prot · GW0912 · 2008-10-14 00:00:00 — Utefter hela vår kust finns pappers- och massafabriker: Holmen, , , som ska läggas ned, , och lite längre söderut finns . Vi är oroliga över vad som händer med jobben i industrin i . finns det 5 200 arbetstillfällen inom skogsindustrin. Vart och ett av dem omsätter eller förädlar . Totalt är förädlingsvärdet 5,2 miljarder. är skogligaste län. Vi har trävaruindustri, och vi har sågverk i . Vi har vår friska tall, och vi har pappers- och massaindustri efter kusten. Men det är ett tufft läge det har väl inte undgått någon i detta land med dagliga varsel och nedläggningsbesked. Bara inom skogsindustrin har man varslat ungefär tusen personer . Skogen är bra för klimatet. Vi kan konstatera att skogen är en framtidsbransch. Men vi är övertygade om att det krävs handling för att klara denna framtidsbransch. Därför ställs det många frågor om vad som händer i konkurrensen om skogsråvara. Hur ska vi klara energin? Det finns ett rop, och det ropet går tvärs över näringslivet. Det går in i det socialdemokratiska partiet, och det går till andra partier: Vi måste samverka för att hitta långsiktiga lösningar. Vi har också transporter att hantera. Vi har forskningen. Det finns samma rop från skogsindustribranschen där också. Vad händer med forskningen? Därför har jag skrivit den här interpellationen. Vi måste få till stånd en dialog, , om vilka initiativ regeringen och ministern själv som ansvarig kan ta. Låt mig ta ett litet exempel. Vi införde en nationell träbyggnadsstrategi. Det var en kommitté som var brett sammansatt av aktörer, från producenter, beställare och projektörer till forskningsråd. Strategin blev en stor framgång som har bidragit till att uppmärksamma träets klimatfördelar. Det är billigt och förnybart, och det är framför allt ett effektivt byggnadsmaterial. får vi veta att regeringen har beslutat att avsluta uppdraget med den nationella strategin per . Vi frågar oss varför. Hur blir det med de strategiska forskningsprogrammen? Hur kommer de att hanteras? Branschen har tydligt uttalat att framgång via forskning kräver en stark samverkan mellan företagen och staten. När det gäller genomförandet av programmen har universitet och högskoleinstitut sin självklara roll. Att däremot låta forskarna avgöra vad som är viktigast för industrin kan bli förödande. Skogsindustrierna och jobben i kräver långsiktiga spelregler och förutsättningar, . Låt mig avsluta med följande: Ministern åker land och rike runt och talar om hur bra det gick i . Jag har varit djupt involverad i det som har hänt i och med de anställda där. Vi har haft flera interpellationer om detta. har inte besvärat sig med att besöka oss eller samtala med facket. Hennes sekreterare har skickat ett brev som svar på tre. Det tycker jag inte är handlingskraft. 12 (): Det råder inget tvivel om att det är viktiga frågor som interpellanten har tagit upp. Jag tror att vi är överens om att samverkan också behövs. Samverkan sker på hela det här området. Skogsnäringen är vår största exportgren. netto kom från den samlade skogsnäringen föregående år. Jag vill begränsa mig till en reflexion om den skogspolitiska proposition som antogs här i . Den hette Skogspolitik i takt med tiden ett mycket träffande namn. Jag har ju inblick i skogspolitiken också i andra partier, och jag blev överraskad över att Socialdemokraterna hade så många reservationer men allra främst av alla de reservationer som kom från deras tänkta koalitionspartner . Hur ska vi då kunna öka sysselsättningen, som både jag och interpellanten är angelägna om? Hur ska vi kunna öka den när säger nej till alla produktionshöjande åtgärder? Man säger nej till modern avverkningsteknik. Man säger nej till nya skogsodlingsmetoder och nya träslag, men man säger ja till flera skogsreservat och att en ännu större andel av vår produktiva skog ska tas ur produktion. Jag funderar på hur ser på sådana utvecklingsfrågor. Skogsproduktionen är ju ändå grunden för sysselsättningen och utvecklingen. En viktig del i detta är också vårt vägnät och möjligheterna att ta fram den skogliga råvaran i hela landet. Här har jag studerat anslaget till enskilda vägar . Det har faktiskt varit dyster läsning. Det har höjts en del . Kanske kan säga något om detta. Som sagt: Hur ska det gå med skogsproduktionen framöver? Hur ska det gå med att utveckla den? Jag skulle också gärna vilja diskutera vidareförädlingen, byggande i trä och framför allt hela bioenergisortimentet, som är en utmaning för skogsnäringen. Men min fråga kvarstår: Vad händer med den skogliga produktionen framöver? 13 (): Jag vill börja med att tacka för att han har framställt denna viktiga interpellation. Skogsindustrin är ohyggligt viktig för många län, men jag tycker att den är särskilt viktig för mitt eget hemlän, , där skogsindustrin är stor. säger i svaret att tillväxt, internationell konkurrens och näringslivets utveckling i första hand ska gynnas av generella villkor för företagande. Ja, så kan man ju tycka, men det hjälper just nu inte skogsindustrin särskilt mycket. När jag har pratat med företrädare för skogsindustrin i mitt hemlän tar de gång på gång upp tre frågor som är centrala och viktiga. Det handlar om energifrågan och om hur det ska se ut . Det handlar om råvarubristen och de ryska tullarna och om forskning och innovation, naturligtvis. Jag tänker nu ägna mig åt energifrågan och drar mig till minnes det löfte som näringsministern gick ut med direkt efter valet, att man skulle inbjuda till energiöverläggningar med bland annat industrin och fler parter, i syfte att man skulle nå de här breda energiuppgörelserna. Tyvärr har ministern än inte sänt någon inbjudan. tog socialdemokraten det här initiativet och bjöd in till energisamtal. De har blivit av. var det energisamtal med bland annat LO och som huvudaktörer. Tyvärr var det väldigt trist att läsa skrivningarna efteråt, för de ansvariga för energifrågorna inom och näringsministern uteblev. Så här uttryckte det i lördagens press: Vi hade väntat fler med ansvar för energi och näringsliv. Det är oerhört viktigt att vi får en blocköverskridande överenskommelse. Basindustrin måste få besked för att göra långsiktiga investeringar. Det är ett stort arbete i att samtala och höja framför allt kunskapsnivån, och det är viktigt att ha en strategi inför förhandlingarna inom EU. Att vänta och se är inte bra. Därför missar vi investeringar som skulle behövas i industrin just . Ja, så läser jag vidare i ministerns interpellationssvar. Där skriver ministern: har sett till att det finns långsiktiga och stabila spelregler vad gäller energiförsörjningen. Ja, ska man tolka industrin, och särskilt skogsindustrin som vi nu diskuterar, , LO och vi socialdemokrater bland annat, så tycker vi nog inte det. Här krävs alltså en mer konkret förklaring. Vad menar egentligen ministern? Och när kommer den här inbjudan som ministern har talat om? 14 PER (): Även jag får inleda med att tacka för att han har ställt den här interpellationen. Jag har läst svaret från näringsministern. Vid det här laget vet vi att vi förväntar oss att folk lyssnar när näringsministern pratar. Det här svaret tycker jag faktiskt inte leder någon vart. Jag är hälsing och envis. Jag kommer från en skogsbygd som har genomlevt en mycket stor omvälvning vad gäller skogsbruk och utvinning av råvaror. Jag har varit anställd på dåvarande Bruk, numera . Jag såg vad som hände i industrin. Man har tappat väldigt många jobb , men står man inför det faktum att man har bekymmer med råvarutillförseln. Man har bekymmer med energikostnaderna, framför allt. För vår bygd i , och närområdet, är det här en industri som betyder otroligt mycket, inte bara för dem som har skog i området utan också för kommunen och för , som är en av de större arbetsgivarna på orten. Då blir jag lite fundersam när jag läser det här svaret. Okej, det står en del om forskningsanslag och så vidare. Men var är ansatsen, näringsministern, när det gäller att peka lite på att vi ska satsa