prot · GW0926 · 2008-11-12 00:00:00 — Systemen och politiken har inte tillräckligt kraftfullt hjälpt till att komma till ett nytt arbete. Det är det alla våra reformer har syftat till. Än så länge har de varit framgångsrika. 180 000 personer har gått från utanförskap till arbete. Det är kvittot på alliansens politik. När vi tog över fanns ungefär en och en halv miljon människor i arbetande ålder som inte arbetade. Det tål att påminnas om. Vad gäller betänkandet: Varför anser inte att det är rimligt att en person som medvetet har fått en ersättning som han eller hon inte har rätt till och som inte betalar tillbaka den ska betala ränta på detta? 51 () replik: Det egentligen säger är att utanförskap skapas genom höga ersättningsnivåer och genom att man inte tar jobb jobb som inte finns. Det här är det tankefel som har funnits hos den borgerliga regeringen och alliansen. När vi nu får lågkonjunktur kommer det att visa sig att det inte har någon betydelse. Folk kommer ändå inte att få jobb bara för att de får lägre ersättning. Det handlar inte om det. Det handlar om försäkringssystem som ska se till att människor har sin försörjning, att de har den trygghet som de har rätt att kräva. Detta tycker jag är anmärkningsvärt. Det som kommer när lågkonjunkturen slår till, vilket den gör , kommer att vara avslöjande. Förut sade att det ska vara en balans mellan arbetslinje och trygghet. Problemet nu när lågkonjunkturen slår till och jobben försvinner är att det inte kommer att finnas någotdera, vare sig arbetslinje eller trygghet. Vi kommer att få hög arbetslöshet, där ingen har trygghet, därför att det är för låga ersättningar. Dessutom är det svårt att komma in i det här när man dessutom ska betala tillbaka om det blir fel, när pressen på handläggare i a-kassorna och så vidare blir högre. Felen kommer att bli fler. Den enskilde arbetslöse ska betala för det. Det är det jag menar med människosyn, . Det är det som är det felaktiga i ert sätt att tänka. Det här kommer att slå tillbaka mot den borgerliga regeringen. Jag är fullständigt övertygad om det. Det kommer att visa hur ni klarar av att hantera situationen. Självklart ska vi bekämpa fusk. Men det kan man göra utan att hålla på och klämma åt de arbetslösa på det här sättet. Att betala ränta när man själv kanske inte ens är orsak till att man får för mycket pengar finns det ingen anledning till. Det finns ingen anledning att på något sätt sätta de arbetslösa i en ännu sämre situation. Ni klämmer bara åt dem ännu mer. Det visar den människosyn som ni har i den borgerliga alliansen. Det är vår kärnpunkt. Ni jagar arbetslösa och sjuka och tror att det ska skapa något slags bättre samhälle. Det kommer det aldrig att göra. 52 () replik: Det vi vill göra är att genomföra ett skifte i svensk politik. Det ska inte längre vara som så att arbetslösa och sjukskrivna eller personer som går på sjuk- och aktivitetsersättning är förpassade till ett livslångt utanförskap, att det inte finns några verktyg eller någon hjälp för att komma tillbaka till arbete igen för dem som har förmågan och som vill komma tillbaka. Det är den politikomställning som sker. Återigen: Detta betänkande handlar om dem som har manipulerat systemet och som inte väljer att betala tillbaka den ersättning de har fått ut. Det är rimligt att i det läget komma in med ränta. Det tyckte uppenbarligen Socialdemokraterna tidigare. Jag vet inte var fanns i det arbetet 2005, men vad jag vet samarbetade ni även . Det är helt rätt att det nu krävs kraftiga reformer för att skapa nya arbeten. Vi tror inte att en politik som bara handlar om att höja ersättningar och tak i arbetslöshetsförsäkringen är det som kommer att skapa nya jobb. Vi tror inte att en skattechock för företag och vanliga hushåll är vägen för att ska få fler jobb och för att de som kan drabbas av arbetslöshet ska få ett nytt arbete att gå vidare till. Det är en motsatt politik. Om detta kommer vi att debattera i samband med många andra betänkanden. 53 () replik: Jag ska börja med att kommentera den allmänna debatten, som verkar vara väldigt viktig i den här frågan. Problemet är att det inte skapas några nya jobb. Det är lätt att säga att det med den politik ni har inte är några problem, för de varslade får nya jobb. Det får , enligt siffror från . Men skillnaden är att det skapades arbetstillfällen. Det är det som är problemet . Det skapas inga nya arbetstillfällen. Småföretagen vågar inte anställa. Det är därför vi ställer så stora krav på att regeringen ska komma med något förslag på hur man ska få småföretagen att börja anställa och så vidare. Det är grundproblemet med det resonemang som för. När det gäller frågan om ränta vid återkrav är det självklart så att man ska betala tillbaka om man har fått fel ersättning. Men hur stort är egentligen problemet? Det kan vara bra för de åhörare som finns här att veta att regeringen själv har tillsatt en utredning som IFA, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring, har utfört. De menar att de felaktigt utbetalda ersättningarna ligger på mellan av utbetald ersättning, 16 miljarder. Jag tror att många svenskar tycker att det är bra att man ska betala tillbaka det som är felaktigt utbetalt. Problemet är att talar om personer som medvetet fått felaktig ersättning. Men om man som enskild ersättningstagare omedvetet har fått felaktig ersättning, varför ska man betala ränta då? Det är det som är problematiken. Du lägger hela ansvaret på den enskilde. Det är det som vi tycker är så felaktigt. 54 () replik: lyfter upp att det är viktigt att det skapas nya jobb i där många riskerar att förlora sitt arbete. Det är helt rätt. Men frågan är vad som är receptet för detta. Är receptet i arbetslöshetsförsäkringarna att säga: Du har manipulerat dig till en ersättning, om du betalar tillbaka så behöver du inte betala någon ränta? Det är bara satsningar på arbetslöshetsförsäkringen. Om det är svaret på hur det ska skapas nya jobb i tror jag inte att det kommer att vara särskilt framgångsrikt. Det är oerhört viktigt att fortsätta med en politik där det blir mindre skattebördor på företagen och billigare att anställa. Vi måste säkerställa att hushållen får ekonomin att gå ihop via jobbskatteavdrag och så vidare. Det tror jag är vägen för att återigen skapa tillväxt och nya jobb i . påpekar att detta inte är ett jättestort problem. Det är klart att det inte handlar om att hälften av ersättningarna är på det sättet. Men det förekommer. Då bör man bestämma sig för vad som är en rimlig påföljd när det ändå förekommer. Vi har då landat i att det ska vara en ränta när man har fått felaktiga utbetalningar. Det kommer även fortsatt att vara på det sättet att man kommer att göra en helhetsbedömning på kassorna. Det är intressant att nämner just siffran 16 miljarder för det som kommer att betalas ut . Det är 4 miljarder lägre än vad som betalades ut . Det är ett direkt resultat av en lyckad jobbpolitik från regeringen. 55 () replik: Du talar om en lyckad jobbpolitik. Att det blir mindre ersättningar beror enbart på att ni har sänkt ersättningsnivåerna så kraftigt och att det är svårare att få a-kassa . Det är som kommer att få de i ersättning. Det är helt orimligt som vi ser det. Du tycker att det är rimligt, , att om man har manipulerat a-kassan, som du säger, ska man också betala ränta på det beloppet. Varför är det då inte lika rimligt att när a-kassan gör fel ska den betala ränta till mig som ersättningstagare? Varför är det då orimligt? Det som är så inkonsekvent är att ni lägger hela ansvaret på individen att räkna ut och se till att den ersättning man får från a-kassan är korrekt. Men ni lägger inget ansvar på myndigheten, att den ersättning den betalar ut är korrekt. Det talas om skadeståndsprocess. Jag skulle vilja se att en arbetslös sätter i gång en sådan process. Man vet att man förmodligen kommer att få avslag i alla fall. Det är den allmänna bilden av att ta en fajt med myndigheter. Det är en ganska dålig ursäkt att man har möjligheten att vända sig till Justitiekanslern i en skadeståndsprocess. Det är ganska illa. Det skapar inget förtroende. Om den borgerliga regeringen vill komma till rätta med fusk och skattebedrägerier ber jag att sätta i gång en utredning och kolla på det skattefusk som finns bland företagare. Vi fick tidigare , eller om det var , en rapport om att skattesvinnet är nära 130 miljarder. Där kan vi tala om att vi behöver åtgärder för att se till att regelverket är enkelt så att inte företag eller enskilda kan skatteplanera och komma undan sitt ansvar. Där finns åtgärder att vidta om man vill komma till rätta med de stora problemen. Jag anser att det ni försöker lägga på den enskilde är helt felaktigt i detta läge. 56 () replik: Vi kan först ta skillnaden mellan 20 miljarder och 16 miljarder. Även om inte gillade de förändringar vi genomförde var de flesta redan genomförda . Det är i huvudsak ett resultat som beror på att det är väldigt många som har gått ifrån utanförskap och arbetslöshet direkt in i arbete. Det tycker vi är oerhört positivt. Det är 180 000 personer som har gjort detta. Det är oerhört viktigt nu när vi kommer in i svårare tider. Vi har ändå gjort allt vi kan för att förstärka högkonjunkturen i det läge vi nu kommer att stå. Om vi nu tittar på detta betänkande är det beklagligt att varken Socialdemokraterna, , som säger sig värna arbetslöshetsförsäkringen, vill vara med i arbetet att bekämpa fusk. Även om det inte handlar om ett stort fusk vill man inte vara med i detta. För oss är detta ett led i ett större arbete med att bekämpa både skattefusk och förmånsfusk. Det tycker vi är viktigt att göra. Det är att slå vakt om de trygghetssystem vi har i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §.) 