prot · GV09107 · 2008-05-08 00:00:00 — Först vill jag förtydliga något som jag nämnde i mitt anförande som också socialministern tog upp. Jag nämnde att vi skulle kunna få fler apotek och större tillgänglighet även med dagens system. Då nämnde jag att man skulle kunna tänka sig att finansiera fler apotek med att ta någon procent av handelsmarginalen. Det är ett sätt. Man kan också tänka sig att man kan sänka avkastningskraven på . Regeringen har höjt dem successivt. När det gäller hur mycket det skulle kosta och så vidare presenterar regeringen mig veterligt ingen som helst samhällsekonomisk analys av vad avregleringen kommer att kunna kosta för staten och skattebetalarna. Socialministern liksom alla de övriga alliansföreträdarna nämner just prisargumentet. Socialministern använder orden fortsatt prispress som ett huvudargument för avregleringen. Jag försökte i mitt anförande visa hur orimligt det är att tro att en avreglering skulle ge lägre priser på receptbelagda läkemedel. Vi har bland de lägsta priserna. På generiska läkemedel har vi de lägsta priserna i hela . Jag tänkte igen läsa upp det som var från . Det står så här: Den jämförelsevis låga kostnaden för läkemedel beror i första hand på ett billigt och effektivt distributionssystem som innefattar en statligt ägd apotekskedja med låg handelsmarginal. Min fråga till socialministern är: Vilket intryck har regeringen tagit av ? Delar man slutsats att det är just monopolsystemet som bidrar till de låga priserna i ? Jag skulle också vilja ha svar på om prisargumentet är ett av huvudargumenten för regeringen när man nu vill börja avyttra och sälja apotek. 90 Socialminister () replik: Det allra viktigaste argumentet för mig har alltid varit och kommer att bli att öka tillgängligheten. Jag tror också att det här är det bästa sättet att öka prispressen. Det är lite enkelt att säga lägre kostnader. Frågan är om vi någonsin kommer att få lägre kostnader. Det tillkommer ju nya innovativa läkemedel som sannolikt gör att vi kommer att få ökade kostnader. Det ska vi vara tacksamma för. När nya läkemedel kommer som gör att vi kan bota och lindra är det något som är väldigt bra förstås. Men jag tror att vi får en lägre kostnad genom vårt förslag än vad vi får om vi ingenting gör. Det tror jag är det hederligaste svaret jag kan ge på den frågan och ett tydligt svar. säger nu att en idé vore att höja priserna med några procent på läkemedel. Det är intressant att ta den diskussionen. Hur mycket är berett på? Är det en linje som också hyllar? undvek den frågan i vår replikväxling här tidigare. Hur mycket högre priser är man beredd att ta med den modell som man själv förordar? Vi tror att det kommer att uppstå av sig själv på marknaden. anger också ett alternativt förfaringssätt, nämligen att sänka avkastningskravet på . Det får då konsekvenser i att staten har mindre pengar än vad man har haft tidigare. Då är frågan: Ska man höja skatter för att ta in de pengarna, eller ska man skära ned på något annat område och i så fall vilket? Det borde vara ett besked som blir skyldig oss när vi ska debattera de här frågorna vidare. Generikareformen är av utomordentligt stor betydelse. Efter många års tjat kom en lagstiftning i som tillhör de verkligt effektiva. Vi har kunnat pressa ned kostnaderna efter en lång följd av år av väldigt stora kostnadsökningar. Det är något som vi ska vara väldigt glada för att gjorde. Sådana stora hugg kan vi inte göra mer , såvitt jag kan se. Men det gäller att hitta mekanismer som gör att vi håller tillbaka prishöjningar. 