på innovationer för träförädling, kanske mest för dem som äger skog men även för nya entreprenörer? Var har vi den? Vad är budskapet till mina kamrater på Holmen, ? Hur kommer vi att nå vidare? Kommer vi att bli kvar? Kommer vi att kunna behålla vår konkurrenskraft gentemot ett globalt samhälle, som det nu är, där det finns en mängd olika aktörer framför allt i närområdet och ? Kan du vara lite mer konkret, näringsministern, och lite mer slagkraftig? Jag tror att vi behöver det. 15 (): Jag tycker att det här svaret har en del övrigt att önska. I den kommun jag kommer från, , har vi modernaste pappersmaskin i . I närområdet har vi kartongfabrik. Vi har pappersbruket i . Det finns alltså en god representation av industri på papperssidan. Här krävs långsiktigt stabila elpriser. Det är avgörande för investeringsviljan, för tryggheten i de här jobben. Men det är framför allt avgörande för exportindustrins ställning och exportinkomsterna i . Vi skulle se det som en fördel om man skulle kunna åstadkomma någon sorts blocköverskridande lösning, om det fanns en sådan vilja från regeringens sida, för att garantera en långsiktighet i energiproduktionen på framför allt elsidan och också en stabilitet när det gäller elprisernas utveckling. Det som är anmärkningsvärt är att det i första regeringsförklaring uttryckligen står att man kommer att ta initiativ till överläggningar med oppositionen. Men det har man inte gjort . Ingenting har hänt på den punkten. Det är till och med så att oppositionen tar det initiativ som regeringen saknar förmåga att göra trots att man har sagt att man har tänkt göra det. När oppositionen då gör regeringens arbete bekvämar man sig inte ens att komma på mötet. Det tycker jag inte är ett rimligt agerande med hänsyn till den här frågans stora vikt. Egentligen har det inte hänt någonting på det här området sedan regimskiftet. Jag ifrågasätter substansen i det som ministern säger i sitt svar om långsiktiga och stabila spelregler när det gäller energiförsörjningen och om det här med energiöverskottet. Om inte ministern kan ge en annan bild av det hela handlar det här, vad jag kan begripa, väl egentligen om de som man beräknar att vindkraften ska kunna ge ytterligare. Sedan gör man bedömningen om ett energiöverskott. Det är ju inte sådana nivåer på produktionen att det kan ha någon nämnvärd påverkan på det stora hela. , som är generaldirektör för , har ju med andledning av det här konstaterat att det inte leder till sänkta elpriser. Och så länge det finns en marknad utanför som betalar mer för råel än i blir det alltså marginella effekter av det här. Ett lokalt överskott på elsidan är heller inte så intressant så länge det finns kablar till andra marknader runt om i och världen. Det ska man också ha med när man bedömer substansen i det här uttalandet från ministern. Mot bakgrund av att handlingskraften är svag på det här området borde man nu släppa lite prestige och samla alla intressenter, företag, fack, opposition och titta på hur vi ska kunna åstadkomma någonting långsiktigt. Hur ska de spelreglerna se ut? Det ska kanske vara någonting som sträcker sig längre än den här mandatperioden och har bäring långt in , så att det också har en påverkan på investeringstryggheten för den tunga industrin. Hur det än är står basnäringarna för en mycket stor andel av exportinkomsterna i det här landet, och de är väldigt viktiga för välfärden. Det handlar om många arbetstillfällen och många människors dagliga försörjning och också hela bygders möjligheter till överlevnad. På det här området finns det stark anledning att vara kritisk. Jag förstår inte varför regeringen inte ens en gång bekvämar sig att ta emot en utsträckt hand från oppositionen. 16 (): Varslen haglar över . Bara i har det varit rekordmånga varsel, dubbelt så många som . Bara den senaste månaden har det varit en enorm ökning. I morse innan jag åkte ned till läste jag i vår lokala tidning . Där stod det att ett av de stora företagen hemma som tillverkar trägolv nu har varslat väldigt många människor. Därför undrar jag vilka initiativ som ministern avser att ta för att öka förädlingsvärdet och därigenom medverka till att skapa fler jobb i och i hela . 