prot · GV09115 · 2008-05-20 00:00:00 — Här stiftar ni en lag som handlar om asylsökandes med fleras rätt till vård, och så tar man inte upp frågan om gömda och papperslösa. Jag vidhåller att har ett val att göra. Antingen röstar han för en diskriminerande lagstiftning utan några som helst garantier för att det återkommer förslag som ens går i den riktning som vill påstår sig vilja eller också väljer han att avvisa den lagen och ge regeringen i uppdrag att återkomma med det som påstår att han vill och som vi i Vänstern och har föreslagit. Jag är helt på det klara med att det här är en svår fråga för . Jag tror nämligen att han menar det som han själv har skrivit i den här rapporten. Jag tror att en mängd kristdemokrater runt om i landet har samma uppfattning. Det gäller säkert många folkpartister, en och annan moderat och kanske rent av någon centerpartist. Många socialdemokrater det är jag övertygad om vill ge rätt till vård för gömda och papperslösa. Men varför då stadfästa i lag en diskriminerande ordning och inte helt enkelt ge regeringen i uppdrag att återkomma med det som en majoritet av ledamöterna här i kammaren talar sig så varma för? 47 () replik: Till att börja med vill jag upplysa om att jag alltid menar vad jag säger i den här kammaren. Vad gäller liknelsen med vägen kan man säga att vi har en leasad bygata som vi nu permanentar och bygger om. Jag tycker att det är tråkigt att inte väljer att se det positiva i detta. Det är klart att vi står bakom rapporten. Vi har vägt de här frågorna fram och tillbaka, som jag sade i mitt inledningsanförande. Det finns olika saker som väger mot varandra. När man säger att vårdfrågor är en sak som är separat från annat stämmer det tyvärr inte, för det är en lång rad frågor som hänger ihop. Det ser vi även på motioner om migration. Det finns flera saker som ni tar upp eftersom de påverkar varandra både när det gäller arbetstillfällen, hälsotillstånd och vård. De är delvis integrerade. Men vad gäller frågan om mänskliga rättigheter och rätten till liv gäller att alla har rätt till vård. Oavsett om de skulle befinna sig här kriminellt har de faktiskt rätt till detta. Jag tror faktiskt att det är så vårt rättssystem fungerar. Det gäller även andra rättigheter, inte bara vård. Det gäller även juridiska rättigheter. 48 () replik: sade att man är ålagd i lag att reglera asylsökandes rätt till hälso- och sjukvård. Men med den här lagen accepterar att man gör skillnad på olika människor. Det är sant att vi visst måste ha en lag enligt EU:s direktiv, men det är krav på en minimilag. Man kan gå längre än det lagförslag vi nu har att ta ställning till. pratade också om en stämning från EU och att det kan komma att förvärra situationen. Ja, men vem förvärrar det för? Förvärrar det för regeringen eller för de papperslösa? talade vidare om en intressekonflikt mellan medborgerliga rättigheter och mänskliga rättigheter. Det var bra att sade att vård väger tyngre. Men hur är det då med regeringens politik, med rätten för gömda barn till skolgång och med rätten för gömda barn som har föräldrar som inte har sökt asyl? Har de ingen rätt till sjukvård? Det är ju vad det här lagförslaget faktiskt innebär. Med detta lagförslag kommer inte rädslan att minska för kvinnor, till exempel den kvinna jag berättade om i mitt anförande. Paniken lyste ur ögonen på henne när hon besökte akutmottagningen . Det blir inte lättare för flyktingar och papperslösa. I sista inlägget i förra replikskiftet gjorde mig ganska mörkrädd när han lät påskina att man ändå har en viss del av sjukvård i migrationspolitiken eller tvärtom. Då måste jag fråga än en gång: Ska rätt till sjukvård vara en del av migrationspolitiken? 49 () replik: Beträffande det sista råder nog ett missförstånd, . Jag talade om att alla politikområden hänger ihop. Det kommer vi inte ifrån. Människor som inte kan återvända till sina hem finns i . Vore det inte så hade de återvänt. Det innebär alltså att det hänger ihop. Jag sade att när det gäller att väga saker och ting det kan vi kontrollera i protokollet sedan väger sjukvården tyngre än andra rättigheter eftersom det är en mänsklig rättighet. Det är mycket märkligt att man nu talar om hur förfärligt ett avtal har varit som man inte har arbetat för att bryta upp. när vi reglerar detta i lag, vilket stärker dem som lagen omfattar, är det förfärligt. Vi har ju inte sagt att vi struntar i resten. Vi har tvärtom sagt att vi fortsätter med den frågan. Vi tar steg för steg. Jag kan inte se att det är negativt. Jag kan inte för egen del inbilla mig att detta skulle vara ett steg tillbaka. Det måste ju vara ett steg framåt. Jag kan förstå att man politiskt använder retoriken, men jag köper inte riktigt det. Jag är övertygad om därför kommer jag att rösta ja på den här punkten att det kommer att lagstadgas för dem som har rätten. Sedan innebär det inte att övriga grupper inte är beaktansvärda. De kommer också att omfattas framöver. Givetvis kommer varje grupp som enkelt kan införas i lagstiftningen också enkelt att i denna kammare kunna föreslås omfattas av denna lagstiftning. Jag ser detta positivt. 50 () replik: tar upp att det hänger ihop. För mig är det skillnad på sjukvårdspolitik och migrationspolitik. har länge jobbat för att människor som finns i vårt land ska ha bättre rättigheter. , som var min företrädare i förra mandatperioden och som jobbade väldigt mycket med de här frågorna, kämpade och fick med övriga partier i det dåvarande regeringssamarbetet om förbättringar. Vi har inte nått ända fram, men hur man kan säga att inte har jobbat för frågan förstår jag inte. har verkligen jobbat för att de papperslösa ska få rättigheter, och rättigheter innebär också rätt till hälso- och sjukvård. När det gäller frågan om att ta ett steg i taget diskuterade vi lagrådsremissen . Det kom förödande kritik från de remissinstanser som var representerade där. kan inte ha undgått att höra kritiken från från FN. Jag förstår inte hur det hänger ihop med etik och moral att man kan rösta för ett förslag som innebär att de papperslösa utesluts. Jag vädjar om att rösta med hjärtat när vi ska ta ställning till lagförslaget. 51 () replik: Jag vädjar om att man röstar med hjärnan. Jag har aldrig talat om politik i sammanhanget. Jag har endast talat om hur ni konkret lagt fram förslaget i det betänkande som vi nu debatterar. Jag kan inte förstå att ett steg i taget vore fel. Vi har aldrig sagt att frågan om vård är något separat. Man kan hamna i en situation då man har behov av vård. Det är fråga om en sammanhängande politik, och vi har skyldighet att hjälpa människor. Därför har ett humanitärt sätt att ta emot kvotflyktingar, och vi tar emot fler än vad andra gör. Jag tycker alltså att vi gör ett ganska bra arbete. Det innebär dock inte att jag är nöjd med allting. Tyvärr fick vårt parti inte i valet. Vi siktar på att få det i nästa val, och ska vi genomföra den politik vi tänkt oss. 52 Statsrådet (): har att behandla regeringens förslag om en ny lag om hälso- och sjukvård åt asylsökande med flera. Inte endast i kammaren utan även i medierna har det förts en intensiv debatt om detta lagförslag. Tyvärr har den i stor utsträckning kommit att handla om andra frågor än de som behandlas i propositionen, och mot bakgrund av debattens innehåll är det viktigt för mig att reda ut varför det är angeläget att förslaget genomförs, vad förslaget handlar om och kanske särskilt vad förslaget inte handlar om. Lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande lagfäster de möjligheter till hälso- och sjukvård som asylsökande med flera har enligt särskilda överenskommelser. Vi har i en hälso- och sjukvårdslag respektive en tandvårdslag som reglerar landstingens skyldigheter att erbjuda hälso- och sjukvård respektive tandvård. Regleringen avser såväl personer som bor inom som personer som endast mer tillfälligt vistas inom . För asylsökande och andra som inte kan anses vara bosatta avser skyldighet enligt dessa lagar endast omedelbara insatser. har emellertid fattat beslut om att asylsökande ska erbjudas vård därutöver. Dessa beslut innebär till exempel att asylsökande barn ska erbjudas samma hälso- och sjukvård som barn som är bosatta i . beslut i dessa frågor har kommit till uttryck dels genom överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting, dels i olika förordningsbestämmelser om statlig ersättning och vårdavgifter. Vi har alltså en ordning där asylsökande i praktiken med stöd av överenskommelser och bestämmelser om statlig ersättning erbjuds vård i en omfattning som går långt utöver de skyldigheter som anges i lagen. Utredningen om mottagandevillkor för asylsökande hade bland annat i uppdrag att analysera hur möjligheterna till hälso- och sjukvård för asylsökande i förhåller sig till bestämmelserna om hälso- och sjukvård i EG-direktivet om mottagande av asylsökande. Utredningen kom fram till att asylsökande i praktiken i allt väsentligt får hälso- och sjukvård i den omfattning som de har rätt till enligt överenskommelserna samt att omfattningen är i överensstämmelse med EG-direktivet. Som utredningen vidare konstaterat innebär den gällande ordningen i vissa avseenden betydligt längre gående åtaganden än vad direktivet kräver. Till skillnad från vad direktivet anger upphör till exempel inte de förmåner som gäller vid mottagandet när asylansökan slutligt är avgjord, utan dessa fortsätter i princip vid ett avslagsbeslut att utgå till dess att utlänningen i fråga lämnat landet. Regeringens utgångspunkt har i detta lagstiftningsärende varit att berörda utlänningar ska få hälso- och sjukvård samt tandvård i den omfattning som tidigare beslutat om och som anges i de befintliga överenskommelserna mellan staten och Kommuner och Landsting. Det är utifrån kommunalrättsliga aspekter viktigt att skyldigheter att erbjuda hälso- och sjukvård fullständigt regleras i lag. Enligt grundlagen regeringsformen ska skyldigheter för kommuner och landsting anges i lagen. I kommunallagen anges närmare vilket slags verksamhet kommuner och landsting får bedriva. En viktig princip som anges i kommunallagen är den så kallade lokaliseringsprincipen. Den innebär att den verksamhet som kommunen eller bedriver ska vara till nytta för de egna kommunmedborgarna eller kommunen. För att en kommun eller ett landsting ska kunna anses ha befogenheter att bedriva verksamhet som inte har ett sådant intresse krävs det särskilt stöd i lag. Man brukar tala om en befogenhetsutvidgande lagstiftning. Vad gäller landstingens åtagande att erbjuda en utvidgad hälso- och sjukvård till asylsökande står det alltså klart att den vård som asylsökande erbjuds i praktiken inte har tillräckligt stöd i lag. Detta är inte en tillfredsställande ordning menar regeringen. Diskussioner om behov av en sådan lagstiftning fanns redan då vården för asylsökande utvidgades . Det förslag som behandlas i borde således ha lagts fram . Det är viktigt att grundlagen efterlevs och att landstingens skyldigheter klart framgår av lag. Detta tillgodoses genom att den nya lagen genomförs. En författningsreglering undanröjer dessutom de eventuella tveksamheter som kan finnas kvar när det gäller frågan om den gällande ordningen uppfyller de krav som ställs i de aktuella EG-direktiven. Det lagen handlar om är alltså en kodifiering av den ordning som tillämpats med stöd av överenskommelserna. Lagen innebär därför ingen egentlig förändring vad gäller möjligheterna till hälso- och sjukvård, varken för dem som omfattas av förslaget eller för dem som inte omfattas av förslaget. För en mindre grupp asylsökande barn, som befinner sig utanför det så kallade mottagandet av asylsökande för att de bor med föräldrar som har uppehållstillstånd, tydliggörs dock landstingens ansvar att erbjuda vård. Att lagen införs har däremot över huvud taget ingen betydelse för de grupper som inte omfattas. Liksom regleras deras möjligheter till hälso- och sjukvård av hälso- och sjukvårdslagens bestämmelser om omedelbar vård. Låt mig avslutningsvis nämna något om diskussionen om en eventuellt utvidgad rätt till vård för dem som inte omfattas av förslaget. Varför måste frågan om vårdens eventuella utvidgning och omfattning ens diskuteras? Ja, helt enkelt därför att det inte är en svartvit fråga. Det är inte så enkelt som att säga att alla, oavsett om de har rätt att vistas i eller inte, ska ha samma rättigheter. Den som kommer som asylsökande men får avslag på sin asylansökan efter en rättssäker prövning ska återvända till hemlandet. Den som aldrig ens varit intresserad av att söka asyl utan kommer för att arbeta svart har inte följt de lagar och regler som gäller för alla andra i . Ska de då ha samma rättigheter som de som följer lagar och regler och betalar skatt? Ska vi bygga upp ett skuggsamhälle där de som egentligen inte har rätt att vara här kan leva i någon form av permanent limbo, någon sorts permanent utanförskap, där de dessutom riskerar att fara illa, exploateras, utnyttjas av skrupelfria människor? En ny lagstiftning måste balansera humanitet för människor i behov av vård med strävan att inte skapa ett sådant skuggsamhälle. Det är politikens uppgift, riksdagskolleger och vänner, att göra den typen av avvägningar. Det är därför vi är valda, därför vi är utsedda att göra den typen av bedömningar. Jag tycker själv att en rimlig balans i den här diskussionen kan nås genom att ge vård till barn samt mödravård. En sådan eventuell utvidgning bör bli föremål för den eventuella utredning som diskuteras i . I detta anförande instämde , och (alla m) samt (). 53 () replik: Det är inte ofta jag står i talarstolen och är överens med migrationsminister , men finns det några saker som vi faktiskt är överens om. Rent principiellt är vi för förslaget att det avtal som finns med Kommuner och Landsting ska leda till lagstiftning. Däremot är vi inte nöjda med hur lagstiftningen ser ut. Det var lite oklart vad menade, och därför har jag ett antal frågor. Min första fråga är hur utredningen kommer att se ut. Man har ju skickat lite olika signaler från olika håll. Migrationsministern tyckte att det var viktigt att papperslösa människor inte ska ha möjlighet till vård på lika villkor som socialminister vill ha en utredning i syfte att skapa en sådan lagstiftning. I och med att det dröjer med direktiven undrar jag: När kommer utredningen? Hur kommer direktiven att se ut? En fråga som vi socialdemokrater också tar upp gäller de papperslösa barnen. får inte alla barn vård på samma villkor. Det finns ett antal barn vilkas föräldrar inte varit i en asylprocess och som därmed inte får den vård som andra barn i får. Det kanske är en fråga som inte behöver utredas speciellt mycket. Jag tycker att det är ganska självklart att dessa barn ska ha rätt att få samma vård. Kan man påskynda just den utredningen så att vi får ett förslag ? 54 Statsrådet () replik: Som jag redan har sagt tycker jag själv att det kan vara rimligt att ge vård till barn och mödravård. Det sade jag i huvudanförandet. diskuterar vi i regeringen frågan i positivt anda. Det har också mina kolleger här i från de fyra regeringspartierna gett uttryck för. Hur en sådan utvidgning kan ske bör bli föremål för den utredning som förbereds på . Det är socialministern som äger hälso- och sjukvårdslagen. Det gör inte jag som migrationsminister. Den skillnaden är fullständigt klar, inte minst genom det § 5-förordnande som regeringsformen ger uttryck för. Vi har delat upp ansvaret mellan oss statsråd i regeringen. Om vill ha ytterligare besked i frågan rekommenderar jag en interpellation eller en fråga till socialministern, som säkert kommer att svara på de här frågorna. Regeringen avser att återkomma i frågan om eventuell utvidgad vård för vissa grupper. Detta är naturligtvis inte någon hemlighet. Det har kommit till uttryck genom flera uttalanden i medierna. Jag måste konstatera att den tidigare regeringen inte förmådde ta några initiativ alls på det här området. Det är väl medveten om, eller borde i alla fall vara efter den här debatten. Vi ligger väsentligt längre fram än ni har gjort. 