91 () replik: Socialministern säger att jag och har sagt att vi ska höja priserna på läkemedel. Men det har vi ju aldrig sagt. Det jag sade var att vi skulle höja handelsmarginal. Det är inte precis samma sak. När det gäller generiska läkemedel är vi överens om, tror jag, att anledningen till att vi har lägsta priser just på generiska läkemedel är den prissättningsmodell som använder sig av. Det har sagts tidigare i debatten att staten och skattebetalarna sparade ungefär 5 miljarder på det prissättningssystemet. Det som förvånar mig är att det här väldigt kostnadseffektiva systemet vill nu regeringen förmodligen ta bort och skrota. Det innebär att den renodlade priskonkurrens på generiska läkemedel som finns mellan läkemedelsföretagen där det billigaste alltid vinner ska ersättas av, som man kan läsa ut av utredningen, någon form av planmässig statlig prissättning. Min fråga till socialministern är om regeringen föredrar ett prissättningssystem för generiska läkemedel som styrs av planmässig statlig prissättning eller ett system där det råder full konkurrens mellan läkemedelsbolagen. 92 Socialminister () replik: Jag är ledsen, men kommer inte att få något svar på den frågan . Det är inte det som vi debatterar . debatterar vi de förslag som regeringen har lagt fram för för att få ett ställningstagande till. De andra frågorna som rör prissättningsmodeller är det som vi håller på att bereda. säger nu att regeringen förmodligen vill ta bort nuvarande ordning. får naturligtvis säga precis vad han vill. Men vi håller på att bereda frågan för att hitta en prissättningsmodell som är ändamålsenlig för att uppnå de syften som vi har. Till de betydelsefulla syftena hör naturligtvis att öka tillgängligheten, att skapa säkerhet, att skapa goda förutsättningar för dem som vill driva apotek. frågade tidigare vilka intryck jag har tagit av . Det är precis som det sägs. Stordriftsfördelar genom ett monopol kan leda till distributionskostnadsfördelar i vissa sammanhang, men det kan också leda till att vi inte blir lika på hugget när det gäller att kapa kostnaderna i ledet . Det är där som vi behöver klura. Vad kan vi göra ytterligare för att sänka priserna för den enskilda konsumenten genom att pressa tillbaka kostnaderna hos de läkemedelsföretag som vill leverera sina saker? Det är en sak som jag har lärt mig. En annan sak som jag har lärt mig genom är att monopol inte är någon bra idé. 93 () replik: Socialministern förenklar gärna det som vi i oppositionen säger. Självklart vill jag också ha riktiga apotek. Jag menar endast att vi får mer Internethandel. Då får man läkemedlen hem i brevlådan. Då kan till exempel alla barnfamiljer ha nässprej hemma så att de klarar sig om barnen råkar få en förkylning. Egentligen vill jag fortsätta med hur regeringen kan säkerställa totalt utbud av både receptfria och receptbelagda läkemedel över hela landet. I dagens resonerar , partikamrat och tillika ministerkollega. Han tror att människors rädsla för breddat eller utländskt ägande avtar när de ser apotek i varje gathörn i andra länder. Då får jag en association till att tycker att vi ska ha ett apotek i varje gathörn och att han verkligen har ett storstadsperspektiv. Jag tar ett annat exempel från socialministern. Inte ens socialministern tycker att man ska ha ett apotek i varje gathörn i . Jag hörde när sade att det räcker med ett apotek i hans hemkommun. Där finns ungefär 8 500 invånare. Men för de kommuner som inte har så många invånare ens, hur kan regeringen garantera de olika tillgänglighetsmöjligheter som socialministern har talat om? vill jag ha konkreta beskrivningar. Ett exempel: Hur kommer folk i att garanteras att ha kvar? 94 Socialminister () replik: Jag ska bara korrigera så att vi inte skapar oro i . är en liten del av . Där bor 8 500 av kommunens 120 000 invånare. Jag tror inte att det räcker med ett apotek i . Jag tror att det behövs många fler, men i min föreställningsvärld kommer det att finnas ett apotek i även . beskrev det resonemang som vi har fört om att vi vill öka tillgängligheten och sade enligt mina noteringar att det är omodernt att räkna antalet apotek. Jag vill då förklara att många människor inte upplever det så. Det är viktigt att det finns fysisk tillgång till apotek. Närheten har alltså ett oerhört stort värde, inte minst närheten till rådgivning av personer som är kunniga när det gäller läkemedlens användning och läkemedlens effekter. Därför är jag angelägen om att det finns många apotek. tycker att jag här och exakt ska förklara vilken teknik vi ska ha för att garantera att inga apotek fortsättningsvis ska flyttas och att apotekstäckning inte på något sätt ska förändras. Jag vill bara påminna om att även med nuvarande ordning försvinner apotek här och var. Det har skett en förändring . Det går inte att garantera att det inte sker förändringar även . Vad jag pekar på är att exempel från andra länder som har genomfört en förändring på apoteksmarknaden tyder på att vi får fler apotek än vad vi eljest skulle ha. Det har ett väldigt stort värde. Jag kommer att arbeta för att vi inför den proposition som vi kommer att leverera till och som vi får tillfälle att diskutera i det sammanhanget kommer att hitta mekanismer som gör att vi kan säkerställa att vi har en apoteksverksamhet som sträcker sig långt ut i . Det tror jag är betydelsefullt. 95 () replik: Då får jag be Bankerydsborna om ursäkt. Jag har höjt till kommunnivån. Det var inte min mening, utan jag menade socialministerns hemort. Jag vill använda rätta ord. Socialministern glömde bort eller antecknade inte när jag talade om Internethandeln. Det lilla ordet kanske var med. Så bestämd var jag inte när jag talade om antalet apotek. Det är intressant med glesbygden ändå. Vi hade en debatt där den här diskussionen kom upp. Jag ställde till partikamrat samma fråga: Hur kan man garantera att det kommer att finnas apotek i mindre orter? Då fick jag till svar från att ska se till att det finns apotek i glesbygden. Det tycker jag är intressant, för det måste man ha börjat diskutera i regeringen. Hur tänker man lösa det? Hur kommer det att fungera när ska fungera på en avreglerad marknad? Kommer regeringen att se till att klarar sig med mindre befolkningsunderlag och kan garantera att det finns apotek också på mindre orter? 96 Socialminister () replik: Är det så att någon ger intryck av att man kan utfärda garantier för att alla nuvarande apotek finns kvar i evig tid ska vi misstro en sådan person. Några sådana garantier kan inte utfärdas oavsett i vilken form vi driver apotek. Det tror jag att och jag är överens om. Däremot gäller det att skapa förutsättningar som är så goda som möjligt för att det ska finnas apotek även i de mindre orterna. Jag noterar med intresse när jag läser i utskottets handlingar den utfrågning man hade av vd . Han beskriver att det inte sällan är så att apotek på små orter har en bra lönsamhet. Man ska inte utgå, säger han, från att de är olönsamma. Tvärtom upplever de ofta en köptrohet och är välfungerande på ett sätt som gör att de är väldigt lönsamma. Detsamma kanske inte kan sägas om varje apotek. Sist och slutligen är det klart att vi sannolikt inte kommer att kunna enas så att alla trycker på ja-knappen när vi kommer till omröstningen. Det som vi har gjort nu är ett litet steg på vägen som går ut på att vi ska underlätta för människor att få tag på mediciner oavsett var de bor. Man ska kunna få det som inte kan vara aktuella inom den nuvarande ordningen. Det är regeringens ambition, tillsammans med att upprätthålla stor säkerhet och en fortsatt prispress på de här livsviktiga produkterna i alla meningar för att vi ska kunna få ett bättre , framför allt för dem som är beroende av mediciner. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 8 § Genomförande av EG-direktivet om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2007/08:UbU14 Genomförande av EG-direktivet om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte (prop. 2007/08:74). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 9 § Fjärrvärmelag m.m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 2007/08:NU11 Fjärrvärmelag m.m. (prop. 2007/08:60). 