prot · GV09117 · 2008-05-22 00:00:00 — De enda tre av våra riktiga grannländer som är medlemmar fullt ut i bägge är de baltiska länderna. Men tavlans ram är denna. Vi har gjort olika vägval. Men vi kan fylla tavlan och målningen med oerhört mycket mer av detaljer, av djup, av färg, av perspektiv. Och vi kan måla den tillsammans, så att vi dels förbättrar vår ekonomiska effektivitet, använder pengarna bättre, dels ser till att vi får en gemensamt bredare förmåga, inte minst vid internationella insatser. Här finns mycket att göra. Som jag sade gäller det gemensam utveckling, gemensam anskaffning, gemensamt underhåll, gemensam utbildning, gemensam övning och byggande av gemensamma förband för internationella insatser. Vi delar värdegrund i . Det är ett oerhört bra fundament att stå på när man inleder en djupare försvarspolitisk samverkan. 69 (): Jag vill ställa min fråga till folkhälsominister . Det är tyvärr så att lungcancer har blivit den vanligaste dödsorsaken i cancer bland kvinnor. Den har till och med gått om bröstcancer som har varit den vanligaste formen. Det som gör saken så allvarlig är att man har kunnat se att kvinnor behandlas sämre än män inom vården. Det har inte riktigt sjunkit in att det till och med är större risk för en kvinna att drabbas av lungcancer än för en man. Jag tror att det behövs mycket mer av screening, som det kallas, alltså att man tittar på lungorna hos kvinnor som befinner sig i riskgruppen. Då skulle man kunna upptäcka cancer i ett tidigt stadium. Jag tror att det även handlar om snabb behandling för ökad överlevnad. Jag undrar om regeringen tänker göra något på det här området, för det handlar om väldigt många kvinnors liv. 70 Statsrådet (): Tack för frågan, . Det är alldeles riktigt, som frågeställaren säger, att lungcancern ökar mest bland kvinnor. Det är sorgligt och naturligtvis ett resultat av rökning som har varat . Det är en starkt bidragande orsak till cancerns utveckling. Kvinnor i min generation började röka tidigt och kämpade för rökrutor i skolorna, och ser vi resultatet. Det är otroligt tråkigt. Också KOL ökar bland kvinnor. Det är en alarmerande utveckling. En av de allra viktigaste saker som vi måste göra är att öka insatserna när det gäller tobaksprevention, som är så central. Att inte börja röka alls är det bästa sättet att aktivt gardera sig mot att inte få lungcancer. Där sätter vi in väldigt mycket arbete , för vi ser fortfarande att det är fler unga tjejer än unga killar som börjar röka. Även om vi har bra statistik totalt sett har vi en miljon rökare i landet, så här finns mycket mer att göra. När det gäller screeningen ber jag att få återkomma i nästa svar. 71 (): Det är riktigt att det viktigaste man kan göra är att se till att människor inte börjar röka. De flesta uppger att de har börjat röka med ännu tidigare, och sedan får man leva med konsekvenserna av detta. Det är lätt att börja och svårt att sluta. Man måste komma bort från skuldbeläggandet av rökarna som genomsyrar samhället och även vården, det vill säga att man lite får skylla sig själv. Det tänkesättet har vi inte när det gäller konsekvenser av övervikt, alkoholmissbruk och andra livsstilsrelaterade sjukdomar. Självklart ska alla få likvärdig vård. Jag tror dessutom att man skulle kunna uppmuntra en del att dra ned på rökningen eller sluta om man ser att det går att behandla cancer men att man då måste lägga om livsstil. Man skulle kunna rädda många liv på det sättet. 72 Statsrådet (): Det är alldeles riktigt att det inte handlar om att skuldbelägga. Det handlar om att skapa ett system i vårt land som gör det svårt att börja och lätt att sluta. Då krävs det till exempel att vi kan upprätthålla en mycket bättre ålderskontroll ute i handeln när det gäller försäljning av tobaksvaror till unga människor. Hälften av 15-åringarna kan utan problem köpa snus och cigaretter . Det är inte rimligt. Därför har vi en utredning som just nu tittar på hur vi kan komma till rätta med att upprätthålla legitimiteten för lagstiftningen. Hälso- och sjukvården måste arbeta mycket mer preventivt med motiverande samtal, med möjlighet att erbjuda rökavvänjning i varje skede när man söker för försämrad hälsa och med att våga ta upp de livsstilsrelaterade frågorna på ett mycket tydligare sätt. Det sker på många håll, men det sker inte på alla vårdcentraler. Det är mycket centralt. Det ska som sagt vara svårt att börja och lätt att sluta. Det är den huvudinriktning vi har. Vi ska också ha en fungerande tillsyn. 