11 § Utökat elektroniskt informationsutbyte Föredrogs betänkande 2008/09:KU2 Utökat elektroniskt informationsutbyte (prop. 2007/08:160). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 22 §.) 12 § Ersättningssystemet för mervärdesskatt för kommuner och landsting Föredrogs finansutskottets betänkande 2008/09:FiU7 Ersättningssystemet för mervärdesskatt för kommuner och landsting (prop. 2008/09:30). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 22 §.) 13 § Ändrade bestämmelser om anslagsavräkning Föredrogs finansutskottets betänkande 2008/09:FiU15 Ändrade bestämmelser om anslagsavräkning (prop. 2008/09:1 delvis). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 22 §.) 14 § Rambeslut om utevarodomar Föredrogs justitieutskottets betänkande 2008/09:JuU9 Rambeslut om utevarodomar (prop. 2008/09:20). 57 (): Jag hade inte tänkt att anmäla mig till debatten. Jag behöver nog inte några i talartid. Det är heller ingen annan som har anmält sig. Det kanske beror på att vi är överens i frågan. Det är en EU-fråga. Det handlar om ett rambeslut om utevarodomar där alla partier är överens. Då blir det oftast inte någon debatt, eftersom vi just är överens. Då kommer inte heller allt bra som EU gör fram. Inom EU har vi ett omfattande rättsligt samarbete, och det är bra. Det gör till exempel att kan kräva ut böter av personer som inte bor i men har begått något slags brott här. Vi kan se till att svenska medborgare som döms i andra länder kan avtjäna sitt straff i . I det här fallet handlar det om så kallade utevarodomar. Utevarodomar är när någon dömts utan att vara på plats vid rättegången. Det kan ske vid särskilda tillfällen. Det kan även ske i . Vi har regler om det i . Inom EU:s olika rambeslut har det funnits olika regler för när utevarodomar ska godkännas av andra EU-länder än just det dömande landet. Det är aldrig bra med en röra i den rättsliga regleringen. Det här aktuella rambeslutet ser till att göra regleringen samordnad. Det förenklar för EU:s rättsliga samarbete. Men det är också bra för medborgarnas rättssäkerhet eftersom det blir enklare att veta vad som egentligen gäller. Med detta korta anförande vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §.) 15 § Rambeslut om erkännande och övervakning av vissa icke frihetsberövande påföljder Föredrogs justitieutskottets betänkande 2008/09:JuU10 Rambeslut om erkännande och övervakning av vissa icke frihetsberövande påföljder (prop. 2008/09:19). 58 (): Även i det här ärendet är det ingen debatt. Ingen hade anmält sig till debatten, eftersom alla är överens. Jag tycker att det är synd att det bra som görs aldrig nämns därför att vi är överens. Det är därför som jag har efteranmält mig till debatterna. Rambeslutet om erkännande och övervakning av vissa icke frihetsberövande påföljder är bra och viktigt för att personer som döms i ett annat land än sitt hemland ska kunna avtjäna straffet i sitt eget land. Det är viktigt inte minst för att människor ska kunna återanpassas till ett lagligt liv när straffet är avtjänat. I det här fallet handlar inte rambeslutet om fängelsestraff utan om andra strafformer. Det gäller till exempel skyddstillsyn om man får villkorlig dom, och det kan handla om samhällstjänst och annat. Det gör att en person som i annat fall förmodligen skulle ha dömts till ett kortare fängelsestraff, eftersom man inte kunnat avtjäna en villkorlig dom i det landet, nu i stället kan dömas till villkorlig dom, förflyttas till det egna hemlandet och där avtjäna den andra formen av straff. och övriga riksdagspartier är överens om att det är bra att EU har lagt fram de här förslagen till gemensamma regler. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §.) 16 § Rambeslut om utbyte av uppgifter ur kriminalregister Föredrogs justitieutskottets betänkande 2008/09:JuU11 Rambeslut om utbyte av uppgifter ur kriminalregister (prop. 2008/09:18). 