prot · GW0914 · 2008-10-16 00:00:00 — Detta var konsekvensen av ett enfaldigt tänkande och en stimulans som egentligen var en fara för medborgaren. 445 () replik: Bevisar det exemplet på något vis att vi skulle dra ned på antalet platser på högskolan, att det var bättre och att stenar som är gamla är bättre än stenar som är nya? Vad är det som diskussionen handlar om? Jag tror att vi ska ha rejält med platser på högskolan. Jag tror till och med att vi ska bygga ut. Jag tror att vi ska satsa på kvalitet i skolan, på lärarens möte med eleven. Jag vet egentligen inte vad ditt så kallade exempel här bevisade. Jag kan också ge exempel. När jag under , som aktivt röstade emot här i , besökte en utbildning var där en kvinna som jobbat på städsidan . Hon utbildade sig till något nytt och sade: Det här skulle jag ha gjort mycket tidigare. Det här är verkligen en kick för mig i livet. Men vuxenutbildningen har ni dragit ned på. Det var en av era första åtgärder. har ni försökt komma undan det genom att lägga dit en liten slant. Men inte duger det i det här konjunkturläget. 446 (): När jag framhåller att svenska ska vara undervisningsspråk inom svensk utbildning möts jag av förvåning. Svenska som undervisningsspråk är ju en självklarhet för de flesta. Att framhålla detta är att slå in öppna dörrar. Många medborgare lever nämligen i okunnighet om att det i våra friskolor finns tusentals elever som får hälften av sin skolundervisning på engelska, och kommunala grundskolor kan ha hälften engelska som försöksverksamhet. På universiteten är en stor del av kurslitteraturen på engelska, och alltmer av undervisningen sker på engelska. Till exempel ges av alla magister- eller masterkurser på engelska. Man kan alltså helt klart tala om engelskans framträngande som undervisningsspråk på alla nivåer, grundskola, gymnasium och universitet. Alla tycker förstås att vi ska lära oss bra engelska. Det är ju ett av världens viktigaste språk. Det tycker jag också, och just för att det är så viktigt vill jag ha en förstärkt undervisning i engelska men med kunniga och välutbildade lärare i engelska språket. Det är detta som ger goda kunskaper, inte att svenska lärare i matematik, historia och geografi ska förmedla sin kunskap på mer eller mindre begränsad, kanske ibland bristfällig, engelska. Det är den ena sidan av myntet, de svenska lärarnas helt naturligt begränsade kunskap i engelska. För vi ska väl ha svensktalande lärare i svenska skolor och inte behöva importera lärare från engelsktalande länder? Begränsade kunskaper i engelska förmedlar inte bara bristfällig engelska till eleverna utan begränsar också kunskapsöverföringen i de olika ämnena. Den andra sidan av myntet är de svenska elevernas begränsade kunskaper i engelska som hindrar deras förmåga att förstå och deras förmåga att interagera med läraren. Det finns rapporter och studier som visar detta. I undersökning om språkintegrerad undervisning, det vill säga undervisning i olika skolämnen på engelska i grund- och gymnasieskolan, redovisas en sammanställning av effekten av denna undervisning. Den visar en marginell ej statistiskt säkerställd ökning av färdigheten i engelska, något försämrade svenskkunskaper och mer lärarstyrda och lärarledda lektioner. Att eleverna blir tystare och mindre aktiva är helt naturligt, eftersom de inte behärskar språket och därför inte kommer med frågor eller gör spontana utvikningar, just detta som ger liv åt undervisningen. Forskaren visar i sitt avhandlingsarbete att duktiga elever med engelska som undervisningsspråk klarar sig ändå, trots detta, men att eleverna skulle lära sig mycket mer med samma arbetsinsats om undervisningen var på svenska. Samma sak framkommer på universitetsnivå. I en studie genomförd med studenter som deltog i fysiklektioner både på engelska och på svenska framkom att även om studenternas egen uppfattning var att språkvalet spelade väldigt liten roll upplevde de ett antal problem som orsakades av språkvalet. Studenternas vilja att fråga och