97 (): Ärade ledamöter av denna kammare! Vi ska nu debattera näringsutskottets betänkande om ny fjärrvärmelag. Det är en lag som har väntat på. När den äntligen levererades visade det sig att den ändå innehöll ett antal påtagliga brister. Därför har vi från oppositionen ett antal reservationer, och jag vill inledningsvis yrka bifall till de aktuella reservationerna från Socialdemokraterna. är det naturligtvis bra att vi har fått ett förslag till ny lagstiftning för fjärrvärme på bord. Fjärrvärmen utgör den dominerande uppvärmningsformen i över 240 av landets 290 kommuner. Det är klart att det är viktigt. Nästan hälften av hela vårt uppvärmningsbehov för bostäder och lokaler tillgodoses med fjärrvärme. Det är alltså ingen liten fråga vi egentligen debatterar, inget litet regelverk utan viktigt för väldigt många i . Ett av skälen till detta är att det har varit en lyckosam utbyggnad av fjärrvärmen i , inte minst genom de kraftiga satsningar som med socialdemokratisk ledning gjorts . Vi har sett till att minska oljeberoendet. Vi har fått ett effektivare energiutnyttjande, vi har sett till att vi får en allt större användning av förnybara bränslen och minskade utsläpp av klimatpåverkande gaser. I detta ligger hela den fantastiska success story som utbyggnaden av fjärrvärme inneburit. Inte minst har de omställningsstöd som vi från Socialdemokraterna initierat varit viktiga. har den borgerliga regeringen dessvärre minskat ambitionsnivån väsentligt när det gäller omställningsstöd, vilket är allvarligt. Det leder till färre investeringar för den klimatomställning som vi vet är nödvändig, inte minst i vårt energisystem. Det är ett kortsiktigt tänk av en regering som borde ha bättre ambitioner på klimatområdet. Åtminstone har man det när man är på internationella konferenser, men på nationell nivå lägger man tid och kraft på att nu minska ambitionsnivån när det gäller Klimpstödet, energiomställningen eller stöd till enskilda husägare som vill konvertera från sin oljepanna till fjärrvärme. Det här får långsiktiga effekter. Det innebär att vi kommer att få en utveckling med fortsatt höga priser på fjärrvärme. Allt fler avstår från att investera i fjärrvärme. Frågan om prisprövning är ett tydligt exempel på det här. Samtliga de som har uppvaktat näringsutskottet har påpekat vikten av att vi får en prisprövning, någonting som förhindrar en kraftig uppgång av priserna på fjärrvärme. De har påpekat hur viktigt det är att återfå förtroendet för branschen, inte minst för att kunna säkerställa fortsatt utbyggnad. Det har handlat om fjärrvärmeföretagen själva men också , Fastighetsägarna, Villaägarna och andra som har sagt att man måste göra någonting för att människor ska våga tro på och ansluta till fjärrvärme framöver. Priset för fjärrvärme har ökat med i landet, i . I konstateras att i av landets kommuner finns det billigare alternativ än fjärrvärme. Det är naturligtvis ingen bra utveckling för ett land som har ambitioner att rationellt och effektivt se till att ha en tydlig omställning av sitt energisystem. Regeringen har inte hörsammat de eniga kraven från alla aktörer på att vi ska införa en prisprövning. Man har inte vågat ta det bud som föreslog om att införa en möjlig prövning av priset. Det enda argument som regeringen anför för detta i propositionen är att man inte lyckats hitta en modell, en metod för att avgöra om priset kan vara skäligt eller inte. Jag tycker att regeringen har sett alldeles för defensivt på detta. Jag tycker att regeringen inte har vågat. Precis som vanligt när det gäller energipolitiken väntar man och avvaktar i stället för att agera. Det rimliga vore att fick i uppdrag att i dialog med parterna se till att hitta en metod om vad som skulle kunna vara en grund för skälig prissättning. Jag hade hoppats att vi i näringsutskottet, där det finns ledamöter som är djupt engagerade i fjärrvärmeutbyggnaden, skulle ha vågat ta ett enigt initiativ och säga: Okej, vi erkänner att regeringen