73 (): Om jag skulle ägna mig åt att tala med Hamas skulle jag inte kunna tala med den israeliska ledningen och inte heller med den palestinska ledningen. Så sade utrikesminister i utrikespolitiska debatt . har vi fått reda på att den franske utrikesministern och det franska har just dessa kontakter med Hamas som och efterfrågade i den utrikespolitiska debatten. Fransmannen säger: Vi måste tala om vi ska spela en roll. Vad anser utrikesminister ? Är utrikesminister i likhet med som uttryckte det i debatten en Hamaskramare? 74 Utrikesminister (): Jag sökte honom i ett annat ärende och har talat med honom men kanske inte just om detta. Jag har inte sett något uttalande av den arten heller. Jag tror att vi från EU:s sida är rätt eniga om inriktningen. Vi inriktar oss på att stödja den förhandling som pågår mellan den palestinske presidenten och den israeliske premiärministern och deras respektive förhandlingsteam. Vi vill inte göra något som rycker undan mattan för de samtalen. Vi ska inte ta kontakter som de inte anser vara förenliga med processen. Den palestinska försoningsprocessen är den palestinska sidans ansvar. Det förekommer andra kontakter, även om det inte är vi som bedriver dem, från framför allt sida när det gäller förhandlingarna om . Inte heller där ska vi ägna oss åt att förstöra förhandlingsklimatet. Det är den inställning jag har. Jag kan försäkra att det också är den inställning har som jag talade med om dessa saker . 75 (): Den svenske utrikesministern är inte den ende som talar med Kouchner. Det gjorde uppenbart också TT . Det var då han sade att vi måste prata om vi ska kunna spela en roll. Jag som socialdemokrat tycker att det är en rimlig hållning. antar jag att ni får möjlighet att mötas när det är utrikesministermöte i . Vad kommer att säga till Kouchner då? Är han en Hamaskramare eller är det bra att Kouchner och det franska går före och bryter EU-isen gentemot Hamas? 76 Utrikesminister (): Låt oss se vad diskussionen innebär. Men jag är rätt övertygad när jag säger att jag inte tror att några sådana signaler kommer från den franske utrikesministern under diskussionen och inte heller från någon annan. Vi kommer att koncentrera oss på att stödja den förhandlingsprocess som pågår. I utrikesdebatten sade jag och det är fortfarande så att jag inte har några invändningar att tala med alla möjliga och omöjliga människor. Men jag vill inte göra sådant som jag tror försvårar en förhandlingsprocess. Det behövs en palestinsk försoningsprocess, men det är en process som måste drivas av de palestinska parterna. Vår uppgift är att med lika stor envetenhet och bestämdhet som försiktighet i stegen stödja förhandlingsarbetet direkt mellan israelerna och palestinierna och sedan hoppas att detta kan leda till fred. 77 (): Jag har en fråga till statsrådet . har det blivit allt tydligare att försvaret lider av bristande uppföljning, prognos- och analysförmåga och en otillräcklig ekonomisk styrning. Statskontorets granskning bekräftar den bristande ekonomiska styrningen. Utöver det riktade allvarlig kritik mot försvarets förmåga att hantera den ekonomiska situationen. Mot bakgrund av den uppkomna kritiken undrar jag: Hur kan försvarsministern agera för att myndigheten ska bli bättre på att styra sin ekonomi? 