svara på frågor blev mycket begränsad när undervisningen skedde på engelska. Det blev en minskad interaktion mellan lärare och studenter men många frågor till läraren efter lektionerna. Varför då satsa på detta? Elevernas föräldrar vill så gärna ge den magiska nyckeln till sina barn som heter nyckeln till den internationella världen. Och när eleverna blir äldre vill många själva skaffa denna nyckel, nyckeln till att kunna ta sig fram i världen utanför där alla, enligt vad man tycks tro, talar engelska. Man förstår inte att den nyckel som bättre kan öppna den internationella världen heter goda språkkunskaper, i engelska men också i andra viktiga språk, som man får genom förstärkt undervisning av kompetenta språklärare. Det är en nyckel som ger tillgång till goda ämneskunskaper genom att de olika ämnena studeras på svenska. Goda ämneskunskaper är helt väsentligt för att ta sig fram i en globaliserad värld med knivskarp konkurrens med andra européer, med kineser, japaner, amerikaner och indier. Vi behåller då också möjligheten att utveckla vårt eget språk, vilket är en nödvändighet för dem som ska använda svenska på olika nivåer i arbetslivet, till exempel lärare, jurister och inte minst journalister. Ett misstag är att tro att världen utanför är helt engelskspråkig i den meningen att man alltid tar sig fram på engelska. Ingen som inte har en kristallkula kan heller säga att engelska är världsspråket också . Spanska talas av 387 miljoner modersmålstalande, jämfört med engelskans 364 miljoner, och är det snabbast växande språket i . , ett av världens folkrikaste länder, är nu också en ekonomisk stormakt. Arabiska språk talas av 280 miljoner. Vi bör hejda och stoppa engelskans framträngande som undervisningsspråk i genom att satsa på en väl utvecklad svenska som grund för kreativitet och goda ämneskunskaper och en förstärkt professionell språkundervisning som satsar mycket på engelska men också på andra viktiga språk. I en kommande språklag bör regleras att huvudregeln är att svenska ska vara undervisningsspråk på samtliga stadier inom utbildningsväsendet. 447 (): Den svenska förskolan håller en hög internationell klass även om gruppstorleken ökat och personaltätheten minskat . Vi har ett förhållandevis jämlikt och jämställt samhälle med hög levnadsstandard och god fysisk folkhälsa. Våra barn borde må bra, till och med riktigt bra. Men alla gör inte det. En statlig utredning, SOU 2006:77, visar att den psykiska ohälsan hos barn och unga ökar snabbare i än i elva andra jämförbara länder. Vad beror detta på? Ingen vet exakt svaret, och utvecklingen oroar eftersom psykisk ohälsa ofta går i arv och kan förvärras från generation till generation. Det verkar också som att intresset att ta reda på orsaken är svalt. Finns det något samband mellan den allt tidigare debuten på förskolan och den ökade psykiska ohälsan hos svenska barn och ungdomar? Frågan är känslig, mycket känslig, men man behöver ställa den. Det handlar om en av de största framtidsfrågorna, morgondagens psykiska hälsa. går av alla ett- till femåringar på förskolan, och någon ordentlig utvärdering av denna stora sociala förändring har aldrig skett. Det finns bara några mindre studier . har många stora utländska studier gjorts på tusentals barn. Dessa studier sätter frågetecken inför förskolan som en idealisk omsorg för alla barn, med den tidiga separation från föräldrarna som det innebär. Nya rön från hjärnforskningen väcker också frågor om konsekvenserna av tidig stress för små barn. Trots sin stolta forskartradition har inte gjort någon uppföljande studie på denna dramatiska förändring i barns tidiga liv. Jag har ställt frågan till om de kan hitta några svenska studier som kan ge svar på dessa frågor. Svaret var kort och enkelt: Nej, det finns det inte. har gjort en ny sammanställning av de befintliga svenska och internationella studierna om förskolans effekter. De konstaterar att dessa studier inte räcker för att säga något om förskolans effekter på barn mellan 12 och 36 