55 () replik: Det blir lite märkligt . Jag är medveten om att debatten egentligen handlar om EU-direktiv och att vi gör om ett avtal till en lagstiftning. Men vi har också väldigt mycket debatterat det som inte finns i den kommande lagstiftningen, det vill säga vård för papperslösa. När vi hörde från prata fick vi höra att när det gäller utredning och direktiv skulle vi få höra lite mer av . får vi höra från migrationsministern att om jag vill ha något svar i den frågan får jag höra av mig till , socialministern. Jag förstår att det är han som har frågan, men jag hoppas ändå att , som sitter med i regeringen, har lite mer kunskap om hur frågan bereds. Jag antar att det kommer att bli en utredning och skulle vilja veta lite mer om hur de eventuella direktiven skulle se ut. Jag tycker att det är märkligt att man bollas fram och tillbaka i debatten. 56 Statsrådet () replik: Det får nog vänja sig vid, eftersom ansvarsfördelningen i den här regeringen när det gäller de här frågorna ser lite annorlunda ut än vad den gjorde i den förra regeringen, som ju avgick 2006 efter valnederlaget. Hälso- och sjukvårdslagen är mycket tydlig, vill jag säga till . , oavsett ålder, har rätt att få tillgång till akut sjukvård, vård som inte kan anstå. Däremot kan man i efterhand märk väl: i efterhand kräva in de kostnader som detta har medfört. Flera av mina kolleger har på ett mycket förtjänstfullt sätt redogjort för den problematik som ligger i denna fråga och varför det är viktigt att man i en utredning tittar över frågan. Jag har fullt förtroende för att man kommer att göra det. Jag ser inga som helst problem med den frågan. Jag vill också gärna understryka att vi har en ordning för hur vi bereder frågor i det svenska samhället och i staten. Kommittédirektiv tas fram av regeringen och presenteras sedan för offentligheten, så att det blir möjligt att debattera dem. Jag kan inte tro annat än att tycker att denna ordning är bra och att vi ska fullfölja den goda tradition som det svenska utredningsväsendet representerar. Det åligger berört departement i att presentera kommittédirektiv, göra en noggrann utredning, ta reda på fakta och lägga fram bra grundvalar för att man sedan ska kunna presentera lagstiftning och slutligen fatta beslut i kammaren. Det gäller naturligtvis denna fråga liksom alla andra frågor. Svaret på fråga kvarstår alltså. Vill du ha närmare besked om utformningen av kommittédirektiven går det bra att vända sig till , som är det departement som äger frågan i . 57 () replik: Så kom då mannen som alla i debatten har hänvisat till, han som skulle tala om hur bra det ändå skulle komma att bli, han som skulle förklara varför kristdemokrater och folkpartister kommer att rösta för ett förslag som inte ens är i närheten av vad de själva driver eller tycker. Plötsligt faller pusselbitarna på plats. Det är ett logiskt införande. Det är ett rationellt anförande. Det är cyniskt och iskallt inför kraven på mänskliga rättigheter lika för alla, men det är logiskt och rationellt. Det migrationsministern säger är att man måste balansera humaniteten med ansvar för att inte skapa ett skuggsamhälle. Precis så formuleras att mänskliga rättigheter är förhandlingsbara. Precis så låter det när man säger att vissa har rättigheter och andra inte. Det är uppenbart vad som avses när migrationsministern också säger att en eventuell utvidgad rätt till vård är vad utredningen ska sysselsätta sig med. debattörer från den borgerliga sidan, framför allt och företrädare, har ställt ett stort hopp till och räddat hela sin argumentation och möjligen sina ansikten med att det kommer en liten utredning. Vi har från vår sida kritiserat att man inte har någon utredare utsedd, inte har några direktiv klara och inte har någon enighet i regeringen. faller detta på plats. Det finns helt enkelt inte ens någon överenskommelse om att man ska ge utvidgad rätt till vård. Och om man ska ge det är det på en enda punkt: Det är fråga om barnens rättigheter. Låt mig säga med all önskvärd tydlighet: De är värdefulla och viktiga att både respektera och upprätthålla. Men det är en migrationspolitisk fråga som ministern förvandlar detta till. Den avgörande frågan är väl egentligen låt mig ställa den rakt ut: Varför är det migrationsministern som deltar i den här debatten och inte socialministern? Vad har du här att göra, ? 58 Statsrådet () replik: Jo, det beror på att jag till skillnad från är i stånd att läsa innantill och vet vilken proposition det är som ligger på bord och ska behandlas, nämligen förslaget om utökad vård till lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande med flera. Jag skulle tro att det är någonstans där skillnaden ligger. 59 () replik: Migrationsministern spelar upprörd och försöker förkorta sin möjlighet att svara på frågor genom att bli lite irriterad över att jag ifrågasätter hans medverkan. Låt mig vara väldigt tydlig. Det är bra att ministrar deltar i debatter. Det är alldeles utmärkt att vi får ett klargörande i talarstol om vad det här egentligen handlar om. Jag gissar att migrationsministern kommer att motsäga mig om jag gör en alltför överdriven tolkning, men det är alldeles uppenbart att vi här inte har att göra med en fråga som anses vara en vårdfråga. Det är en migrationspolitisk fråga. Det handlar om vilka incitament man skapar i det svenska samhället, om att människor ska gömma sig eller inte gömma sig. Jag kan inte tolka det på något annat sätt än att det vi är i färd att fatta beslut om, eller möjligen beroende på hur debatten tar , är ett migrationspolitiskt signalsystem som gör klart och tydligt att gömda och papperslösa inte ska besvära sig, för här finns ingen vård att hämta, i alla fall ingen subventionerad vård. Det förvånar mig inte att migrationsministern har den inställningen. Jag är fullt på det klara med de signaler migrationsministern har gett i den riktningen. Man talar om att de papperslösa har sig själva att skylla för att de finns här. De kan bara åka hem som om det vore en enkel sak att återvända till stening i eller till fängslande och tortyr i . Det som förvånar mig är att man inte från de andra borgerliga partierna tydligare har sett eller anat detta och att man inte från Socialdemokraterna ser vilken politik man just nu medverkar till. Jag ska inte ställa frågan om vad migrationsministern gör här igen. Han har redan svarat på den på sitt lilla upprörda sätt. Låt mig i stället ställa frågan: Är den diskriminerande lagstiftning som ni just nu vill genomdriva förenlig med de sociala och ekonomiska rättigheterna som har undertecknat? 60 Statsrådet () replik: Ingen paragraf i den lag som ska besluta om får den konsekvens som och har hävdat här i kammaren. Inte med ett enda ord nämns i lagtexten sådana inskränkningar som man påstod skulle ske i och med dagens beslut. Ändå framhärdar man i sina påståenden. Förmodligen handlar det om det gamla vanliga, nämligen att man väljer att se det man vill se och höra det man vill höra. Dagens beslut handlar, som jag sade i mitt huvudanförande, om att lagfästa rättigheten till vård för asylsökande som befinner sig i . Att inte besluta om denna lag skulle innebära att dessa personer efter inte skulle få sina rättigheter tillgodosedda när det nuvarande avtalet mellan staten och Kommuner och Landsting löper ut. väljer i stället delar av oppositionen den är ju alltid bra på att skapa samsyn i dessa frågor, det märker vi i varje debatt att hitta på en helt egen historia. I den sagan får lagförslaget helt plötsligt andra konsekvenser. Man hittar på att lagen uttryckligen förbjuder vård till irreguljära migranter. Hur detta är möjligt framgår inte av argumentationen eller av propositionstexten och den borde jag känna till, för det är jag som har undertecknat den och lagt fram den för kammaren. Men det finns ingen hänvisning till den här gruppen av människor utan tillstånd att vistas i .