78 Försvarsminister (): Låt mig först konstatera att kvaliteten i Försvarsmaktens verksamhet är mycket hög. Den operativa effekten i steg . Kvaliteten i internationella insatser är också mycket hög. Det vi har haft problem med är just ekonomistyrningen. Jag noterar att överbefälhavaren själv, innan kom, signalerade att han välkomnade det arbete de skulle göra och att han var beredd att omfamna de slutsatser som kom fram till. Man har en brist på 1 ½ miljard i förbandsverksamheten. Man håller sin totala ram, men det finns utrymme för förbättringar. Det vi gör är att tillsammans med Försvarsmakten ta fram en färdplan för ekonomisk balans. Den kommer till del att redovisas för i budgetpropositionen , och den kommer till del, när det gäller förmågepåverkande delar, gå in i inriktningspropositionen, alltså nästa försvarsbeslut, som förmodligen kommer att få framåt december. Det är viktigt att koppla ihop ekonomi och verksamhet. Det ena är grund för det andra och långsiktig uthållighet i verksamheten. 79 (): Jag ställer min fråga till socialminister . I står det att läsa att det finns krav på att Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds generaldirektör måste avgå. Detta kräver sjukvårdspolitiska talesman i , . En generaldirektör som inte tror på sin egen myndighet bör ta konsekvenserna av detta och lämna sin post, sade , efter att förklarat i att bör läggas ned och i stället bli en del av . Enligt skulle hon i förrgår ha ett samtal med socialminister och ta upp sitt avgångskrav. säger själv att hon inte har en tanke på att avgå. Har socialminister haft samtalet med och har han förtroende för efter detta samtal? 80 Socialminister (): Ja, och jag har samtalat. Ja, jag har förtroende för . Hon kommer dock att avgå eftersom hennes förordnande går ut , men hon ska naturligtvis fullfölja sitt uppdrag. 81 (): Är det inte rimligt att en generaldirektör kan diskutera öppet hur patientsäkerhetsarbetet bäst kan organiseras? Jag undrar eftersom har gått ut offentligt och pratat om detta. 82 Socialminister (): Det här är alltid en mycket intressant debatt eftersom det är politiken som lägger fast vilka strukturer vi ska ha när det gäller och anställer de personer som ska utföra de uppgifter vi har. Men vi behöver alltid föra en diskussion om vi har rätt och om vi kan göra på något annat sätt för att effektivare uppnå de syften vi har i detta fall att stärka patientsäkerheten. Det är självklart tillåtet att föra en diskussion. Soldater i utlandstjänst och brott mot mänskliga rättigheter 83 (): Jag har en fråga till försvarsministern. togs svenska folket på sängen av ett tv-program där det uppdagades att det hade förekommit tortyr i samband med fredsinsats i . kritiserar nu bland annat för att det tog innan det uppdagades. Kommittén kräver även tydliga instruktioner till svenska soldater i utlandet om hur de ska reagera när de misstänker angrepp. Försvarsministern gick ut ganska snabbt i ett pressmeddelande och krävde att Försvarsmakten skulle återkomma. Har Försvarsmakten återkommit, och vad gör i så fall regeringen? 84 Försvarsminister (): Det var en mycket bra fråga. Jag kan försäkra att vi gjorde en anmodan till Försvarsmakten där vi begärde besked om nya åtgärder för att säkerställa att detta inte skulle kunna hända igen. Det gäller inte minst att stödja den enskilde soldaten med utbildning och tydligt regelverk. Vad gör man om man upplever någonting som bryter mot mänskliga rättigheter eller humanitär rätt? Vad gör man om en officer, en överordnad, anses delaktig i detta? Var ska man rapportera när man har dubbla chain of commands, det vill säga när man har en orderkedja mot EU i det här fallet och en mot hemmaplan? Jag kan glädja frågeställaren med att Försvarsmakten har lämnat ett ambitiöst svar på detta. Det är ett antal konkreta förslag till återgärder som stärker utbildning och belyser rollen av rättsliga rådgivare i internationella insatser som har ambitionen att tydliggöra vart man ska rapportera och när och hur man ska agera om det, som i det fall som hänvisar till, en överordnad, en officer, utpekas som delaktig i någonting. Det finns många nya konkreta förslag på gång från Försvarsmakten. De har verkligen tagit frågan på största allvar. Vi hinner inte med någon följdfråga. Vi har hunnit med 17 frågeställare. Jag tackar alla er som har ställt frågor och också alla fem ministrarna som har svarat på frågorna. 12 § (forts. från 10 §) Ett starkare skydd mot diskriminering (forts. AU7) 86 () replik: Jag vill fråga från som en av representanterna för den borgerliga majoriteten i arbetsmarknadsutskottet om hon håller med om vad sade innan om att hon tycker att det är en rustik lag för jämställdheten. Som vi socialdemokrater ser det är det ett kvinnofientligt förslag. Det gäller också en hel del andra saker som ni beskriver som jämställdhetspolitik i betänkandet. Jag ställde lite frågor till en tidigare representant för den borgerliga majoriteten och fick inte svar på dem. Jag kommer därför att upprepa en del frågor och hoppas att jag får svar från . I ert betänkande nämner ni att regeringens jämställdhetspolitik bland annat har varit en del i att försämra a-kassan. Jag undrar hur jämställdheten mellan kvinnor och män kan öka med en försämrad a-kassa. Ni har också skrivit om andra saker. Hur kan jämställdheten öka mellan kvinnor och män med ett vårdnadsbidrag? Hur kan jämställdheten öka mellan kvinnor och män genom hushållsnära tjänster? Hur kan jämställdheten öka mellan kvinnor och män genom nystartsjobben? Det är också viktigt att få svar på en del frågor nu när JämO kommer att försvinna och gå in i en ny myndighet och jämställdhetslagen kommer att försämras. Det gäller hur ni ser på möjligheten för kvinnorna att få ett bättre arbetsliv och framför allt få rättvisa löner. 87 () replik: Det är många frågor som ställer till mig. Låt mig först säga att jag reagerar på att alla de tidigare replikerna har skett i ett väldigt högt tonläge och med väldigt stora bokstäver. Det nu lyfter fram är brödtext. Jag uppfattade när jag läste Socialdemokraternas motion att man i grund och botten är väldigt positiv till lagstiftningen. I dessa replikrundor och diskussioner får man nästan en känsla av att lagen i sig är något negativt, men jag vet att Socialdemokraterna står bakom den. När det gäller jämställdhet menar jag att en väldigt tydlig lagstiftning med en väldigt bra diskrimineringsersättning kommer att gynna kampen mot all osaklig löneskillnad. Osakliga löneskillnader är förbjudet. Men om man går till rätten och har en tvist får man oftast ett väldigt litet skadestånd. Med diskrimineringsersättning kommer den kvinna eller man som har blivit utsatt för en lägre lön än en annan person med samma merit att kunna driva den frågan och få en ganska ordentlig ersättning för detta. Det tror jag är väldigt bra. Det är inte negativt för jämställdheten, tvärtom. Jag vill också lyfta upp frågan lite. Jag menar att det är viktigt att läsa propositionen. Vi tar inte bort skyldigheten att upprätta planer, men vi ändrar periodiciteten. Alla företag ska fortfarande arbeta med aktiva åtgärder. Det är fortfarande så, fru talman, att alla företag är skyldiga att upprätta planer. Vi talar om periodiciteten. Det är viktigt. Jag kan inte låta bli att fundera lite på att en före detta JämO, som är Socialdemokraternas talesperson i jämställdhetsfrågor, sade att det skulle kunna vara rimligt att ändra till . Min fråga till är: Varför skulle rasera hela svenska jämställdhetsarbetet, det vill säga att periodiciteten ändras så att det sker i stället för vartannat? 88 () replik: Vi kan säga så här till . Det kan vara så att vi har ett högt tonläge i debatten. Men vi är inte positiva till vissa delar i lagen. Den jämställdhetslag som ska gå in i den nya diskrimineringslagstiftningen är en klar försämring för möjligheten att se till att kvinnors löner och villkor ska bli rättvisa och inte diskriminerande. Det är en väldigt stor skillnad på att få något tillrättalagt efter ett eller . Som flera fackförbund har sagt kan man få vänta ända upp till . Det är kvinnor, , som väntar på det. Om man ser till Unionens medlemmar sade de att genomsnittet är i skillnad mellan kvinnor och män i lön som man inte kan säga beror på något annat än osakliga skäl. Det måste väl ändå vara angeläget att rätta till det så fort som möjligt. ser vi hur det är med och att det inte går tillräckligt fort. Är det inte ett steg tillbaka i jämställdhetsarbetet att utöka det till ? Är det inte ett steg tillbaka i jämställdhetsarbetet att ändra från 10 till 25 anställda? Det är en väldigt stor skillnad. Det är mer än en dubblering av perioden och även en fördubbling av storleken på företagen som man nämner, och det gör man till en bagatell. 