månaders ålder. Vi pumpar alltså in 40 miljarder i en omsorgsform vars effekter vi inte vet något om. Jag menar att en ordentlig studie måste göras av effekterna av den svenska barnomsorgsmodellen. Det finns frågor som behöver svar. Hur påverkas barns utveckling av olika omsorgsformer? Finns det några skillnader mellan förskola, dagmamma och hemmet och vid vilka åldrar? Hur påverkar gruppstorleken och personaltätheten på förskolan? Kan man se en påverkan av den tidiga omsorgen uppe i åldrarna? Finns det ett samband mellan den nuvarande familjepolitiska modellen och den ökande psykiska ohälsan? Denna empiriska kunskap behövs av minst tre skäl: 1.Vi måste få veta hur det är. Kunskap måste fram av tillräcklig kvalitet så att den accepteras av alla som deltar i debatten. 2.Föräldrarna måste få veta vilka val de gör för att kunna avgöra vad som är bäst och rätt för dem och deras barn. 3.Förskolan behöver verkligen kunskapen för att kunna kvalitetssäkras. Förskolan måste hålla tillräckligt hög kvalitet för att de föräldrar som väljer denna omsorgsform ska kunna känna sig trygga och veta att deras barn får det de behöver för sin utveckling och inte ska behöva bli stressade av oro för hur deras barn har det på dagis. Jag vill avslutningsvis säga att jag som Centerkvinna är stolt över den svenska förskolan och hur den skulle kunna vara. Centerkvinnan har varit med och arbetat hårt för att bygga upp barnomsorgen i . Jag är övertygad om att , precis som andra som var föregångare i kampen, också ville och kanske till och med förutsatte att den skulle utvärderas och forskas på med jämna mellanrum för barns skull. 448 () replik: Det är viktigt att säga att förskolan i är en frivillig verksamhet som föräldrar väljer för sina barn och gör det i väldigt stor utsträckning. Det är också den offentliga verksamhet vi har i som föräldrar är mest nöjda med och som man anser har bäst kvalitet. Jag ska inte säga att detta är en vetenskaplig undersökning, men jag som har barn i både förskola och skola får bevis för hur bra förskolan kan vara i när jag hör barn mitt säga: När får vi börja i förskolan igen? De längtar tillbaka . Det är ett gott betyg till den svenska förskolan. Man blir ganska förundrad över hur mycket barnen lär sig i förskolan. Jag tror att det behövs mer forskning och studier kring förskolan. I de studier som finns på utbildningsområdet är det spännande att se att de barn som har gått i förskolan klarar studierna bättre i skolan. Vi har sett att i områden där barnen har haft dåliga språkkunskaper från början är den av stor betydelse. Gärna mer forskning, men det finns ett underliggande drag av kritik mot förskolan som jag hoppas inte ska tolkas in i anförandet. 449 () replik: Ja, det är några saker som är mina akilleshälar. Jag blir galen när någon tror, tycker, tänker och känner. Det stämmer, det sade jag inte. Jag talar om att vi kan finna forskningsresultat på vilka stövlar som är bäst för våra barn, vilka som är bäst i regnväder, vilka som är bäst när det är kallt ute, men vi kan inte hitta en rad av forskning på vad som händer med våra små barn 13 ettåringar i ett rum med tre personal som kanske inte ens är samma som i går. Där har vi inte samma intresse som när det gäller hur stövlarna fungerar när det regnar. 450 () replik: Då finns den underliggande kritiken och misstänksamheten mot förskolan som form att ta hand om barn. Jag tycker att man också ska se den stora nöjdhet som finns hos föräldrarna och faktiskt se att förskolan är bra för barnen och att de trivs i verksamheten. Men jag kan ge dig ett rätt, och det är att barns och ungdomars hälsoläge är knappt beforskat i . När killarna börjar i lumpen börjar man på allvar intressera sig för hälsoläget hos barn och ungdomar. Det är ett stort hål i svensk forskning, så det tycker jag att man ska forska på. Men att det just är förskolebarn som vi inte har koll på stämmer inte. Vi har inte någon bra forskning om skolbarnen heller, och jag tror inte att någon skulle resa sig upp och fundera på: Vad gör vi med våra barn när de går i skolan? Det är inte riktigt den diskussion vi brukar ha i den här kammaren. 