var lite feg, men låt oss nu gemensamt i utskottet tala om att vi vill ha en prisprövning. Ja, vi vågar låta tillsammans med parterna hitta en modell för detta. I stället blev det som det ofta blir, det fanns inget uppenbart eller tydligt mandat för ledamöterna på den borgerliga sidan att göra något annat ställningstagande än det som har kommit från . Jag tycker att det är beklagligt därför att här skulle ha kunnat göra en tydlig skillnad. tvekar man och tövar, och jag undrar varför. När nu samtliga har uppvaktat oss, fjärrvärmebranschen, , Fastighetsägarna och Villaägarna, och alla har argumenterat för en prisprövning, har de fel? Man kan till och med ställa sig frågan: Vill de borgerliga partierna över huvud taget ha en prisprövning? Det är lite tvetydigt i texten från regeringen om det är så att man egentligen vill ha en prisprövning. Men om en marknad inte fungerar måste man väl ändå ta ansvaret att reglera och skapa rimliga förutsättningar när nu relationerna är så olika mellan kunden och de stora aktörerna som kanske har lokala eller regionala monopol. När det gäller ett annat naturligt monopol, elmonopolet och elnäten, utövar en tydlig priskontroll. Varför ska inte fjärrvärmekunderna ha samma möjlighet? I propositionen tas också frågan om tredjepartstillträdet upp. Jag tänker inte nämna så mycket om det. Men det är klart att det skulle vara en fantastisk utveckling. Det skulle kunna öka effektiviteten i fjärrvärmenäten och ge fler industrier möjlighet att bidra med sin spillvärme för att på det sättet bygga ut möjligheten för fler att ansluta till fjärrvärmenäten och koppla ihop dem. Det är en viktig angelägenhet för oss att ge tydliga signaler om att det är en möjlig utveckling. Här hade vi velat ha ett väsentligt mer aktivt förhållningssätt från regeringens sida. Men återigen, regeringen och de borgerliga partierna avvaktar och väntar såsom i energipolitiken i övrigt. Vi har inte tid att vänta. Som en tredje del i propositionen föreslår också regeringen att man ska lägga ganska stora uppgifter på fjärrvärmeföretagen att lämna in uppgifter. Det är bra. Ska man kunna göra en prisprövning, ska vi kunna se om priset från Fortum är rimligt när de har höjt i , är det klart att man måste ha en transparent, genomskinlig, bild av hur priset faktiskt har påverkats och vad det är som påverkar priset. Men när regeringen har velat utforma en modell för detta har man dessvärre lyckats krångla till det ordentligt. I stället för att säga att det rimliga vore att SCB, som är en gemensam myndighet, samlade in uppgifterna, som de kanske redan har tillgängliga, blir det ett dubbelt och tredubbelt uppgiftslämnande. Vi tycker att det hade varit rimligt att minska regelkrånglet, inte bara generellt för företag utan också för de företag som jobbar med fjärrvärme. Om regeringen hade använt sig av det regelråd man nu vill införa är jag alldeles säker på att det hade gett tydliga besked till propositionsmakarna och : Det här dubbla uppgiftslämnandet kan knappast vara rimligt. Så det kanske är att beklaga att inte införts tidigare. Det är möjligt. För oss socialdemokrater hade det däremot varit självklart att utan regelråd själva dra slutsatsen att det här är ett krångligt uppgiftslämnande. Det här hade man kunnat lösa på ett effektivare sätt. Nåväl, avslutningsvis vill jag återgå till frågan om prisprövning. För oss som vill se ett ökat tempo i omställningen av vårt energisystem, för oss som tar klimathoten på allvar, för oss som faktiskt vill att vi fortsatt inte bara ska vara föregångare i utan slå omvärlden med ännu större häpnad är det klart att det skulle vara ett viktigt bidrag att se till att prisprövningen kommer till stånd. Men i det betänkande som finns avstyrker majoriteten inte bara förslagen om prisprövning utan man säger dessutom att frågan inte kan bli aktuell förrän utredningen om tredjepartstillträdet är färdig. Tala om att skynda långsamt! Med det upplägget kommer branschens och alla andra aktörers begäran om att införa en prisprövning knappast att bli aktuell under den här mandatperioden, för det tar tid. Var det inte denna regerings ambition att stärka konkurrensen på energimarknaden? Var det inte denna regerings ambition att bidra till klimatomställningen på ett bättre och mer effektivt sätt? Vilka andra branscher skulle tillåta så stora prisökningar och så obalanserade styrkeförhållanden utan någon prisprövning eller, för den delen, prisreglering, om vi hamnar där. Återigen, när marknaden inte fungerar måste man kunna agera. Det gäller även en borgerlig regering. Jag beklagar att man inte har vågat gå fram med förslaget om prisprövning. Jag vädjar, om så ska behövas, till de borgerliga ledamöterna att nu i kammaren i sista stund ändra sig och bifalla de socialdemokratiska reservationerna om prisprövning. Det hade varit bra för fjärrvärmen. Det hade varit bra för vår klimatomställning. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU15 Ny vårdform inom den psykiatriska tvångsvården Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 251 för utskottet 34 för res. 1 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 84 m, 24 c, 18 fp, 21 kd För res. 1: 19 v, 15 mp Frånvarande: 26 s, 13 m, 5 c, 10 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Punkt 2 (Förslaget till lag om ändring i lagen [1991:1128] om psykiatrisk tvångsvård m.fl.) 1. utskottet 2. res. 2 (mp) Votering: 249 för utskottet 15 för res. 2 19 avstod 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 105 s, 83 m, 23 c, 17 fp, 21 kd För res. 2: 15 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 25 s, 14 m, 6 c, 11 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. AU4 konvention om ett ramverk för att främja arbetsmiljö, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. AU5 Genomförande av det nya maskindirektivet, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde MJU19 och EG-förordningen om kemikalieregistrering Punkt 2 (Utvidgad substitutionsprincip) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 138 för res. 1 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 83 m, 24 c, 18 fp, 21 kd För res. 1: 104 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 25 s, 14 m, 5 c, 10 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Punkt 3 (Produktvalsprincipen) 1. utskottet 2. res. 2 (mp) Votering: 251 för utskottet 15 för res. 2 19 avstod 64 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 s, 84 m, 24 c, 18 fp, 21 kd För res. 2: 15 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 26 s, 13 m, 5 c, 10 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU17 Bildande av moderbolag för samt vissa omstruktureringsåtgärder Punkt 1 (Bildande av moderbolag för samt vissa omstruktureringsåtgärder) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 139 för res. 1 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 24 c, 18 fp, 21 kd För res. 1: 105 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 25 s, 13 m, 5 c, 10 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Punkt 2 (Omreglering av apoteksmarknaden) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 139 för res. 2 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 24 c, 18 fp, 21 kd För res. 2: 105 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 25 s, 13 m, 5 c, 10 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp UbU14 Genomförande av EG-direktivet om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § (forts. från 9 §) Fjärrvärmelag m.m. (forts. NU11) 98 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 3. Den ena reservationen handlar om prisgarantier för fjärrvärme, och den andra handlar om investeringsstöd för utbyggnad av fjärrvärme. I betänkandet som vi ska debattera i kammaren föreslås en ny fjärrvärmelag. Fjärrvärme värmer mer än halva och spelar en viktig roll i klimatarbetet.