prot · GV0968 · 2008-02-20 00:00:00 — Jag tror att det är andra värderingar som ligger bakom. Det handlar mer om att ändra människors attityder till personer som har någon form av funktionsnedsättning. Tv-serien annan del av kanske kan medverka till att fler människor kan inspireras till att bli kontaktpersoner. Det är naturligtvis upp till varje enskild kommun att verka för rekrytering av kontaktpersoner. Det är alltså ingen fråga för regering och riksdag. 58 (): Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade är en reform som har varit, och är, oerhört viktig och av stor betydelse för personer med funktionsnedsättning. Just nu väntar vi, som många har sagt, på det betänkande som ska läggas fram . Det är ett oerhört angeläget uppdrag. vet vi att det finns många människor med funktionsnedsättning som faller mellan stolarna på grund av stora brister i handläggningen. Detta har bland annat rapporter från länsstyrelser runt om i landet visat. Bland annat är riktlinjerna olika från kommun till kommun, vilket innebär att en person med funktionsnedsättning står helt maktlös i de situationerna. En del kommuner har inga riktlinjer över huvud taget. Däremot finns det en inte politiskt beslutad praxis i kommunerna. Även rättssäkerheten för äldre och för personer med funktionsnedsättning inom område har ifrågasatts och fått ökad uppmärksamhet. Det är mycket på grund av att man har beviljat insatser men inte verkställt dem. Det gäller inom både socialtjänstlagen och LSS. Besluten har inte verkställts inom rimlig tid. infördes en lagändring som innebär att socialnämnden numera är skyldig att rapportera till om alla gynnande beslut enligt SOL som inte har verkställts från beslutsdatum. Samma förslag till lagändring föreslås i det här betänkandet vad gäller LSS, nämligen att ansvariga nämnder blir redovisningsskyldiga och även skyldiga till att betala en sanktionsavgift för beslut som är beviljade men inte är verkställda från beslutet. ska också informera om varför det inte har skett. I sista avrapporteringen från framkom det att antalet ej verkställda beslut enligt LSS hade ökat . Det handlar om ca 500 beslut. redovisade 224 kommuner att de hade fattat beslut enligt LSS som inte hade verkställts. Vad gäller rätten till bostad har ej verkställda beslut ökat. Länsstyrelserna har märkt att kommunerna i dessa fall måste ha en bättre handlingsplan och framförhållning. En grupp av personer med funktionsnedsättning som kan ha det kämpigt för att få sina rättigheter tillgodosedda är personer med bland annat autism och Aspergers syndrom. Även personer med psykisk funktionsnedsättning har svårigheter. Det är inte ovanligt att personer som har vårdats inom psykiatrin kan bli kvar inom vården på grund av att de inte har en bostad. Kommuner kan i stället uppfylla behoven genom att ge särskilt stöd i boendet, som dock ger för låg servicenivå för dessa personer med helt andra behov. Det blir lösningen i stället för en plats på till exempel ett gruppboende, som i högre grad skulle möta individens behov. Med den här lagändringen kommer rättssäkerheten ytterligare att stärkas för de personer som har beviljats insatser enligt lagen om stöd och service. Det föreslås att dessa förslag ska träda i kraft , och de är ytterligare ett steg i rätt riktning för att ge personer med funktionsnedsättning möjlighet att leva som andra och dessutom vara delaktiga i samhället. 