451 () replik: Jag är glad att jag fick ett rätt. Vad är hotet med att man forskar? Vad är hotet med att man tar reda på konsekvenserna av det man gör med barnen? Vad är hotet med att man ifrågasätter om 13 ettåringar i ett rum med tre personal är lämpligt? När man bygger ett hus lägger man ut en ritning. Man börjar ordentligt med grunden. Man är väldigt noga med det. Skulle vi omsätta det i att lägga ut ritningen för hur man bygger ett barn ser det ibland ut som att man börjar med balkongen. Det är lika viktigt, om inte viktigare, att göra rätt med barnen. Därför är det viktigt att vi vet. Det är viktigt att också förskolan har den kunskapen så att den kan göra det som är bäst för barnets utveckling. Jag ifrågasätter inte förskolan som system. Jag ifrågasätter att man pratar mer om kön än om kvaliteten. 452 FINN () replik: beskriver på ett väldigt elegant sätt många intressanta frågeställningar och problem därmed som inte är lösta när det gäller förskolans situation. belyser hon vilka resurser vi stoppar i det som vi tror levererar någonting till oss. Det är väl befogat att fråga: Hur kan vi komma vidare med någonting som delvis betraktas vara i forskningens strykklass och ofta blir kritiserat? Det ena sättet är att säga att vi inte ger något mer till forskningen, och så får det komma upp någonting först när det blir bra. Ett annat, mer offensivt sätt är att diskutera lösningar där man prioriterar den här typen av forskning. Ett sådant förslag som också berör skolan är att satsa på pedagogisk forskning som ett eget ämnesråd inom till exempel . Min fråga till är om hon tror att det möjligtvis kan vara en lösning för att få lite fart på den forskning där det enligt de flesta debattörerna här brister. 453 () replik: Det är ett förslag som är så gott som något. Den rationella vetenskapen och den rationella politiken är den som vi förstår. Vi behöver få ett mått på allt vad vi gör, och då får man försöka omvandla detta. Ja, Finn har en stor poäng i att det vore en bra lösning, eller en av lösningarna. 454 FINN () replik: Jag tycker att det är viktigt att få det till riksdagsprotokollet att det finns folkvalda som önskar en förändring i den riktningen att vara mer offensiv, och kanske få fram en pedagogik som vi sedan mer seriöst kan debattera kring, än att vara mer passiv och säga: Vi får vänta tills pedagoger kommer ut med någonting som är trovärdigt. Vi har ett problem som du så väldigt tydligt och elegant beskriver. Det görs en stor insats från samhället. Vi tror att det är bra, men vi vet inte. Det är klart att det behövs en satsning på detta. 455 () replik: Det som vi gör med våra barn det låter som en klyscha får vi se i det samhälle som vi får . Det kan hända att det här är det bästa, och det kan hända att det här är det ultimata för barnen. Men vi vet inte, och det är det som är poängen. Vi har en massa bekymmer. Som psykoterapeut har jag suttit mycket med barn och ungdomar som inte har en aning om de existentiella frågorna, som de egentligen borde känna till. De känner att de inte har någon att prata med. De vet väldigt lite om sitt eget inre. Det har slagit mig att en bidragande orsak kan vara att de faktiskt aldrig har knutit an ordentligt till någon vuxen. Detta behöver man reda upp lite i. 456 () replik: tar upp ett viktigt ämne, nämligen den svenska förskolan. Som morfar till fem härliga barnbarnspojkar har jag haft anledning att intressera mig lite för den eftersom samtliga fem går i förskolan. Jag funderar över vistelsetiden och undrar om har några tankar om vistelsetidens betydelse för barnens psykiska hälsa. 