17 Näringsminister (): Det är klart att vi alla är oroliga över den finansiella situationen på den globala marknaden som påverkar både skogsindustrin och annan industri. Vi har precis suttit med fordonsindustrin här . Dock kan man glädja sig åt att den överenskommelse som har varit pådrivande för på EU-nivå nu verkar ge lite lugn och stabilitet. Det känns skönt att ha kunnat ratta den här situationen på det sätt som vi har klarat . Dock ser vi att den finansiella oron innebär att det blir påfrestningar för många industrier. Vi ska möta det på ett bra sätt med de verktyg som vi har. Skogsindustrin är naturligtvis av avgörande vikt för svensk ekonomi. Jag noterar när pratar om vad skogsindustrin själv vill att hon nämner energifrågan, råvarubrist, forskning och innovation. Det är väl liknande signaler som jag får från skogsindustrin i min dialog, men jag vill tillägga infrastruktur som en viktig del och ett generellt företagsklimat. Det är viktigt att se att det är just de här delarna som är helt avgörande för om vi ska kunna ha en skogsindustri här framöver. Låt mig ta frågorna vartefter. Råvarubrist, säger skogsindustrin. Hur möter vi det? Genom ökad produktion naturligtvis, skogsproduktion. Det är precis som riksdagsman säger, att i så fall måste vi öka och förbättra produktionsmetoderna inom skogen. Då är min fråga tillbaka till Socialdemokraterna: Hur ser det ut med ert sällskap? Hur är sällskapet med ? Hur ska ni få igenom det tillsammans med ? Hur ser de på att vi ska öka skogsproduktionen, till exempel genom gödsling? Det är en intressant fråga. Vi har gett besked. Vi tycker att man kan öka produktionen med bättre plantmaterial, med skogsgödsling, och så vidare. Den andra delen handlar om forskning och innovation. Där satsar regeringen . En del i det är just innovation. Det är en förnyelse av forskningspolitiken , där vi lyfter fram innovationsfrågorna som en viktig del. Det ska ske i samarbete med näringslivet. Just nu pågår ett intensivt arbete för att skogsindustrin, bilindustrin och vad det nu kan vara ska delta i det arbete som kommer för att vi ska stå starka. Jag ser framför mig att vi har ett gott kunnande inom svensk skogsindustri. Det som växer fram är kombinat av olika slag där vi inte bara gör pappersmassa och annat utan där vi gör helt andra saker. Det handlar om svartlutsförgasningen uppe i , man tar fram ligninprodukter, man tar fram underlag till nya textilier, och så vidare. Det är en oerhört spännande del. Jag tror att vi har väldigt mycket kunnande historiskt som gör att vi kan blicka framåt och hitta nya produkter. På infrastrukturen satsar regeringen i närtidssatsning och städar upp efter den gamla socialdemokratiska regeringen, där vi hade ett minus på . Närtidssatsningen innebär alltifrån enskilda vägar till storstadssatsningar. Låt mig ta upp enskilda vägar och det finmaskiga vägnätet. Det är precis där som ni har misslyckats under er tidigare mandatperiod. Ni har nedrustat de enskilda vägarna i stället för att upprusta, och ni fortsatte med det i opposition. Det är viktigt att vi har ett vägnät som håller samman. Här har ni också ett bekymmer. Ni har en kamrat som ni tänker samarbeta med framöver som heter och som tycker att vägar verkligen inte är något. Hur ska det gå ihop? Hur ska ni få ihop det med de partier som ni tänker samarbeta med? , när det gäller energipolitiken hoppas jag att ni är medvetna om att det finns en energi- och klimatöverenskommelse på EU-nivå. Det är först när den är klar som vi vet hur bördefördelning och annat kommer att se ut och vilket regelverket blir. Låt mig påminna om att hållbarhetskriterier har varit en av de viktigaste frågorna som vi har diskuterat för att klara hem också skogsråvarans möjlighet att bidra till energiproduktion. Det är en viktig fråga för oss framöver. 