller nedsättningen av sociala avgifter för unga som är , som är regeringens enda egentliga åtgärd mot ungdomsarbetslösheten, fanns inte tillräckligt underlag för att göra en fullgod utvärdering. Men man slog ändå fast att mycket talade för att det skulle bli samma nedslående resultat. Man rekommenderade därför regeringen att skyndsamt utvärdera nedsättningen av sociala avgifter för unga. Min fråga blir: Har regeringen för avsikt att skyndsamt vidta en utvärdering? Om resultatet blir så nedslående som och många av oss tror, är den i sådana fall beredd att ompröva sin politik på det här området? 69 Näringsminister (): Låt mig först säga att ungdomsarbetslösheten är ett gissel. Det var bra att det var en tydlig valrörelse i det sammanhanget. Vi ska verkligen se till att unga får en bra start på arbetsmarknaden när de har gått ut en utbildning. De åtgärder vi har genomfört har inneburit att 34 000 fler ungdomar har fått jobb . Det är vi inte nöjda med. Det är full sysselsättning också för unga som gäller. Nedsättningen av socialavgifterna har verkat . Det är för att säga vad den har för effekter. Det man kan konstatera är att de som regeringen tog bort när vi tillträdde hade dessa brister. Det gav inte den ökning av sysselsättningen som man önskade. Vi kan ändå konstatera att alla de åtgärder som har genomförts tillsammans har inneburit att det är fler unga som får jobb. Det är naturligtvis inte bara kopplat till sänkta socialavgifter utan beror på den samlade åtgärdskatalogen. Men det är bra att unga får starta sitt liv med att visa upp sig på arbetsmarknaden. 70 (): Det är sant att unga har fått jobb . Det beror mest på att vi har haft en fantastisk högkonjunktur. går vi in i ett helt annat läge. Politiken kommer att börja spela en roll som den inte har gjort av regeringens innehav av makten. Min fråga kvarstår. Är man beredd att skyndsamt utvärdera åtgärden? är ändå tydlig i sitt utlåtande. Man bedömer att den har samma effekter som andra åtgärder av den här typen. Om man utvärderar och kommer fram till att effekten är dålig och åtgärden ineffektiv och dyr, är regeringen i så fall beredd att ompröva sin politik på området? 71 Näringsminister (): Man ska utgå från resultatet. Det är naturligtvis inte en åtgärd som leder till att ungdomar får jobb. Det samlade åtgärdspaket som regeringen har presenterat, inklusive sänkta socialavgifter, är till gagn för unga om det är 34 000 fler som har fått jobb. Talar man med företag säger de framför allt inom tjänstesektorn, turistnäringen och andra att det är väldigt positivt att vi nu får lägre kostnader för att anställa unga . Jag tror inte att ökade kostnader för att ha unga anställda, som till exempel Socialdemokraterna föreslår, kommer att uppmuntra enskilda företagare att anställa unga. Min uppmaning till företagarna nu är: Se att ungdomarna är en resurs på er arbetsplats! Det är billigare att anställa unga. Hjälp dem att komma in på arbetsmarknaden! Ni kommer att få många goda idéer från alla dessa unga som kommer in på era företag och arbetsplatser. Det är min uppmaning, inte att ifrågasätta att vi har sänkta kostnader för att anställa dem. 72 (): Jag har en fråga till infrastrukturminister . Vi har som har gått gjort en hel del insatser när det gäller infrastruktur och ökat på både underhåll och nyinvesteringar. I höstens budget kom stora satsningar på detta område. De är mycket efterlängtade och behövliga runt om i hela . Under tidigare regeringar har vi haft erfarenhet av att när det redan blivit kris och katastrof och redan är för sent har man ryckt insatser från olika delar av landet och placerat om dem. Trollhättepaketet är ett sådant exempel. Det känns skönt att vi har en regering som har lärt av de erfarenheterna och inte ställer olika landsdelar mot varandra. I den närtidssatsning på 4 miljarder som görs finns det också ytterligare kompletteringar. Jag skulle gärna vilja höra infrastrukturministern berätta vad det kommer att innebära för vägnät. 73 Statsrådet (): Det är viktigt att se i den lågkonjunktur vi nu befinner oss i att vi gör allt från statens sida för att också vara en god beställare där det skapas nya jobb. Det är precis i rätt situation vi nu gör en kraftansträngning för svensk infrastruktur på både väg och järnväg. Det är mycket riktigt så som frågeställaren säger. Redan i ordinarie budget lade regeringen in det mest kraftfulla paket som någonsin lagts i ordinarie budget med 10 nya miljarder . Det innebär att det finns verksamhet över hela landet. Därtill har vi tillfört ytterligare 1 miljard till underhållssidan. Det skapar nu bättre förutsättningar för att svensk järnvägsinfrastruktur ska fungera, och vi bygger bort problem i väginfrastrukturen i alla delar av landet. 74 (): Det som är intressant är att fundera på vad det innebär. Företagen brukar säga: Vi måste ha en infrastruktur. Från sida har vi ofta hört fordonsindustrin beskriva att vi har en infrastruktur på plats. Där vet jag att det kommer satsningar. Det handlar också om löntagares möjligheter att pendla till ett arbete och ha ett rimligt liv. Vad kommer att hända med de vägsatsningar som ligger i första skedet? Är det både stora motorvägar och det mindre vägnätet? 75 Statsrådet (): Det är viktigt att se att de åtgärder som kommer att starta är satsningar på järnvägsinfrastruktur och väginfrastruktur med projekt som kan börja här och . Det skapar nya jobb över hela landet. Så sent som i går fick jag information från i och . Enbart den sista miljarden för underhållssidan och de nyinvesteringar som sker skapar 300400 nya jobb bara i och . Det tyder på att det är rätt åtgärder. Vi kommer att bygga bort flaskhalsar. Det skapar bättre möjligheter för människor att pendla. I och runt våra storstäder finns en stor frustration för att järnvägsinfrastrukturen inte fungerar. Här tillförs nu , och drygt 1 miljard för att förbättra möjligheterna så att människor ska kunna komma . Det gör den här regeringen. Vi tillför nya resurser. Vi flyttar inte runt pengar i detta land, utan vi tillför nya resurser. Vi tillför också resurser till Trollhättepaketet. Det var det tidigare paketet där Socialdemokraterna skulle göra investeringar men som inte fick tillräckliga resurser. Där lägger vi också till nya pengar.