59 (): Precis som mina allianskolleger har sagt är detta en oerhört viktig proposition. Vi hade hoppats slippa lägga fram propositionen. Jag kan klart säga att det inte är ett önskemål att behöva ta till sådana metoder när enskilda människor inte får den hjälp, det stöd och de självklara insatser de ska ha i en svår situation. Vi har sett att många enskilda människor många har kontaktat mig, och många har säkert kontaktat er blir frustrerade när de har blivit beviljade visst stöd och viss hjälp men fortfarande inte får det. Då känns det viktigt att det här kommer till stånd, inte för vår skull utan för de människors skull som är i behov av detta stöd. Det känns viktigt och ger signalen att den som har blivit beviljad stöd ska få det. Flera har exemplifierat det vi kallar SOL. Det är inte säkert att hela vet att det är socialtjänstlagen. Det har visat sig att sanktioner har fungerat väl. Jag vill också påminna om att det är kommunens uppgift att se till att det finns kontaktpersoner. Precis som sade finns det andra orsaker till att det inte är så lätt att få tag på kontaktpersoner. Det måste kommunerna ta på största allvar. Kontaktpersonerna är en viktig grupp. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet och avslag på reservationerna. 60 () replik: I vår reservation säger vi följande: Mot bakgrund av de stora problem som funnits med att finna lämpliga kontaktpersoner och den oroande utveckling som skett är det angeläget att staten tar sitt ansvar och underlättar för kommunerna att klara sitt uppdrag. Det lät på som att staten kan stifta vilka lagar som helst men inte underlätta för kommunerna; det är kommunernas ansvar. Jag har både i mitt anförande och tidigare tagit upp att regeringen staten i medborgarnas ögon har försvårat för kommunerna att rekrytera kontaktpersoner. Staten måste ta sitt ansvar. Det är märkligt att regeringspartierna inte inser att med de lagar som har stiftats måste de se på frågan om kontaktpersoner. Det är ett ideellt arbete som inte ger någon lön, men det ges ersättning för utgifter. Många studerande vill vara kontaktpersoner, men det blir för dyrt för dem eftersom de får kostnader. De nya bestämmelserna har gjort att den ekonomiska situationen har försämrats för kontaktpersonerna. Vad säger , som har närmaste vägen till , om att förbättra i stället för att försämra situationen för kontaktpersoner? 61 () replik: Flera av oss har sagt att vi tycker att det är jätteviktigt med kontaktpersoner. Men det kan inte vara något som står och faller med om staten agerar på det ena eller andra sättet. Detta är ett uppdrag för primärkommunen. Så långt det är möjligt måste vi se till att kommunen får sköta sina uppdrag och att staten sköter sina uppdrag. Andra kolleger har redan sagt att vissa förändringar har gjorts för att det ändå inte ska slå så hårt. Det känns viktigt. Jag vill skicka med att utvecklingen har gått bra. Eftersom det finns fler jobb har kommunerna en bättre ekonomisk situation . Ju fler som får jobb i en kommun, desto mer skattemedel kommer in och desto större möjligheter har kommunen att bedriva en generös verksamhet på området. 62 () replik: Jag vill ändå påminna om att det är lätt för oss att bestämma om lagar som påverkar kommuner. Jag hoppas att regeringen inte har gått ifrån finansieringsprincipen när vi stiftar lagar som kommunerna sedan har att verkställa. Jag tog också upp skillnaden i syn på de förändringar i SOL som antogs 2006, då hävdade att pengarna från sanktionsavgiften skulle tillfalla enskilda individer. Men är lagen exakt likalydande med SOL, som dåvarande regering, och stod bakom. Hur kommer det sig att har ändrat åsikt i den här frågan? 63 () replik: Vi har ju en princip i att sådana här sanktioner ska gå till staten, enligt den förra regeringen. Sanningen att säga har vi inget nytt förslag. Vi har inget utredningsförslag som skulle kunna göra det annorlunda. Det är därför vi accepterar det här sättet. Jag hoppas på en förändring längre fram, men det måste underbyggas ordentligt. Annars tycker jag också att det önskvärda vore att den som drabbas får möjlighet att använda sig av detta för att kompensera det uteblivna stödet. Men har vi denna princip, som sagt. Vi får leva lite efter er regeringstid, hur ogärna vi än vill det. 64 (): Jag kommer något sent in i debatten, kanske på grund av just utredningsarbetet runt LSS, som alla har tagit upp. Framför allt handlar det just nu om att se till att kommunerna får kostnadstäckning på grund av lagstiftning i den här kammaren. Lite grann berörs det ämnet också i det