18 (): När säger att hon och regeringen rattar situationen när det gäller finansoron och finanskrisen kan jag inte säga att jag känner mig helt lugn. Det är inte bara en finansoro. Det är också en konjunkturnedgång som sker. Vi från tycker att jobben i är så pass viktiga att vi vill samlas kring dem för att kunna se till att vi har dem kvar och får utveckla dem. Jag tycker personligen att det är olyckligt att väljer konflikt i stället för samverkan. ställer frågor till mig: Hur blir det om ni får styra? Det är oron finns, . Det är man funderar över hur det ska bli om man inte klarar av konkurrensen och jobben, om vi inte kan få en långsiktig uppgörelse, när det gäller energin till exempel, som ska främja och stärka den svenska industrin. Majoriteten av det svenska folket tycker att det är bra med blocköverskridande lösningar om de är långsiktiga. Därför vill vi ha en samverkan för ett konkurrenskraftigare . Det duger inte att fråga: Hur skulle det bli om ni satt med ? Vi frågar här varför inte kan gå med i ett resonemang som handlar om de långsiktiga villkoren. Det är precis det skogsindustrierna säger. Det är precis det de önskar. Hon väljer i stället att försöka smutskasta. Det är ingen bra debatteknik. pratar vi faktiskt om jobben i . Vi pratar om jobben i skogsindustrin. Vi pratar om jobben som finns i där man säger upp folk på grund av konjunkturnedgång. Vi pratar om den stora önskan att man på ett bättre sätt ska kunna vidareförädla alla sågade trävaror. Vi pratar om den långsiktiga konkurrenskraften efter kusten i som har varit och är en ryggrad för exportindustrin hos oss. Då kan vi inte stå här i kammare och prata strunt. Svara i stället på frågan varför inte regeringen kan gå in i de här energisamtalen! Varför kan inte regeringen ställa upp och resonera om strategiprogram för skogsindustrin som har varit lyckade? Branschen själv säger att det var bra med branschprogrammen: Vi utvecklas. Vi använder forskning i nära samverkan, tillämpad forskning, för att vidareutveckla våra produkter och tjänster. Det är samma sak inom fordonsindustrin. Man har krävt besked från näringsministern, men hon väljer att ta politisk konflikt. Hon väljer att cementera blockpolitiken medan oron stiger. Det är väldigt olyckligt. I och för sig har chansen i en ytterligare replik att dementera att det är så. har chansen att säga: Ja, vi tar ett gemensamt ansvar. Vi ska samverka för att klara jobben. Vi går mot dystra tider. Vi går mot tuffa tider, och det kräver samverkan även mellan politiker. Jag tror att jobben i är viktigare än blockpolitik. 19 (): Självklart har jag den djupaste respekt för de beskrivningar som ni har gett här. Det gäller inte bara . Det gäller flera andra län. Det är väl ingen ny sanning att i svåra stunder prövas även samverkansförmågorna. Jag vet att det skiljer sig åt ute i landet, och det får vi säkert återkomma till. Vi ska inte bara se mörker i tunneln och förbanna ljuset. Tvärtom, vi ska se ljuset också, inte minst det som näringsministern sade. Inom energiområdet har det hänt mer i form av innovationer, utvecklingsprojekt och nya idéer än vad det har hänt tidigare. Det ger förutsättningar men självklart inte i nivå med de varsel som ni har berättat om. Som sagt kan vi stimulera innovationerna. Vi kan stimulera forskningen och framför allt ledarskap. Jag tror inte att vi kan ropa på att staten ska klara alla åtgärder. Vi lever inte i en planekonomi. Att det är en konkurrens om råvaran kan vi rimligen inte göra något åt annat än att möjligen bearbeta ryska myndigheter. Det görs också för fullt. Jag vet att ett stort skogsföretag har importerat . De avser att trappa av detta helt, och det betyder väldigt mycket för sysselsättningen det vet jag. När det gäller skogsproduktionen har jag inte fått något svar av , men jag förstår att jag ska tolka den tystnaden som att han ser det som ganska hopplöst att få en ökad skogsproduktion. Så tolkar jag det. Jag har som sagt stor respekt för den verklighet ni har beskrivit, men jag tror ändå att vi genom stimulans i form av ny teknik, mer träbyggande och industriella utvecklingsprojekt ska kunna öka både sysselsättning och möjligheter. 