457 () replik: Som mormor till sex barnbarn vill jag säga att det har den självklart. Allt hänger ihop. En bra förskola, bra utemiljö, bra förskollärare och barnskötare som stannar och som barnen hinner lära känna och en liten grupp självklart hänger det ihop. Det är just detta vi måste få in. övertog kommunen ansvaret för barnomsorgen. När samhället övertar ansvaret för barnen är det inte budgeten i balans som är det viktigaste utan det enskilda barnets utveckling. Barnet måste ha rätt att göra det som behövs för att barnet ska bli det som det var tänkt att bli och inte formas i en fyrkant som ska passa samhället. Det kan inte vara rätt. 458 HANS (): Alliansregeringen satsar nu 1,8 miljarder på att stärka yrkesutbildningen. Bland annat har alliansregeringen beslutat att inrätta en yrkeshögskola där eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte finns inom högskolan ska samlas. Det gäller utbildningar som finns inom kvalificerad yrkesutbildning, påbyggnadsutbildningar och vissa kompletterande utbildningar. Regeringen tillför också medel för att skapa nya platser inom som kommer att innehålla utbildningar av olika slag. Det är utbildningar som är kvalificerade men inte akademiska. Jag är mycket glad över satsningen på en yrkeshögskola. Jag anser att det finns ett antal goda argument för att en sådan yrkeshögskola med inriktning mot träteknik skulle förläggas till och . I huvudsak är det dock viktigt att vi uppvärderar yrkesutbildningarna i . Alla ungdomar vill inte bli akademiker. Den eftergymnasiala utbildningen ska därför stöpas om. Jag ser som ett viktigt led i detta arbete. I bör yrkesinriktade eftergymnasiala utbildningar som inte redan finns inom ramen för universitet och högskola ingå. Många yrken som förr var enkla är mer kvalificerade. Det vet vi alla. Dessa kräver kvalificerad utbildning även om de inte har akademiska inslag. Jag är övertygad om att kommer att innebära just en kvalitetssatsning, som det har talats så mycket om under utbildningsdebatten här i kammaren. Det är enormt viktigt för och vår konkurrenskraft att vi har yrkesutbildningar som håller hög kvalitet. Ska företag och organisationer överleva i en globaliserad värld behöver företagen yrkeskunniga personer. Företag och organisationer behöver högutbildade med spetskunskaper och förmågor, inklusive entreprenörskap, som direkt kan omsättas i praktisk handling. Det är också viktigt att yrkeshögskolorna anpassas till behoven på arbetsmarknaden och ska så göra. De måste förstås också ha en nära koppling till det omgivande näringslivet. De kan då förse arbetsmarknaden med en yrkeskicklig eftergymnasialt utbildad arbetskraft med hög kompetens och god problemlösningsförmåga inom sitt gebit. Mellan minskade utanförskapet i med 173 000 personer. Också i , som jag kommer från, har läget på arbetsmarknaden förbättrats betydligt . Kurvorna pekar alltjämt åt rätt håll. Den totala arbetslösheten har sjunkit och ungdomsarbetslösheten . finns det dock många som inte har ett jobb och som vill komma in på arbetsmarknaden och få ett jobb. Arbetslösheten i är näst högst i landet och har så varit . Den positionen har vi kvar trots att det har gått jämförelsevis bra . Det finns företag som är beredda att anställa. av företagarna i tror på nyanställningar i närtid, men det är ett problem att många av de arbetslösa inte har rätt yrkeskompetens för de lediga jobben. Med en bra högre yrkesutbildning i länet får företagen i lättare att rekrytera kvalificerade medarbetare och de arbetslösa lättare att få jobb. Det betyder också möjligheter för nyföretagande. Men om vi inte höjer utbildningsnivån i länet riskerar vi att få ha kvar den olyckliga kombinationen av arbetslöshet och brist på kvalificerad personal. Just det är ett argument för att ha en yrkeshögskola i i . Undersökningar visar att näringslivet efterfrågar en ny form av träteknisk utbildning. Det ska vara en utbildning som ligger på en nivå mellan den treåriga gymnasieutbildningen inom industriprogrammet med inriktning på träteknik och träingenjörsutbildningen. En yrkeshögskola i skulle kunna möta det lokala näringslivets behov som den skulle kunna ge inspiration åt de unga i närområdet så att fler än ser möjligheter att vidareutbilda sig och därmed också få lättare att få ett jobb. En