prot · GV09125 · 2008-06-10 00:00:00 — Ska man nu ha mobila mackar måste det finnas miljövänliga bränslen i dem. Annars har vi inte vunnit hela vägen fram, och det var ju syftet med lagändringen. Vad jag tycker är det stora problemet är att det finns en väldig oro, ska ni veta. Det är inte bara jag som står här och talar om detta. Jag har ju erfarenhet från glesbygden. Man måste nog ge besked om färdlinjen, så att de som bor i de här bygderna kan få ett klart och lugnande besked om att det pågår ett arbete för att göra något åt detta. Jag är övertygad om, även om jag tillhör alliansen, att man måste välja ett senare datum för att hitta lösningarna, för det går inte att finna dem . Och det har ingen betydelse i sakfrågan, därför att nå miljömålet är viktigare än det exakta datumet, som poängterat i andra energifrågor. Här har den tidigare regeringen inte tagit ansvar. Man införde bara något för att det var opportunt, om jag får vara stygg och säga så. Man insåg inte hela konsekvensen för landsbygden. vet själv att det är på det viset. Min fråga är: Kan inte ministern tänka sig att försöka hitta någon form av central ledning i kombination med de lokala och regionala aktörerna för att hitta lösningar? Jag tror att länsstyrelserna har ett stort ansvar att ta i de här bygderna. Det är inte samma problematik i som det är i exempelvis , eller . Det vore därför bra om ministern kunde ge ett besked till landsbygden om att man ska försöka finna lösningar. Än så länge är det lite magert. Jag hoppas att ministern förstår att jag inte är ute efter att subventionera vanliga bensinstationer med skattebetalarnas pengar; det har jag aldrig tänkt. Men jag ser det som en klimatinvestering för att få miljövänliga bränslen. Hur lösningen exakt ser ut är för mig inte intressant. Men vi vet att det fordrar en lagändring för att kunna ställa upp mobila mackar. Det har med säkerhet att göra. Det skulle kommunerna och länsstyrelserna kunna vara mer involverade i än vad de är . Jag hoppas att ministern har ett besked i den frågan. 9 (): Ministern anför att vi från och även Socialdemokraternas sida men pratar jag för Vänstern skulle ge bidrag för att upprätthålla det här. Det är inte alls det vi är ute efter. Visst ska marknaden ta sitt ansvar, men det ska också staten göra, och jag tycker att de ska göra det tillsammans. Man ska naturligtvis pressa dem att göra det. En träff med dessa höga herrar det är väl herrar, förstår jag räcker inte. Man måste nog träffa dem . I samma inslag på som ministern var med i fanns också en representant från ett oljebolag med, och det går att titta på efteråt. Där säger han att oljebolagen är beredda att ta en viss del av ansvaret. vet jag inte vad det innebär, för en viss del kan ju vara pyttelite eller lite mer. Detta med en försörjningsplan har vi redan tagit upp. När det gäller samordnad service tror jag att det behövs ett besked, eftersom staten drar in service och man sedan har utredningen om hur man ska kombinera det hela. Jag kommer från en kommun där vi har byar där det finns ombud för , systembolaget och ATG. Det är bensin- och vanlig livsmedelshandel. Det behövs en långsiktig strategi och ett långsiktigt tänk på helheten för att landsbygden ska överleva. Vi tror ju på den. Den har helt klart en potential att utvecklas. Ministern tar upp detta med jobb, som är viktigt, och företagande, som också är viktigt. Men något som företagen brukar vara noga med är att titta på vad kommunen och även staten har för service på orten. Har de dragit sig undan är man kanske inte så pigg på att utveckla sitt företag, om företaget finns där redan, eller att etablera sig där. Jag kan som exempel ta min egen hemkommun, , när det gäller infrastruktur. På arbetsförmedlingen håller det också på att hända saker. Och polisen har vi fullt sjå med att rädda gång på gång. Västerdalsbanan, tågbanan, hotas nu jag vet inte för vilken gång i ordningen av nedläggning. Dessutom har vi dyrare drivmedel och får allt färre tankställen. Det måste