betänkande som vi nu diskuterar. har en enorm uppbyggnad och utveckling skett när det gäller just insatserna enligt LSS. Det gäller både hur många personer som fått del av LSS-insatser och hur mycket insatser de får. Det finns anledning att vara stolt och glad över de framsteg som gjorts för att ge just funktionshindrade det stöd som de behöver som vi ser och åtgärdar de brister som fortfarande finns. Dagens betänkande är framtaget i stor enighet, och det känns viktigt att vi kan ta gemensamma tag just i sådana frågor. Det är viktigt att personer som beviljas insatser enligt LSS verkligen får det stöd och den service som de har rätt till. Så är det oftast men . Det finns ett antal gynnande beslut som inte kan verkställas av olika skäl. Den socialdemokratiska regeringen beslutade att utreda frågan om ej verkställda beslut enligt socialtjänstlagen och när det gäller lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Utredningen blev klar , och regeringens äldreutvecklingsplan som sade ja innehöll förslag om rapporteringsskyldighet för kommunerna att rapportera ej verkställda gynnande beslut enligt socialtjänstlagen samt införande av en sanktionsavgiftsmöjlighet som ett yttersta påtryckningsmedel för att sådana beslut ska verkställas inom skälig tid. gällde det plats i särskilda boenden. Den nya skyldigheten infördes som regeringen införde ett stimulansbidrag till kommunerna för att bygga fler platser i särskilda boenden. Högre krav ställdes alltså på kommunerna som det gjordes en satsning från statens sida. I den debatten har det lyfts upp en del saker. Det var väldigt tydligt från den dåvarande oppositionen att det här var inskränkningar i det kommunala självstyret och även att pengarna skulle tillfalla den enskilda personen i stället för staten. I samband med förslag sade den dåvarande regeringen att den skulle återkomma till frågan i den del som gäller beslut som fattas enligt LSS. Den pågående statliga , där jag själv sitter och som leds av socialutskottets ordförande, har i uppdrag att göra en bred översyn av LSS. Arbetet är oerhört viktigt och berör regler för bland annat personlig assistans och hur LSS fungerar. I uppdraget ingår bland annat att titta på nackdelarna med förändringar av nuvarande huvudmannaskap. Dagens förslag innebär att även LSS-delen i utredningen genomförs. Vi socialdemokrater stöder det förslaget. Vi vill dock att propositionens förslag kompletteras med åtgärder som underlättar för kommunerna att genomföra sitt uppdrag. Det är alltså i likhet med vad som skedde när det handlade om kontaktpersoner. När vi genomförde det första steget i SOL gav vi en stimulans som vi kom med en sanktionsavgift. Det är det vi nu vill ska införas i det här, en stimulans till kommunerna att satsa på kontaktpersoner som komplement till sanktionsavgifterna. Jag yrkar bifall till den reservation vi har. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 16 § Hälsostrategi för EU 20082013 Föredrogs socialutskottets utlåtande /08:SoU10 Hälsostrategi för EU 20082013 (KOM[2007]630). 65 (): Den europeiska kommissionen har i vitboken : Strategi för EU 20082013 presenterat en ny hälsostrategi för . Det är detta dokument som dagens debatt ska handla om. Det är dock inte säkert att debatten blir så omfattande då hela socialutskottet ställt sig bakom det utlåtande som ligger på bordet. Jag har också noterat, herr talman, att debatten framskrider med hög hastighet . Vi möter i politiken ständigt nya utmaningar, så även inom hälsoområdet. När man talar om hälsa och sjukvård i ett europeiskt perspektiv är den vedertagna bilden att det handlar om en i huvudsak nationell verksamhet. Även om den bilden är, och ska fortsatt vara, den gällande sker det många förändringar som också kräver nya tag i politiken. Det fastslås dock att medlemsstaterna är ansvariga för sina medborgares säkerhet och möjligheter till god hälsa. Men många delar av hälsopolitiken förändras i takt med att avstånden krymper, den europeiska gemenskapen integreras alltmer och medlemsländerna blir fler. ser vi en rad nya hälsohot som vi inte kan klara av ensamma. Det kan handla om pandemier eller andra fysiska och biologiska händelser samt bioterrorism. Dessa utmaningar måste varje medlemsland förbereda sig inför, men det är frågor där gemensamma lösningar och utbyte kan skapa europeiska mervärden. Vidare finns det frågor där samarbete och samordning kan öka de enskilda ländernas effektivitet. Det kan handla om att förebygga folksjukdomar, att införa hälsoaspekter i politikområden som ligger utanför den direkta hälsopolitiken samt rörlighet för patienter och sjukvårdspersonal. På dessa områden kan samarbetet stärka och effektivisera. Kommissionen har i vitboken angett fyra centrala principer som bör ligga till grund för EU:s hälsopolitik. Den första principen behandlar grundläggande hälsovärderingar. Kommissionen föreslår bland annat ett gemensamt system för hälsoindikatorer med metoder för insamling av hälsodata. Utskottet ser positivt på ett sådant förslag. Den andra principen behandlar sambandet mellan god hälsa, personligt välbefinnande och även förutsättningar för ekonomisk tillväxt och ökad produktivitet. Utskottet ser även positivt på detta, för vi vet att i många länder är sjukskrivningar och sjukdomsbilder problem som gör att samhället belastas med stora kostnader. Den tredje principen handlar om att integrera hälsa i all politik. Det handlar delvis om folkhälsopolitik, tobak och alkohol. Utskottet uttalar här sitt gillande över att hälsoaspekten även integreras i EU:s externa politik. Den fjärde principen handlar om att stärka EU:s globala roll i hälsofrågor. Utskottet ställer sig i princip bakom alla dessa fyra punkter. Utöver dessa principer anger även vitboken tre målområden där kommissionen tillsammans med medlemsstaterna ska ta fram mer operativa mål. Det handlar om ett åldrande , där i någon mening redan har kommit in i en fas som många av de europeiska länderna nu är på väg in i. Jag tror att vi har mycket att bidra med i det arbetet och kan hjälpa andra länder. Det handlar om skydd mot hot i form av epidemier och annat. Det handlar också om stöd till dynamiska hälsosystem och olika sätt att utveckla teknik och annat inom vården. Utskottet säger i sitt utlåtande att det behövs en prioritering av angelägna hälsofrågor. Man kan exempelvis notera att man under ett av målområdena vill stärka hälsan bland de äldre, arbetsföra samt barn och ungdomar. Givetvis kan detta vara angelägna områden, men det är inte riktigt vad vi skulle säga att man skulle prioritera. Givetvis menar även utskottet att prioriteringar måste ske utifrån subsidiaritetsprincipen och att de frågor som prioriteras måste ge medlemsstaterna ett europeiskt mervärde. Samarbete är positivt om det sker otvunget och under förutsättning att ansvaret för att ge sjukvård fortsatt är en nationell angelägenhet. Det finns en rätt för patienter att fritt söka sjukvård i . Europeisk patientrörlighet berörs inte i grunden i denna vitbok. Oavsett vilket, påverkar det inte möjligheten att söka vård i annan medlemsstat. I grunden påverkar det inte heller hur vi organiserar sjukvården i varje medlemsland. Slutligen vill jag säga att utskottet sammanfattningsvis välkomnar initiativ till en hälsostrategi. Vi ställer oss bakom de fyra principer som föreslås ligga till grund för EU:s arbete på hälsoområdet, med de synpunkter som har anförts angående prioritering, subsidiaritet och europeiskt mervärde. Jag vill då yrka bifall till socialutskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 17 § Kärnteknisk säkerhet Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2007/08:FöU6 Kärnteknisk säkerhet. 66 (): Detta betänkande om kärnteknisk säkerhet som vi ska debattera nu handlar om förvaring och slutförvaring av avfall från våra kärnkraftverk samt utskeppning och deportering av avfall från till i . Enligt § 11 i kärntekniklagen ska den som har tillstånd att inneha eller driva en kärnkraftsreaktor svara för att den allsidiga forsknings- och utvecklingsverksamhet bedrivs som behövs för att på ett säkert sätt hantera och slutförvara i verksamheten uppkommet kärnavfall och andra ämnen. Enligt § 12 ska den som har tillstånd att inneha eller driva en kärnkraftsreaktor i samråd med övriga reaktorsinnehavare upprätta eller låta upprätta ett program för den allsidiga forsknings- och utvecklingsverksamhet som behövs. Forskningen om slutförvaring har bedrivits i landet . Huvudalternativet för är att slutförvara det använda kärnbränslet i berggrunden. Metoden kallas KBS-3 och innebär att använt kärnbränsle först kapslas in i koppar. Kopparkapslarna ska sedan deponeras i urberget , inbäddade i bentonitlera. När deponeringen är klar försluts tunnlarna och bergrummen. Meningen är att detta högriskavfall ska förvaras i dessa bergrum i oöverskådlig framtid. Förvaringen ska då tåla förändringar i berggrunden, sprickbildningar, inlandsisar, fukt och vattenflöden. Aktuella orter för denna förvaring av kärnkraftsavfall är Forsmark och . Ännu föreligger inget förslag i fråga om vilken av orterna som är aktuell, utan det kommer framtiden att utvisa. Forskningen och teknikutvecklingen för att hitta ännu säkrare metoder för förvaring av det avfall som fortfarande produceras i våra kärnkraftverk är nästan helt obefintlig sedan man fastnade för att använda den modell som innebär att det ska förvaras i berggrunden. , , har och upprepade gånger anmodat myndigheterna och att undersöka den alternativa metoden med djupa borrhål ytterligare metoden med djupa borrhål är det som vår motion handlar om. Trots detta har man inte gjort några mer omfattande fysiska försök där man borrar de här djupa hålen och undersöker hur det ser ut, vilka konsekvenser det blir och hur en sådan förvaring skulle kunna se ut. Man har inte på något sätt kommit särskilt långt i just den forskningen. Jag menar att forskningen om hantering av kärnavfall inte får avstanna om vi menar allvar med att vi i den här generationen, som har byggt upp och använt energi från kärnkraft, ska ta det fulla ansvaret för slutförvaring inför kommande generationer. Vi ska även ge möjlighet för framtida generationer att fortsätta att forska, ge dem reella möjligheter att få fram ännu säkrare och helt okända sätt att ta hand om kärnkraftens avfallsprodukter. Forskningen måste alltså fortsätta. Även om vi skulle välja att förvara i bergrum ska vi inte dra in de här pengarna, utan forskningen måste fortsätta. Det är mycket utmanande när det svenska kärnkraftsbolaget ut utbränt kärnbränsle för upparbetning i . Bränslet är av en ovanlig typ som använts i forskningssammanhang, och kärnkraftsbolagen hävdar att en upparbetning krävs för en säker förvaring. har tidigare deklarerat att något svenskt använt kärnbränsle inte ska upparbetas, eftersom slutprodukten är plutonium och något som lämpar sig och används för tillverkning av kärnvapen. Dessutom drabbar avfallet våra känsliga hav och ekosystem genom att till exempel radioaktivt teknetium från finns och anrikas i växter och djur på den svenska och norska kusten. har tidigare reagerat mot dessa utsläpp. Det svenska ställningstagandet borde vara att man säger nej till kärnkraftsbolagens ansökan om att skicka utbränt kärnbränsle till för upparbetning. har ett stort ansvar för att vi själva hanterar vårt kärnavfall i . Vi får aldrig riskera att upparbetning och hantering blir en handelsvara där avfall sänds till de länder som tar hand om detta ytterst farliga avfall till lägsta kostnad och utanför kontroll genom vår egen lagstiftning. Detta är såväl en miljöpolitisk som en säkerhetspolitisk fråga. och säkerhet måste förstärkas och export förbjudas. måste dessutom arbeta för att anläggningen i stängs och att saneringsarbetet inleds. Jag och menar att det inte redan nu går att se alla konsekvenser av utsläppen från upparbetningsanläggningen i . Därför måste försiktighetsprincipen gälla och all risk för utsläpp upphöra. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1 i betänkandet. 67 (): Jag kan börja med att yrka bifall till reservation 1, men jag står bakom samtliga våra reservationer. Det högaktiva kärnkraftsavfall som produceras i måste hållas hermetiskt isolerat från människa och miljö i över 100 . Enligt den så kallade KBS-metoden, som kärnavfallsbolaget förordar, ska det använda kärnkraftsbränslet inkapslas i koppar och sedan deponeras i tunnlar ned i berget, omgivet av bentonitlera. En alternativ metod, djupa borrhål, innebär i stället att det använda kärnkraftsbränslet kapslas in och sedan deponeras i borrhål på mellan . Även här ska kapslarna omges av lera i borrhålet. , 2007, genomförde för kärnavfallsfrågor, Kasam, en utfrågning om djupa borrhål som ett alternativ för slutförvaring av använt kärnbränsle. Resultaten från utfrågningen redovisas i Kasams rapport nr 6 , 2007. Av denna rapport framgår tydligt att för att det ska vara möjligt att jämföra olika metoder för lagring av högaktivt kärnavfall måste metoderna utvärderas i grunden. Metoden djupa borrhål på mellan har ännu inte utvärderats i praktiken i . För att möjliggöra relevanta jämförelser med den så kallade KBS-3-metoden måste minst ett djupt borrhål med diameter motsvarande det som skulle bli aktuellt vid ett framtida avfallsförvar borras på lämplig plats i för att det ska kunna gå att få uppgifter kring hur avfallskapslarna skulle påverkas av bland annat vattengenomströmningar, salthalt och kemiska förhållanden. Under Kasams utfrågning fastslogs att man inte kan jämföra KBS-3-metoden med djupa borrhålskonceptet utan att först borra ett hål med den diameter som skulle krävas och till ett lämpligt djup i lämplig berggrund och på så sätt få fram grundläggande data. Man konstaterar också att det har forskats länge och mycket om den så kallade KBS-3-metoden men mycket lite om djupa borrhål. Kärnkraftsbolaget har och fått upprepade anmodanden av myndigheterna, , , , , och regeringen att undersöka den alternativa metoden djupa borrhål ytterligare. Trots detta har inte några relevanta fysiska försök gjorts där man i ett uppborrat hål mäter vilka förhållanden som råder mellan två och under jordytan. Under de år som har gått har en omfattande teknikutveckling skett när det gäller möjligheter att borra så djupa hål som krävs. För att kraven i bland annat om att olika alternativ ska utvärderas på ett likvärdigt sätt måste en provborrning av ett djupt borrhål genomföras på relevant plats i . Antingen kan SKI och SSI själva genomföra en provborrning eller så kan de avkräva att SKB gör provborrningen och visar på relevanta jämförelsematerial för de olika metoderna för lagring av kärnavfall. Att gå till beslut om ett lager av högaktivt avfall som måste lagras i 100 utan att ha utrett olika lagringsmetoder på ett jämbördigt sätt är att allvarligt svika vårt ansvar för kommande generationer. visade mätningar som gjorts längs på högre becquerel än som var väntat. Konsekvenserna kan enligt forskarna bli att radioaktivt ämne ackumuleras i bottensedimentet. Farhågor måste tas på allvar, eftersom det kan få långsiktiga konsekvenser för kommande generationer och för skärgårdens utveckling, konsekvenser som vi inte har kunskap om. Därför är det naturligtvis mycket utmanande när svenska kärnkraftsbolag fortsätter att ansöka om och fick lov att skicka utbränt kärnbränsle för upparbetning i . Bränslet är en ovanlig typ som används i forskningssammanhang. Kärnkraftsbolagen hävdar att en upparbetning krävs för en säkrare förvaring. har tidigare deklarerat att något svenskt använt kärnbränsle inte ska upparbetas, eftersom slutprodukten är plutonium som lämpar sig mycket väl för tillverkning av kärnvapen. Dessutom är det ett faktum att radioaktivt teknetium från finns och anrikas i växter och djur på den svenska och norska kusten. har tidigare agerat mot dessa utsläpp. Svenskt ställningstagande borde vara att man säger nej till kärnkraftsbolagens ansökan om att skicka utbränt kärnbränsle till .