yrkeshögskola med inriktning på träteknik är också ett tydligt exempel på hur unika egenskaper och det lokala näringslivets behov skulle kunna tillvaratas. En ordentlig satsning på attraktiva utbildningar som lockar studenter, utbildare och företag från hela landet kan dessutom ge en ovärderlig skjuts framåt för ett län som i sin helhet. Det är bland annat det som en yrkeshögskola ska vara till för. Den ska stärka arbetsmarknaden i kombination med god kontakt med näringslivet. Det finns alltså ett antal viktiga argument för att en yrkeshögskola med inriktning mot träteknik ska etableras i just i . I detta anförande instämde (). 459 () replik: Jag tänker inte ha några synpunkter på placeringen. Den lämnar jag åt andra att bedöma. Däremot vill jag uppmärksamma det brev som har skickats till regeringen och som också vi riksdagsledamöter har fått. Vi startade utredningen om som paraply för alla dessa utbildningar. Det är positivt att det nu kommer till stånd. Problemet är att när man nu lanserar gör man det lite olyckligt, vilket man inte minst inom kvalificerad yrkesutbildning har påtalat. De facto innebär regeringens budgetförslag att 100 skolor som bedriver kvalificerad yrkesutbildning inte kommer att fullfölja sina utbildningsuppdrag. Det innebär en minskning med 6 000 platser i kvalificerad yrkesutbildning i . Arbetsgivarna har skrivit brev till alla oss. Min förhoppning är inte att du ska reda ut detta just , . Men vi är oroade över detta. Vi tror att kvalificerad utbildning är en mycket effektiv utbildningsform som ger många människor jobb. Jag hoppas att du tar med frågan och påverkar regeringen. Det krävs snabba beslut för att ändra detta. 460 HANS () replik: Jag tar med mig frågan. I grunden är det viktigt att alla förslag och åtgärder blir bra i praktiken. Det är positivt med den här tredelade satsningen. Här ingår förbättrade lärlingsutbildningar med yrkesinriktning på gymnasieskolan, yrkesvux som kommer att komplettera möjligheten att utbilda sig inom olika yrkesområden som vuxen och . Totalt kommer det att ge en positiv och bra effekt både kvalitetsmässigt och platsmässigt. Inte minst tycker jag att det här med yrkesvux är positivt. Det har varit mycket teoretiskt på många komvuxutbildningar tidigare. Det är en möjlighet. Jag tar förstås med mig frågan som tog upp. 461 () replik: Jag tror också att yrkesvux är bra. Däremot riskerar kvalificerad yrkesutbildning att gå in i en lågperiod och tappa ett antal platser i onödan för att regeringen verkar ha gjort något fel med budgeten. Jag hoppas att regeringen inte har gjort det medvetet. gäller det dock att rätta till det, annars kommer att få en start med ett minskat antal yrkesplatser i stället för ökat antal yrkesplatser. Det vore väl ett fiasko? har inte riktigt samma uppfattning som du om den tredelade gymnasieskolan. Det vore olyckligt för dem om man sänker behörighetskraven för att komma in på KY. Det säger något om handens och hjärnans kunskap. 462 HANS () replik: Jag känner själv att det är bra att vi är inne på den vägen att vi stärker yrkesutbildningen på flera nivåer. Det har ändå varit ett stort problem i gymnasieskolan att så många har hoppat av de teoretiska utbildningarna och även yrkesutbildningarna, som man upplever har väldigt mycket teori. Dessa problem måste vi lösa. Jag ser att vi nu är på rätt väg och gör det som många har efterfrågat. Inte minst när man träffar lärare och andra som jobbar inom skolvärlden säger de att detta är en god möjlighet att se varje elev som en individ. Med facit i hand måste vi nog förändra den tyvärr i många stycken mindre lyckade politik på yrkesutbildningsområdet som Socialdemokraterna förde. 463 () replik: nämnde att det är viktigt att vi får en yrkeshögskola. Jag är den förste att instämma i detta. Han vill också ha den lokaliserad till . Då vill jag påminna om att det i finns ett alternativ. Jag tänker på staden , som har alldeles ypperliga förutsättningar för en etablering närheten till , och så vidare. 464 HANS () replik: