prot · GW0946 · 2008-12-10 00:00:00 — 1 § Högtidlighållande av 60-årsdagen av FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna är det , och antog den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. FN-förklaringen antogs på dödsdag dagen för . Artikel 1 i förklaringen lyder Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter. Tanken om alla människors lika värde och rättigheter är själva grunden för ett fritt och demokratiskt styrelsesätt. I sin moderna form har de mänskliga rättigheterna sitt ursprung upplysningstid. De fick sitt första tydliga statsrättsliga uttryck i och 1791 trots att minnet av dessa två årtal i övrigt knappast förknippas med mänskliga rättigheter i alla delar. I är demokrati och mänskliga rättigheter starkt förknippade med den 200-åriga fred vi har haft, 1800-talets frihetsreformer och ekonomiska liberalism hand i hand med uppkomsten av starka demokratiska folkrörelser med stor respekt för människors lika värde. Detta skedde även i då vi gick från hungersnöd, massutvandring och platsen som kanske fattigaste land till att bli ett av världens tio rikaste. Denna utveckling står i stark kontrast till vår våldsamma medeltids- och stormaktshistoria med få fredsår men desto fler krigsår. Kampen för demokrati och mänskliga rättigheter präglar kammarens arbete i allmänhet och i synnerhet arbetet i utrikes- och biståndspolitiken. Vi har fått konventioner mot rasdiskriminering, mot diskriminering av kvinnor, mot tortyr, för barnets rättigheter och om rättigheter för personer med funktionshinder. Arbetet synliggörs genom vårt engagemang i , Europeiska unionen, , , i biståndspolitiken och i den alltmer växande valövervakningen som en stor del av kammarens ledamöter tar del i. Vi har dessutom ett flertal grupper bland kammarens ledamöter som särskilt engagerat sig för mänskliga rättigheter i olika delar av världen. Frågorna lyfts regelbundet fram i det årliga betänkandet från utrikesutskottet om mänskliga rättigheter världen över samt i ett otal interpellationer i princip . Respekten för och kampen för demokrati och mänskliga rättigheter måste föras i varje generation den kan aldrig tas för given. Därmed vill jag lämna över ordet till utrikesministern. 2 Utrikesminister (): Det var som generalförsamling sammanträdde i i . delegat var en av de 48 som var med och röstade och röstade ja. Ingen röstade emot, men åtta länder avstod. Det var och dess satellitstater. Föremålet för omröstningen var allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna som alltså antogs med en komfortabel majoritet. Då var det nog ganska få som tillmätte dokumentet någon avgörande tyngd. Staterna bands inte juridiskt vid texten och brotten mot de principer som slogs fast var så vanligt förekommande att det var mycket svårt att tro att några ord på ett papper kunde innebära någon förändring. För de allra flesta gick ceremonin i spårlöst förbi. när vi runt om i världen firar förklaringens 60-årsjubileum är FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna världens mest översatta text och dess principer något som varje stat i alla fall förväntas respektera. Förklaringen om de mänskliga rättigheterna handlar om individens frihet och rättigheter och om statens skyldighet att respektera och skydda denna frihet och dessa rättigheter. Den handlar om frihet från förtryck, om rätten till en privat sfär, om skyddet för den kroppsliga och psykiska integriteten och om rätten att få delta i ett lands styre. Deklarationen slår fast ordets och tankens frihet, rätten att få sprida och ta del av information, och den drar upp bestämda gränser för statens makt över den enskilde. För många kanske allt detta framstår som rätt självklart, men så har det inte varit förr i mänsklighetens historia och så är det inte heller i betydande delar av vår värld. Kampen för individens frihet har varit lång och svår. Några av historiens främsta filosofer och politiska tänkare har utvecklat de idéer som friheten och den demokratiska rättsstaten grundas på. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är ett led, kanske en kröning, i en lång process för att skapa ett bättre och friare samhälle. Denna process är långt ifrån avslutad. fängslas människor för sina åsikters skull. förekommer tortyr och dödsstraff. förvägras människor yttrandefrihet, tankefrihet och trosfrihet. Ändå är världen och mänskligheten långt mycket friare än . Majoriteten av FN:s medlemsstater är någon form av demokratier. Rättsstaten the rule of law är för statsbyggande runt om i världen. Frihet och integritet för den enskilde, demokrati och rättsstat är inte längre bara stora ord och ouppnåeliga ideal. De har blivit konkret verklighet för hundratals miljoner under dessa sex decennier. Det finns alltjämt mycket att göra innan frigörelsen och friheten fullt ut har nått jordens alla länder. påminns vi om de fruktansvärda förhållanden som invånarna i lever under. Mycket arbete återstår således, men mycket har ändå åstadkommits under dessa decennier. Deklarationen kom till efter några decennier då friheten och demokratin hade fått kämpa till det yttersta för sin blotta överlevnad. var det ingalunda säkert att världen skulle kunna undvika att förslavas under totalitära regimer. Demokratin och friheten var undantaget diktaturen och förtrycket regeln, också i vår egen världsdel, i vårt eget . Men idealen bestod provet och världen slog in på en ny väg. Det öppna samhällets idéer som FN:s allmänna förklaring ytterst grundas på fick ett allt starkare fäste i allt fler länder. Trots konflikter kring identiteter och intressen är det faktiskt mer av frihet som efterfrågas i dagens värld och mindre av förtryck och ofrihet, mer av demokrati, mindre av auktoritära lösningar och diktatur. Vi lever långt ifrån i någon perfekt värld och på många håll hotas friheten av ledare som slåss för sina maktpositioner. På andra håll hotas friheten av populistiska strömningar och av ett gruppförtryck som förkväver och förtrycker dem vars enda fel är att de råkar vara för få eller råkar vara annorlunda till ursprung, inriktning eller något annat. Men den stora strömmen går, tack och lov, åt ett annat hål. Vanliga människor de må bo i , eller strävar alla efter ett liv i frihet. De vill leva i en rättsstat. De vill kunna påverka sitt liv och sina barns framtid precis som var och en av oss i detta land och i denna kammare. Vi högtidlighåller ett stort ögonblick i det internationella samarbetets historia, en händelse som innebar ett slutgiltigt erkännande av att politik måste grundas på något mer än bara makt och intressen att människans frigörelse och skapandet av en bättre värld handlar om att slå vakt om de värden som uttrycks i den rättighetsförklaring som vi hyllar. En bättre värld och ett bättre samhälle kan bara byggas på den frihet som är alltings egentliga grund. 3 (): Det är en ära att få vara med . När FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna antogs var den djärv och modig. Det är den fortfarande. De mänskliga rättigheterna är universella. De gäller för alla människor utan åtskillnad, över hela världen, oavsett land, kultur eller vilken situation man befinner sig i. Alla rättigheterna är lika mycket värda. Ingen är viktigare än någon annan. Det är så stort, så självklart och precis så svårt. Jag vill citera några av de artiklar som det handlar om. Den viktigaste är den första: Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter. De har utrustats med förnuft och samvete och bör handla gentemot varandra i en anda av gemenskap. Artikel 5: Ingen får utsättas för tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Artikel 23.2: Var och en har utan diskriminering rätt till lika lön för lika arbete. Artikel 22.4: Var och en har rätt att bilda och ansluta sig till fackföreningar för att värna sina intressen. Artikel 24 är kanske en vision för alla riksdagsledamöter och utrikesministrar så här i jultid: Var och en har rätt till vila och fritid, innefattande skälig begränsning av arbetstiden. Hur ser världen ut , efter antagandet? Även om världen, precis som utrikesministern sade, på många sätt är en mycket bättre, säkrare, tryggare och friare plats att leva på är det fler än 70 av världens närmare 200 länder som fortfarande tillämpar dödsstraff. 300 000 barnsoldater deltar just nu i väpnade konflikter. 115 miljoner barn går inte i skolan. 900 miljoner vuxna är analfabeter. Färre än var femte parlamentariker runt om i världen är kvinna. Fler än en miljard människor lever på mindre än . Var sjätte människa går och lägger sig hungrig var sjätte människa! De mänskliga rättigheterna hör ihop. De går inte att dela på, för ingen människa går heller att dela på. Därför är det så viktigt att de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna också ökar i betydelse. Det gäller inte minst kvinnors och flickors rättigheter till sin egen kropp och till sitt eget liv. Mänskliga rättigheter är också kvinnors rättigheter. Det är ingen självklarhet . högtidlighåller vi och värnar dem, men de mänskliga rättigheterna måste också utvecklas. Det har de gjort under de gångna 60 åren. Att arbeta för en värld där solidariteten inte stannar vid en gräns utan alltid når de människor som lever i nöd betyder att det är varje stats ansvar att skydda sin befolkning mot folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och andra brott mot mänskligheten. Stater ska agera för att förebygga övergrepp, men stater som brister i sitt ansvar kan inte längre ges frihet att slippa all inblandning. Varje människa som kränks är en kränkning mot alla andra människor. Så stora är de mänskliga rättigheterna. Avslutningsvis: Förutom att vi skulle respektera rättigheterna fick vi som medlemsstat i FN i uppgift att också göra artiklarna kända, lästa och förstådda. Det är ett ansvar som åvilar oss här i . Det är därför dagens högtidlighållande är särskilt viktigt just för oss. Denna mycket bra skrift som har tagit fram är ett litet bidrag till det. Den heter Så vilket är då viktigast? Ja, vilket är då viktigast? Kanske är det att aldrig vara tyst och passiv när en medmänniskas rättigheter trampas på, oavsett var. sade det bäst. Fritt översatt sade han: Det var de vanliga, vänliga, sjysta medmänniskorna i som inget hörde, inget såg och inget sade som var de farliga. Att påminna om de orden blir mitt bidrag till att hylla de mänskliga rättigheterna . Kammaren beslutade kl. 9.16 på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till kl. 9.20. Förhandlingarna återupptogs kl. 9.20. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 3 § Meddelande om skriftliga frågor och svar under juluppehållet Talmannen meddelade att skriftliga frågor som lämnats in kl. 10.00fredagen den 9 januari 2009kl. 10.00 skulle besvaras senast efter det att frågan framställts. 4 § Meddelande om information från regeringen Talmannen meddelade att skulle statsminister () lämna information från Europeiska rådets möte . Meddelandet hade delats ut till ledamöter. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:188 Till Interpellation 2008/09:188 Pensionärernas ekonomiska situation av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:190 Till Interpellation 2008/09:190 Penningpolitiken och politiskt anställdas bloggar av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 6 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2008/09:74 till socialutskottet 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2008/09:AU1 betänkande 2008/09:CU1 betänkande 2008/09:FöU1 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU3 Utgiftsområde 21 Energi Punkt 1 (Energipolitikens inriktning) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 20 för res. 2 15 för res. 3 266 avstod 48 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 113 för res. 1 20 för res. 2 168 avstod 48 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 153 för utskottet 113 för res. 1 35 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 20 fp, 20 kd För res. 1: 113 s Avstod: 20 v, 15 mp Frånvarande: 17 s, 9 m, 4 c, 8 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Punkt 2 () 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 148 för res. 4 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 20 fp, 20 kd För res. 4: 113 s, 20 v, 15 mp Frånvarande: 17 s, 9 m, 4 c, 8 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Punkterna 37 Kammaren biföll utskottets förslag. UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Punkt 4 (Nedskräpning av hav och stränder) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 148 för res. 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 20 fp, 20 kd För res. : 113 s, 20 v, 15 mp Frånvarande: 17 s, 9 m, 4 c, 8 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar m.m. Punkt 1 (Mål för politikområdena Djurpolitik, Livsmedelspolitik, Landsbygdspolitik och Samepolitik) Yrkanden: 1. utskottet 2. under överläggningen framställt yrkande om avslag på propositionen i denna del (v) Votering: 263 för utskottet 37 för yrk. 1 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 88 m, 25 c, 20 fp, 20 kd För yrk. : 2 s, 20 v, 15 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 17 s, 9 m, 4 c, 8 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Punkt 7 (Regelförenkling m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 168 för utskottet 114 för res. 2 19 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 20 fp, 20 kd, 15 mp För res. 2: 113 s, 1 v Avstod: 19 v Frånvarande: 17 s, 9 m, 4 c, 8 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Punkt 9 (Förutsättningar för statliga myndigheters verksamhet m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (mp) Votering: 266 för utskottet 15 för res. 4 20 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 88 m, 25 c, 20 fp, 20 kd För res. 4: 15 mp Avstod: 20 v Frånvarande: 17 s, 9 m, 4 c, 8 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Punkt 15 (djurskyddskontroll) 1. utskottet 2. res. 7 (s) Votering: 188 för utskottet 112 för res. 7 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 20 fp, 20 kd, 20 v, 15 mp För res. 7: 112 s Frånvarande: 18 s, 9 m, 4 c, 8 fp, 4 kd, 2 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU7 Befogenhet att beslagta fisk och annan egendom enligt fiskelagen Kammaren biföll utskottets förslag. FöU4 Immunitet och privilegier för Organisationen för gemensamt försvarsmaterielsamarbete (Occar) Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § Beskattning av vinster på utländska premieobligationer och utländska lotterivinster, höjd beloppsgräns för avdrag för resor och höjt schablonavdrag vid upplåtelse av den egna bostaden Föredrogs skatteutskottets betänkande 2008/09:SkU11 Beskattning av vinster på utländska premieobligationer och utländska lotterivinster, höjd beloppsgräns för avdrag för resor och höjt schablonavdrag vid upplåtelse av den egna bostaden (prop. 2008/09:47). 4 (): Jag ber att få yrka bifall till utskottets förslag. Emellertid är det på det sättet att det här betänkandet innehåller mycket disparata förslag. Liksom under föregående mandatperiod har jag vid olika tillfällen påtalat, med instämmande av både majoriteten och oppositionen i utskottet, inte minst under tid som utskottets ordförande, att det inte är bra, inte tydligt att det i en del propositioners titel bara står m.m. Den här propositionen heter Beskattning av vinster på utländska premieobligationer, m.m. Som talmannen läste upp är det flera olika saker som tas upp i den, nämligen just beskattning av vinster på utländska premieobligationer och utländska lotterivinster. Det är en fråga. Höjd beloppsgräns för avdrag vid resor är en annan fråga. Den sista frågan är höjt schablonavdrag vid upplåtelse av den egna bostaden. Det hade varit bra om regeringen hade kommit med tre olika propositioner, därför att det är så olika frågor. Om man från sida ska vara tydlig mot allmänheten blir det väldigt besvärligt när man ska hantera den här frågan, till exempel om man ska yrka avslag på propositionen. Det blir nästan omöjligt. Däremot är det lättare att yrka bifall till de olika delarna. Jag ville bara ha detta sagt, herr talman. Precis som under föregående mandatperiod vill jag uppmana regeringen att vara tydligare gentemot allmänheten. Vi kan nog hantera detta i utskottet, men för allmänheten blir det väldigt otydligt vad m.m. innebär. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 11 § Sänkt skatt på förvärvsinkomster och Sänkt skatt för pensionärer Föredrogs skatteutskottets betänkande 2008/09:SkU12 Sänkt skatt på förvärvsinkomster (prop. 2008/09:39) och skatteutskottets betänkande 2008/09:SkU13 Sänkt skatt för pensionärer (prop. 2008/09:38). 5 (): fyller FN:s förklaring om mänskliga rättigheter , delas ut och här i kammaren ska vi debattera förslaget om sänkt skatt på förvärvsinkomster och sänkt skatt för pensionärer. Jag vill börja mitt anförande med några citat som var publicerade i . Görs inget riskerar lågkonjunkturen att fördjupas för svensk del. behöver ett kraftfullt stimulanspaket. , ekonomisk talesman för oss socialdemokrater. Lägre räntor innebär större möjligheter för företagen att komma i gång med investeringar och det behöver vi . , ordförande i . Misstron i ekonomin är så stor att alla gör allt för att inte konsumera. , ordförande i . Jag har ytterligare ett citat. Det är från , Arbetarrörelsens Tankesmedja: Regeringens passivitet är oroande, men framför allt förbryllande. Man kan naturligtvis skylla på ideologiska blockeringar. Men både och har i andra sammanhang visat sig kapabla att svära i den moderata kyrkan så bara ideologi kan det inte vara. Facken, näringsliv, ekonomer, opposition, alla är överens om att vi måste göra något snabbt för att inte lågkonjunkturen ska bli ännu djupare. Men regeringen med i spetsen har i det längsta stått emot. De förlitar sig på den budget som de arbetade fram innan finanskrisen slog till i alla delar av världen. De kallar det till och med för en superbudget. lägger fram förslag om gigantiska stöd för att rida ut krisen. satsar stora belopp. presenterar krispaket på miljarder kronor. Regeringen var snabb att följa EU när det gällde att få fram ett räddningspaket för bankerna, men när det gäller att rädda jobben går det sakta. In i det längsta hävdade sitt nej. Det behövs inget krispaket i . Det räcker med den budget som arbetades fram innan finanskrisen slog till. vill se snabba svenska satsningar för att möta krisen, men finansministern står emot. Tillfälliga åtgärder är dyra och ineffektiva, tycker han, och förespråkar i stället långsiktiga lösningar för att skapa permanenta jobb. Statsministern tycker att kortvariga stimulanser