till ett långsiktigt tänk. ställs det krav på att kommunen ska gå in när det gäller den nedläggningshotade banan, och kommunen sitter inte på någon kassakista precis, utan här behövs det faktiskt satsningar. Miljöministern vill nu satsa mer på järnvägar än . Det är bra. Då skulle jag kunna hoppas att Västerdalsbanan får vara kvar. Näringsministern pratar om samordning och om alternativa lösningar. Då finns de mobila mackarna som redan har tagits upp en jättebra idé från . Men det kan inte vara så, som jag tror att det var uppe i , att byinvånarna ska gå in med var för att kunna få bensin levererad. Risken är att det blir farmartankar och att man tankar upp på dunkar som man har hemma, och det är inte något vidare bra lösningar. 10 (): , jag vill vara lika tydlig som . Jag tror att vi är helt överens om att vi måste ställa kravet, precis som ministern gör, att oljebolagen tar sitt samhällsansvar, och det ska vi göra tillsammans, tycker jag. Trycket måste fortsätta. Jag håller med om att det kanske är dags att ordna fler träffar med oljebolagen det kanske är på gång från ministerns sida för att de ska ta sitt ansvar. är det så att marknadskrafterna inte fungerar på landsbygden. Det är för stora avstånd och för lite folk som bor där, och då är det inte intressant, för man vill tjäna pengar. Men det måste höra ihop med att man ska ta sitt samhällsansvar. Det är bra att ministern har tagit itu med en kartläggning av hur det ser ut i och av vad som är på gång. Det behövs en försörjningsplan och ett tänk när det gäller hur många mackar som ska vara kvar på landsbygden. Jag tror att vi kan vara överens om att alla som finns inte kommer att vara kvar framöver, utan man måste vara tydlig och säga att det kommer att läggas ned ett antal mackar. Men man behöver se över på vilka ställen det är viktigast att det finns bensinmackar kvar och den samordnade servicen som jag tror så mycket på. Det riktades kritik från ministern mot den förra regeringen. Men när det gäller samordning av service tillsatte den socialdemokratiska regeringen . Jag hoppas att det nu kommer ett förslag från regeringen utifrån det förslag som ligger på ert bord från . Vi satt alltså inte helt stilla, utan vi ville verkligen jobba vidare. Men det behövdes en kraftfull satsning för att se över behoven och möjligheterna på landsbygden. Det var detta om försörjningssidan och hur det ser på landsbygden. Jag vill återgå till saneringsproblematiken. Jag håller med ministern, som svarade att i står det att förorenaren ska betala och att det är verksamhetsutövaren som är ansvarig. Men ett problem med bensinmackarna är vem som är verksamhetsutövare. Är det den enskilda mackägaren eller är det oljebolagen som levererar drivmedlet dit? Det är en sak om det är ett oljebolag som äger bensinmacken, för då är ju oljebolaget ansvarigt. Men sedan finns problemet där en mackägare äger alltihop. Det gäller inte minst de så kallade vita mackarna, där man äger både det som står ovan jord och det som finns under jord. Vem är där verksamhetsutövare? Vem är där ansvarig för saneringen? Det måste man se över och fundera på, tycker jag, för annars blir det orimligt för många mackägare som kommer att sitta med en eller flera miljoner i saneringskostnader när nedläggningen kommer. I slutändan kanske det blir kommunernas ansvar, om det går så långt som till konkurs. Det är stora problem och stor oro när det gäller saneringskostnaderna. Om vi är överens om att det kommer att läggas ned ett antal bensinmackar på landsbygden kommer saneringsproblemet som ett brev på posten. Där är det viktigt att vi politiker tar vårt ansvar. Jag skulle vilja höra lite mer om ministerns syn på saneringsproblematiken. 11 (): Att klara drivmedelsförsörjningen på landsbygden är oerhört viktigt. Det har den här debatten visat. Det är lite oroväckande att mellan 1 500 och 2 000 tankställen riskerar att försvinna i landet. Både land och stad berörs av nedläggningarna, skillnaden är att många mindre orter riskerar att förlora sin sista mack. Drivmedelssituationen får också svåra följdverkningar eftersom bensinförsäljningen kan vara en förutsättning för att butikerna ska kunna finnas kvar, både ur intäktssynpunkt och för att locka kunder. Det finns alltså många goda skäl för att myndigheter, politiker, butiker och bensinföretag ska jobba fram lösningar tillsammans. Jag vill återvända till möjligheten att söka EU-bidrag. är väl bäst i klassen när det gäller att leverera in pengar till EU, men vi är inte lika duktiga på att ansöka om bidrag. Här kan vi hämta många goda exempel från grannlandet . Jag tror att vi behöver skärpa oss när det gäller att utnyttja EU-möjligheterna. Eftersom vi har en näringsminister som vet vad det innebär att leva och bo på landsbygden hoppas jag att det ska bli så bra lösningar som möjligt på detta problem. 12 Näringsminister (): Jag vill börja med att säga att jag tycker att det är jättebra att ni interpellerar på detta så att vi får en diskussion. Jag uppskattar verkligen det. Många är oroliga. Jag bor ju själv på landsbygden och vet vad detta innebär. På många ställen är detta både mötesplats och serviceplats och det som ger liv åt de mindre orterna. Därför är det en viktig fråga. Min inställning är att vi först måste ha en bra landsbygdspolitik som skapar jobb och utveckling på landsbygden så att landsbygden blir attraktiv att bo på. Där är jobbskaparpolitiken grunden. Om inte människor kan försörja sig går det inte att bo på landsbygden. En annan viktig del är infrastrukturen så att man kan ta sig fram och pendla. Där tillför vi resurser för att se till att det blir en bättre infrastruktur. I den förra budgetomgången hade vi 1,2 miljarder till skötsel och underhåll av väg- och järnvägsnätet. Det är till för detta. Vi har också polisfrågan, som jag inte nämnde tidigare. Vi tillskjuter medel för att också landsbygden ska ha en närvarande polis. Målet 20 000 poliser ser vi ju ut att klara. Samordning av servicen är en viktig del. Jag har synpunkter på den förra regeringen för att man såg hela den här nedläggningen och tog fram olika utredningar, men inte gjorde någonting. Det är det som var felet. Det räcker ju inte med utredningar. Man måste ju göra något. sitter vi med myndigheterna och säger åt dem att de måste samordna sig, både inom myndigheterna och med andra så att vi får en bra service. satt jag tillsammans med , , och för att se till att vi får en bättre samordnad service gentemot dem som ska starta företag one door in för att inte alla ska behöva springa runt och för att vi ska använda resurserna på ett bra sätt. driver vi på våra myndigheter i det sammanhanget, vilket är något nytt för dem. Den inventering som jag pratade om syftar till att vi ska få en bättre kartläggning. har ju varit inne på detta förut. Jag tror att det är bra att vi får en samlad bild. Om vi ser att vi behöver ändra några regelverk för att vi ska få in alternativa aktörer är jag beredd att pröva den typen av idéer. Det är självklart. Vi ska ju inte göra oss så beroende av de stora oljebolagen att vi inte kan ha några andra. Jag vill tala om att jag kommer att fortsätta att pressa oljebolagen. Jag tycker inte att det är rimligt att de som tjänar rätt mycket pengar på de höga oljepriserna inte ska ta något ansvar. Det är därför jag har haft det förhållningssätt som jag har haft. När de drar undan sitt ansvar ska inte staten säga: Vi har pengar. Ni behöver inte ta något ansvar. De kunder som ni har på landsbygden behöver ni inte bry er om. Jag tänker inte låta dem komma undan ansvar. Jag tycker att landsbygdsborna har samma rätt som andra att ställa krav på kommersiell service. Jag tycker att oljebolagen ska fundera över sin inställning till kunderna både när det gäller gamla och förnybara drivmedel. Vi måste naturligtvis se på hur vi kan samordna och samverka för att hitta bra lösningar. Den dialog vi har med oljebolagen är bra. De förstår våra utgångspunkter i detta. De förstår att vi inte är beredda att ta över precis allting. Vi har våra verktyg med kommersiell service, strukturfond och landsbygdsprogram. Allt det är bra verktyg. Jag tycker att det är viktigt att de tar ansvar. När det gäller saneringen fortsätter en dialog med branschen. Det är ju miljöministerns ansvar. Han håller på med ett arbete på departementet för att se om det är någonting vi behöver göra i det här sammanhanget. Grunden är att oljebolagen också där måste ta sitt ansvar. Det finns några detaljer som vi kan behöva granska. Det gör miljöministern; det är hans ansvarsområde. 13 (): pratar om att man sitter i samma båt. Det verkar bättre än att bada i samma balja. Mitt engagemang i detta handlar inte om några floskler. Jag vet att glesbygden är beroende av boende, arbetstillfällen, företagande och vägar så att man kan ta sig fram och tillbaka. Det är vi helt överens om. Jag anser också att oljebolagen ska ta sitt ansvar. Jag tycker att det är bra att ministern pressar dem. Det är inte heller mitt förslag. Mitt förslag var att titta på hur man ska lösa miljöbränslefrågan även i glesbygden. Jag tror också att det vore olyckligt om vi för tidigt fick en massa sanktionsavgifter på enskilda mackägare. Därför ser jag gärna att man skjuter lite på det. Det har ingen större betydelse i genomslag. Man måste också komma ihåg att när det gäller miljöbränsle är det en transformering. Det blir en övergång från fordon som drivs med fossila bränslen. Vi får allt fler fordon som kan drivas med miljöbränslen. Det tar tid, därför måste vi ha alla alternativ i glesbygden. Det kommer att ta tid. Alla kan inte köpa en ny miljöbil, även om man skulle önska det. En miljöbil måste ju tanka miljöbränsle, annars blir det ingen effekt. Jag tror också att det är viktigt att man inte sätter järnvägssatsningar mot vägsatsningar. Vägsatsningar är viktiga, inte minst i glesbygd. Det finmaskiga vägnätet har varit mycket eftersatt. Det är en fråga som har drivit, och även jag. Vi förväntar oss att människor ska förflytta sig till sina arbetstillfällen. Det kallas för pendling. Vi kan inte dra järnvägsspår till varje ort i hela . Man måste kunna resa med fordon som är miljövänliga på riktiga vägar. Det är en förutsättning. Annars får vi en urbanisering och då har vi motverkat syftet. Trafiksäkerheten ska vi inte heller glömma. Detta helhetsansvar måste ministern ta tillsammans med aktörerna på regional och lokal nivå. Jag är övertygad om att ministern gör det. Jag vill bara vädja till ministern att tänka på tidpunkten och möjligheten att ge en form av hjälp som till exempel investeringsstöd från EU för miljövänliga bränslen även i glesbygden. 14 (): Tack för beskedet om en fortsatt dialog med branschen. Det är jättebra att de, som ministern säger, är medvetna om att det utövas påtryckningar på dem. De är inte så populära. Det är ingen vidare bra marknadsföring för dem. Det finns organisationer som säger att man vill höra sig för när det gäller en generell skattehöjning på drivmedel för att den specifikt ska gå till landsbygden för att garantera en viss standard. Som säger kanske man inte kan rädda varenda station, men en hel del. tar upp att vi ska satsa både på järnvägar och vägar och att vi inte kan ha en järnväg till varenda by. Det kan jag hålla med om, men det vore fantastiskt bra att behålla dem vi har. Jag är glad att jobbar med det här . Vi får se hur lyckosamma ni är i förhandlingarna med regeringen och om man gör en mycket större satsning på järnväg som jag förstod att det var fråga om. Ni går tillbaka till historien och talar om hur de andra har gjort. har ni regeringsinitiativet. Ni sitter i regeringen. Sluta prata historia, utan tala om för oss vad ni tänker göra konkret! Man kan inte klappa sig för bröstet hur mycket som helst. Det ska man inte göra. Men så fort som avvecklingen av landsbygden har skett de här två åren har jag inte sett den ske förut. 15 (): Jag vill börja med att säga att det är väldigt bra att det ställs krav på oljebolagen. Jag tror att alla partier står bakom det. Ställ krav på att oljebolagen ska ta ett samhällsansvar! tog upp att man kanske kan ta ut några ören per liter bensin för att kunna jobba med försörjningsplanen och saneringskostnaderna. Det finns goda idéer också från svensk bensinhandel bland annat. Ta tag i oljebranschen och driv dem framför er! Det tycker jag är bra. Jag har en slutkommentar när det gäller saneringen. Det är bra att miljöministern har lyft upp frågan ordentligt. Jag vill skicka med att det är viktigt att se över vem som är verksamhetsutövare när det gäller bensinmackarna. Är det oljebolagen eller är det den enskilda mackägaren? Om det är den enskilda mackägaren som kommer att få stå med stora saneringskostnader framöver måste staten vara med och ta ett visst ansvar, annars blir det orimligt. Det går fort . Bensinmackarna på landsbygden läggs ned . Vi kommer att få se mycket av det och . Konkreta förslag på hur vi ska rädda dem behövs. Det finns en mängd goda förslag på regeringens bord när det gäller landsbygdspolitik ifrån i Se landsbygden! Genomför de sakerna! Den politik vi ser slår tyvärr stenhårt mot landsbygden. Se till att genomföra en del av förslagen som finns i utredningen, så blir det bra! 16 Näringsminister (): Jag vill tacka för den här debatten. Som jag sade i mitt förra anförandet tycker jag att det är väldigt bra att ni lyfter upp den här frågan. Jag tänker inte avfärda några idéer mer än möjligen det här med skattehöjningar. Jag tror inte att det är landsbygdsborna som ska betala detta genom skattehöjningar. Jag är beredd att lyssna på alla konkreta förslag som finns på det här området. Jag tror också att den inventering vi gör kommer att ge oss en viss vägledning om det finns något ytterligare vi behöver göra. Jag är otroligt prestigelös i den här delen. Det är viktigt att vi löser problemet och att vi ser det som uppgiften. Jag kommer att fortsätta dialogen med oljebolagen men också med andra aktörer. Vi har länsstyrelserna som våra organ. De finns nära medborgarna. De ser hur man kan göra och hur man kan använda de verktyg som vi har för att nå bra lösningar. Det kravet har jag på länsstyrelserna. Vi har tillskjutit pengar till länsstyrelserna i landsbygdsprogrammet, strukturfondsprogrammen och alla de övriga regionala stöden som finns. De verktygen ska användas, och det är mycket pengar som det är fråga om. Vi ser över saneringsfrågan, men det är som sagt miljöministerns ansvar. Jag har noterat de synpunkter som har kommit fram, och jag tar dem med mig. Den här regeringen gör det den förra regeringen aldrig gjorde, nämligen att skapa en grund för en god tillväxt på landsbygden genom jobbskaparpolitik, bättre infrastruktur och samordnad service. Vi ser till att det finns poliser. Det som är grundförutsättningarna i tätorten ska också finnas på landsbygden. Jag kan lova dig, , att vi genomför många av de idéer som har kommit fram i de här utredningarna. Vi gör inte bara utredningar, utan vi genomför. Exemplet inom infrastrukturen är en sådan sak. Men det kommer att ta ett tag innan man ser utvecklingen vända. ser vi att arbetslöshetssiffrorna är lägre i många av de här kommunerna. Det är grunden för att vi ska få en bra utveckling på landsbygden. Jag tackar för ert engagemang, och jag tror att landsbygdsborna får fortsätta att jobba gemensamt för att vi ska kunna klara den här servicen. Jag lovar att ta mitt ansvar. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2007/08:659 om EU:s energipolitik 17 Näringsminister (): har frågat på vilket sätt jag anser att tillskapandet av en inre marknad för energi är till gagn för den svenska konsumenten och om jag avser att vidta några åtgärder i sammanhanget. Mitt svar på första fråga är: Ja, jag anser att en inre marknad för el och gas är till gagn för , svenska företag och de svenska konsumenterna. Det finns flera skäl till detta. Det enskilt största är att en väl fungerande marknad med fritt tillträde till näten är en förutsättning för att vi ska kunna nå de gemensamma mål som den europeiska unionen ställt upp inom klimat- och energiområdet. Naturligtvis är nationella åtgärder viktiga för att vi ska uppnå dessa, men en gemensam inre energimarknad behövs också för att tillgängliga och kommande produktionsresurser och infrastrukturer ska kunna nyttjas så effektivt som möjligt. En gemensam inre marknad ger också möjlighet att ta fram gemensamma hållbara regelverk för nätinvesteringar och att säkerställa tillträde till näten för anslutning av förnybar elproduktion på rimliga och icke-diskriminerande villkor. Dessutom bidrar den till att investeringar i elproduktion sker i de länder eller regioner där det är mest kostnadseffektivt. Vid sidan om klimatfrågan har en gemensam inre marknad också positiva effekter på den europiska försörjningstryggheten. Genom ökad handel och utbyggda överföringsförbindelser behöver inte varje land vara självförsörjande. har också frågat vilka åtgärder jag avser att vidta. Regeringen deltar aktivt i förhandlingarna om det tredje lagstiftningsförslaget om den inre marknaden för energi och driver en svensk linje. 18 (): Tack, näringsminister , för svaret! Jag måste dock säga att jag tycker att det var i knappaste laget, till och med nästan innehållslöst. Som skäl till varför en gemensam inre marknad för el skulle vara bra anförs att det ger aktörerna fritt tillträde till nätet. Det andra argumentet är att då behöver vi inte alltid vara självförsörjande. Behagar näringsministern skoja med mig? Vet inte näringsministern hur el prissätts? Det är förvisso riktigt att när man får en räkning på el ingår även en nätavgift, men merparten utgörs av den rena elkostnaden och skatter förstås som har en annan logik bakom sig. Det är själva elen som är dyr, och den har blivit väldigt mycket dyrare . Jag tror till exempel inte att basindustrin skulle hålla med näringsministern om att den gemensamma elmarknaden är till gagn. Basindustrin har klagat bittert och högljutt över de höjda elpriserna. Kruxet med EU i den här frågan är att elpriset sätts av den sist producerade elen, marginalelen, och den är dyr, herr talman. Den är dyr av två skäl. För det första produceras den av fossila bränslen, och för det andra belastas den med utsläppsrätter. Det finns en enda egentlig möjlighet att få en billigare el till gagn för konsumenten. Och jag menar att konsumenten trots allt kan ha glädje av en billigare el, och än mer glädje har man förstås om elen också produceras på ett miljövänligt sätt. Framför allt vill man ha billig el. Det är av vitalt intresse för med tanke på den stora basindustri och energiintensiva industri vi har i . Visserligen ska tjänstesektorn ta över, men jag tror ändå inte att vi är så framgångsrika och rika att vi har råd att avstå från den energiintensiva industrin. Det är marginalelen som smittar all el. När chefen för ska förklara varför elen har blivit dyr nämner han tre skäl. Han nämner interaktionen med kontinenten, alltså den gemensamma inre marknaden. Den var inte riktigt gemensam när han uttalade detta, men den höll på att växa fram. Det andra skälet är utsläppsrätterna, och det tredje var de höga fossila bränslepriserna. Då är det så, fru näringsminister, att när vi kopplar ihop oss med EU smittas vi av de priser som finns i EU, och det är här problemet uppstår. I EU-familjen finns det bra länder, och det finns dåliga länder. De bra länderna i det här fallet är de länder som kan producera el med hjälp av icke-fossilt bränsle. De dåliga länderna är de som behöver mycket fossila bränslen för detta. Där kan man se en tydlig uppdelning. De bra länderna är , som inte är med i EU men med på marknaden. är det samma sak; de är inte med i EU men kan kopplas in på marknaden. Bland EU-länderna är det och . är inte heller med i EU men duktiga på elproduktion. De dåliga länderna, och här är det värre, är de som har mycket fossil kraft. Det handlar om , , , , , , , , och . Så länge dessa länder har så stor användning för sin fossila kraft kommer vi i inte att få låga elpriser, oavsett vad vi gör.