89 () replik: Det är just därför att det finns osakliga löneskillnader som det är så viktigt att alla företag gör en lönekartläggning. Det är därför som det är så viktigt att vi här i riksdag beslutar om en diskrimineringsersättning som verkligen svider om man har osakliga löneskillnader. Det tycker jag är riktig politik. Det finns många mål som är viktiga. Jämställdhetsmålet är ett väldigt viktigt mål. Det är vi överens om. Det är också ett viktigt mål att företagarna har rimliga miljöer. Jag kan konstatera att Socialdemokraterna vill vara småföretagarnas parti, och då tror jag också att det är viktigt att vara ute och lyssna på hur detta fungerar. Många små företag jobbar med de här frågorna fast de inte behöver det. Vi ska uppmuntra det på olika sätt. Men lagstiftningen ska vara vass och tydlig och tala om vad som är rätt och fel, och vi säger att det är fel med osakliga löneskillnader. Det var det i går, det är i det och det kommer att vara det . Jag tror inte att den här lagen med periodiciteten, som ni vill framställa det, underminerar jämställdhetsarbetet. Den är tvärtom tydlig. Ingen individ, varken man eller kvinna, ung eller gammal, ska diskrimineras. Alla har rätt att behandlas lika på ett rättvist sätt. Man kan driva den här frågan vidare och få en ersättning. Det kommer att svida för arbetsgivare att diskriminera, oavsett kön, sexuell läggning, trosuppfattning med mera. Jag menar att det här inte är ett fall bakåt utan ett klart steg framåt i arbetet. 90 (): utgår ifrån att alla människor är unika och att varje individ har rätt till en jämlik behandling och inflytande. Det ska inte spela någon roll vilket kön man tillhör, inte heller vilken sexuell läggning, ålder, etnisk eller religiös tillhörighet man har eller om man har ett funktionshinder. Att varje individ ska mötas med respekt och ha samma rättigheter är ett grundläggande fundament i , men det krävs en hel del insatser för att vi ska nå fram till det. Många har en bild av att det svenska samhället är tolerant och öppet. Tyvärr, säger jag, är det ibland en alltför självgod spegelbild vi då ser. Strukturell diskriminering förekommer i , och arbetsmarknaden är inte något undantag. Det finns många förklaringar till diskriminering, men det finns aldrig någon godkänd ursäkt. Med propositionen Ett starkare skydd mot diskriminering har vi kommit en bit till på vägen i arbetet för jämställdhet och mot diskriminering. Vi skärper lagstiftningen, gör den mer överskådlig och för samman lagarna och de olika diskrimineringsombudsmännen till en myndighet. Vi tillför två nya diskrimineringsgrunder, ålder och könsöverskridande identitet och uttryck. Dessutom inför vi en diskrimineringsersättning som ska göra att det ska kosta att diskriminera. Med propositionen bär vi också vidare en stolt tradition av att under borgerliga regeringar flytta fram positionerna för människors rättigheter och stärka lagstiftningen mot diskriminering. Men en lag är en lag. Det är ett viktigt, men dock trubbigt, redskap. Därför kommer det att krävas insatser för att öka kunskapen, för att motverka diskriminering och ändra attityderna. Det är en tydlig uppgift för en sammanhållen myndighet. Det är faktiskt en brist, och även ett hot mot demokratin, att diskriminering förekommer. Det är också något som drabbar både enskilda individer och samhället i stort. sker det på grund av okunskap, och därför krävs det informationsinsatser men också skarpa åtgärder eftersom det