är ett trubbigt instrument. Han vill hellre tänka runt hörnet. Både statsministern och finansministern tycker tydligen att det inte är regeringens uppgift att hantera akuta situationer. De ska bara genomföra den borgerliga politiken som de kallar arbetslinjen. Det är dessvärre så att det inte hjälper att öka arbetsutbudet om det inte finns några jobb att söka, när det inte byggs något längre, när inga nya bilar köps och när vi sparar i stället för att konsumera. Socialdemokraterna, har alla lagt fram förslag till stimulanspaket för att möta lågkonjunkturen. Sent omsider har regeringen fått ge upp sitt motstånd och komma med åtgärder för att dämpa effekterna av finanskris och lågkonjunktur. Vad kom de med? Ja, det bidde knappt en tumme. Varför gör ni så lite? Jag anklagar inte er för finanskrisen, men det är ni som har tagit bort av utbildningsplatserna som skulle behövas nu för de arbetslösa. Det är ni som har tvingat ut 500 000 individer från a-kassan för att den har blivit för dyr. Och det är ni som har ökat klyftorna mellan oss som jobbar och pensionärer, sjuka och arbetslösa. Det är inte stimulanspaketet vi ska debattera , men jag har ägnat tid åt denna beskrivning eftersom det är mot den bakgrunden vi ska diskutera de skattesänkningar som regeringen föreslår i sin så kallade superbudget och fortfarande håller fast vid. Vi socialdemokrater tycker att skattesänkningar för pensionärer är ett steg i rätt riktning eftersom den borgerliga majoriteten har ökat klyftorna mellan den som arbetar och den som har pension. Redan när regeringen föreslog slopande av förmögenhetsskatten föreslog vi socialdemokrater att de pengarna skulle gå till skattesänkningar för pensionärer i stället, men då var regeringen kallsinnig. Det är bra att man kom på bättre tankar, men nog är lite för lite för att kompensera inflation, höga räntor, skatt på trafikförsäkringspremien och mycket annat. Vårt förslag ger alla pensionärer en skattesänkning på . Det är för lite, men det ska ses som ett första steg på vägen mot lika skatt för alla oavsett om man arbetar, är pensionär, sjukskriven eller arbetslös. Det vi däremot är helt emot är ytterligare sänkningar av skatten för oss som jobbar. Regeringen föreslår att skatten ska minskas med ytterligare utöver tidigare skattesänkningar på 50 miljarder. Det blir totalt som skulle vara bra att ha nu när lågkonjunkturen pressat alla branscher, både privat och offentligt. Regeringen hävdar även den här gången att skattesänkningarna går främst till låg- och medelinkomsttagarna, som de föreslår att gränsen för när man betalar statlig skatt ska höjas. Statlig skatt betalas bara av dem som tjänar . Det är inte låginkomsttagarna. En individ som tjänar får en skattesänkning på enligt de nya skattetabellerna. En individ som tjänar får en skattesänkning på . Det är en skillnad . Så ser satsningarna för låg- och medelinkomsttagarna ut i borgarnas . I utskottets betänkande skriver den borgerliga majoriteten: De utmaningar som står inför måste enligt utskottets mening tas på allvar, och målet med en varaktig ökning av antalet arbetade timmar är viktigt. De utmaningar som står inför måste tas på allvar. Då gäller det att se till att den som är arbetslös får en rimlig nivå att leva på under omställningen till ett nytt jobb. Det gäller att arbetsmarknadspolitiken har en chans att erbjuda utbildningar så att de arbetslösa är redo när konjunkturerna vänder, och ska inte hela ekonomin stjälpas. Vi socialdemokrater avstyrker förslagen till skattesänkningar för oss som har jobb. Vi vill i stället använda skattepengarna till att höja taken i sjukförsäkringen och a-kassan och dessutom kraftigt sänka avgiften till a-kassan så att alla har råd att vara med. Vi tror nämligen att människor är beredda att betala skatt om de upplever att systemet bygger på solidaritet och rättvisa. Jag yrkar bifall till reservation 1 i SkU12 och till reservation 1 i SkU13. 6 (): Först vill jag säga att jag instämmer i kritiken mot regeringens handlingsförlamning i den situation som råder med lågkonjunktur och finanskris. Jag noterar också att regeringen mer eller mindre under galgen fick lägga fram ett stimulanspaket . Det var ett ganska magert paket. I övrigt hade jag tänkt att använda min tid i talarstolen till att debattera dagens båda betänkanden vad gäller inkomstskattefrågan. Jag tänkte kritisera regeringens inkomstskattepolitik utifrån fyra perspektiv utgångspunkter. För det första: Jag och mitt parti tycker att det ni gör är fördelningspolitiskt felaktigt. Ni säger att ni ökar skattesänkningarna mest för låg- och medelinkomsttagare, och ni använder i era tabeller procentuella jämförelser.