20 (): Ministern säger att det i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen görs en kraftfull satsning på forskningsområdet. Det är jättebra, men det är alldeles för lite. När det gäller området som handlar om klimat- och energiforskning satsar vi socialdemokrater faktiskt 1,5 miljarder mer under 20092011. Jag rekommenderar alltså ministern att läsa på vår motion. På en presskonferens om klimat- och energipolitiken som ministern hade sade hon: Det är sambandet mellan politik, forskning och näringsliv som är den här regeringens . Det sambandet har jag funderat en hel del på, för just nu håller man på att bryta upp den goda relation och diskussion som har funnits mellan näringslivet, akademierna och samhället. är förslaget att forskningsanslagen ska styras direkt till fakulteten, och det innebär, skulle jag vilja säga, att man helt sidsteppar näringslivet som inte får vara med och tänka till om vad man vill ha forskningen till. Flertalet remissinstanser har varit starkt kritiska till förslaget. Det handlar om , universiteten, högskolorna, Företagarna, , etcetera. Man kopplar konsekvent bort näringslivet från forsknings- och innovationspolitiken. Ministern borde alltså läsa remissvaren. Själv funderar jag väldigt mycket på det här: Vad menar ministern med regeringens kopplat till forskningspropositionen när man helt kommer att utestänga näringarna från samtalen? 21 PER (): Jag vet inte hur man ska uttrycka sig, men när näringsministern bollar tillbaka motfrågor känns det lite fånigt. Om vi frågar ministern, och det är ni som styr, kan ju ministern inte kasta tillbaka frågan: Vad kommer att hända när ni styr? Att går upp i debatten och ifrågasätter interpellation är lite intressant. Men det är förstås bra med stöd och stöttning. Lokalt där hemma har vi haft ett antal olika innovativa projekt som har förts på många olika nivåer. Ett som jag ska nämna , och som jag kommer att ta en diskussion om med näringsministern, är Geosus. I det projektet ligger en stor potential i att vidareutveckla virke och trämaterial. När man har drivit det här projektet har man inte ens fått svar från . Man har inte fått svar från departementet. Min fråga blir då: Är detta innovativt? Är detta att vara på? Är det att brinna för innovationer och utveckling? Man kan fundera lite. Om det är så man hanterar de innovationer som är på gång, hur kommer man då att ställa sig till Holmen i som har ett ganska utvecklat återvinningssystem där man ska ta till vara restprodukter för att gödsla? Jag vet inte om ministern känner till det. Kommer de också att hamna i skymundan? Kommer de att hamna i bakvattnet? nu inte tillbaka och fråga hur vi ska hantera . Vad står på agendan? Jag tror att när näringsministern säger att vi ska trycka på och driva de här frågorna, då lyssnar folk. Så bolla inte tillbaka frågorna! 22 (): använder ord som ratta situationen. Som har framgått är jag inte särskilt nöjd med sättet att ratta energi- och elpolitiken. Jag tycker inte att det räcker med näringsministerns kommentar och hänvisning till energi- och klimatöverenskommelse på EU-nivå, när hon i sitt första svar skriver om sina fasta spelregler och de oerhörda initiativ som ska ha tagits. säger att det har hänt mycket. Då är det märkligt att man inom den tunga industrin tycker att det inte har hänt i stort sett någonting på den här punkten. Verklighetsuppfattningarna är tydligen olika. Jag vill hålla fast vid frågan om chef. Har han fel när han bedömer att de åtgärder som ni har vidtagit inte kommer att påverka elpriserna i någon positiv mening? Har han fel när han gör detta utlåtande? Det visar kanske lite grann att substansen i näringsministerns yttrande när det gäller just energifrågorna är lite svag. Sedan blir det en liten diskussion om skogsproduktionen och större uttag.