ska kosta att diskriminera. välkomnar den tuffare diskrimineringslagstiftningen som ger kännbara straff åt den som diskriminerar. Det skadestånd som en arbetsgivare riskerar att få böta om han eller hon blir anklagad för diskriminering står inte i proportion till företagets storlek, vilket ofta har inneburit att det har handlat om en struntsumma. Därför är det viktigt att vi inför den nya ersättningen som kommer att sätta ny praxis och bryta både mot det som har varit tidigare och när det gäller skadeståndsersättningen. För att vi också ska få andra aktiva åtgärder krävs det att vi vet vad vi gör. Trots att vi har erfarenhet har det inte utvärderats hur de faktiskt fungerar. Har de symboliska värdena gett effekter eller hade åtgärderna gett resultat ändå? Därför är det verkligen att vi nu ser över vilka åtgärder som gör skillnad. Jag välkomnar regeringens initiativ att återkomma med en verktygslåda med verktyg i form av aktiva åtgärder som vi vet kommer att fungera. Propositionen innebär att könsöverskridande identitet eller uttryck införs som en ny diskrimineringsgrund. Vi välkomnar detta. Den gruppen har tidigare kommit i kläm mellan sexualitet och kön men lyfts nu äntligen in som en egen diskrimineringsgrund. Det är tyvärr ofta fortfarande helt okej att skämta om homo-, bi- och transsexuella personer samt om dem som har könsöverskridande identitet på många arbetsplatser. Det skämtas grovt, och tyvärr är det fortfarande utbrett. Forskningsresultat visar att mer än var fjärde homosexuell person väljer att gå till arbetet år och låtsas vara någon annan än de är. Hälften av alla homo- och bisexuella i arbetslivet upplever att deras arbetskamrater har fördomar och dessutom ger uttryck för dem runt kaffebordet. Det finns mycket kvar att göra på det här området. Den andra nya diskrimineringsgrunden, ålder, har dröjt . Det är EU krävde att skulle införliva ålder som diskrimineringsgrund i arbetslivet. Alliansregeringen reparerar nu vad den förra regeringen underlät att göra. Ålder är den enda diskrimineringsgrund som faktiskt omfattar oss alla. Ofta är det äldre och yngre människor som på olika sätt, mer eller mindre öppet, diskrimineras, till exempel i platsannonser eller när man kallas till intervjuer och liknande. Vi har en del att jobba med, för även i har vi problem när det gäller åldersdiskriminering. Vi har dels en hög arbetslöshet bland unga människor jämfört med övriga , dels många äldre människor som trots mycket värdefull kunskap efter ett långt yrkesliv inte får möjlighet att delta i arbetslivet fullt ut. En positiv trend är att den faktiska pensionsåldern har varit på väg uppåt . Genomsnittsåldern för dem som lämnar arbetslivet har stigit . En förklaring är att 40-talisterna håller ut lite längre och är friskare än tidigare generationer, men det gäller också att vi har ett arbetsliv som möter deras önskemål om att få arbeta längre. Ett friskt folk, ett friskt näringsliv och ett friskt samhälle lägger grunden för vår gemensamma välfärd. Dagens situation med allt fler pensionärer och allt fler studenter innebär att den resurs de äldre utgör är en viktig resurs som bör nyttjas, inte minst för att klara kompetensöverföringen generationer emellan. Det är viktigt att den här förändringen sker utifrån individens förutsättningar, behov och vilja. Utöver de förändringar jag redan har nämnt, sammanslagningen av lagar och myndigheter och utökningen av diskrimineringsgrunder, utvidgar och stärker vi skyddet på flera områden. Kön föreslås utökas till samhällsområden där det saknas ett skydd . Det gäller socialtjänst, hälso- och sjukvård och offentliga anställningar. Vi utökar också skyddet i arbetslivet till att gälla när man söker jobb, vid praktikarbete och för inhyrd och inlånad arbetskraft. Det är viktigt i ett föränderligt arbetsliv att skyddet också följer med. Det är återigen ett steg framåt. För att komma åt diskriminering är det avgörande med aktiva insatser i det dagliga arbetet i stället för att upprätta planer.