59 (): Det är inte ofta man får stå i talarstol och ingen säger emot en. Detta är alltså dagens tredje rambeslut, och även i det här fallet är samtliga partier överens om förslagets förträfflighet. Detta rambeslut handlar om utbyte av uppgifter ur kriminalregister, och det syftar till att till exempel vi i ska få veta om en svensk medborgare har dömts i ett annat land. finns det inga sådana regler som gör att vi lätt kan få veta att en person har blivit dömd i ett annat EU-land. Det är viktigt framför allt i de fall personen i fråga återfaller i brott. Då ska det bedömas på samma sätt om det är ett återfall från ett brott som begåtts i ett annat land som om det är ett återfall från ett brott som begåtts tidigare i . Det är viktigt för straffmätningen. Begår någon ett liknande brott igen blir det ju en högre påföljd än det hade blivit annars. Det kan också vara viktigt för vilka insatser som ska ske inom . Det här förslaget innehåller också regler för hur uppgifter ur kriminalregister ska kunna lämnas ut till andra EU-länder. Det ska ske på ett både effektivt och rättssäkert sätt. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till förslaget även i detta betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 22 §.) 17 § Lag om företagshypotek Föredrogs civilutskottets betänkande 2008/09:CU5 Lag om företagshypotek (prop. 2007/08:161). 60 (): Det här är en fråga som vi har debatterat i kammaren ett antal gånger , och jag tänkte faktiskt inleda med en kort resumé av hur frågan har behandlats i kammaren, framför allt hur frågan har beretts tidigare. Frågan har diskuterats till och från . Den socialdemokratiska regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté . Huvudsyftet med kommitténs arbete var att ta ställning till om statens förmånsrätt för skatter och avgifter borde slopas, om företagshypoteket borde ges en annan ställning och om arbetstagarens löneskydd vid arbetsgivarens konkurs skulle förbättras. redovisade sina förslag . Jag vill bara notera för kammaren att i det betänkande kommittén lämnade var alla ledamöter eniga. Det var en enig kommitté som lade fram förslaget. Frågorna började behandlas i . Då behandlade lagutskottet ett antal motioner med yrkanden om bland annat att samtliga delar eller delar av förslag borde genomföras. I betänkande 2001/02:LU26 ställde sig ett enigt utskott bakom motionskraven om att regeringen skulle åtgärda dessa problem. Jag har med mig detta betänkande här, och jag vill gärna be de ledamöter som är i kammaren att ta del av det som står i betänkandet. Där finns nämligen många goda argument för varför man skulle införa förslag. Det som också ska noteras är att det i detta betänkande finns redovisat vilka motionärer som lade fram förslagen. Det var till största delen borgerliga riksdagsledamöter som med tydlighet sade att den socialdemokratiska regeringen omgående måste återkomma till med förslag för att på så sätt genomföra de viktiga reformerna som fanns med i förslag. När tog emot proposition 2002/03:49, Nya förmånsrättsregler, trodde regeringen att det skulle finnas en stor uppslutning kring de förslag som fanns där, eftersom den parlamentariska kommittén hade jobbat väldigt intensivt, det fanns en stor enighet och oppositionen under hade drivit dessa frågor hårt. Men till regeringens och de socialdemokratiska ledamöterna i lagutskottets stora förvåning var det helt plötsligt ett helt annat ljud i skällan. Det visade sig att både moderater, centerpartister och folkpartister helt och hållet hade ändrat åsikt i frågan och menade att förmånstäckningen inte alls skulle minskas. Den skulle i stället behållas på samma nivå. Detta måste jag säga gör mig oerhört orolig och lite fundersam. Hur kan det här ha gått till? Har tre av partier under mindre än ändrat uppfattning och framför allt struntat i vad de ledamöter som satt i kommittén har skrivit fast sig vid tidigare? Det visade sig mycket riktigt att det fanns ett par ganska starka intresseorganisationer, med i spetsen, som hade jobbat väldigt intensivt för detta. Det gör mig ännu mer bekymrad. Ska en lobbyorganisation med väldigt tydliga särintressen kunna påverka tre av partier att ändra ståndpunkt helt och hållet? Så är frågan, och så blev också resultatet. Förslaget genomdrevs dock, och reformerna genomfördes. Sedan har frågan under diskuterats här i . Det har gått fram och tillbaka, och tillkännagav för regeringen att återkomma med detta. Den återställare som ska diskutera bygger i stor utsträckning på den Bankerydsöverenskommelse som de borgerliga partierna tog i hand på innan valet, och det ska man vara medveten om. Det innebär att de borgerliga partierna är tvingade att genomföra den här reformen, även om jag vet att det finns ganska många företrädare som är väldigt tveksamma till om en återställare över huvud taget kommer att ha någon effekt. Man ska alltså vara medveten om att den här frågan har varierat väldigt mycket och framför allt: Det handlar om att visa enighet, inte om att skapa reellt bättre förutsättningar för företag. Vad var då syftet med reformen? Vad var det en enig kommitté lade fram och ett antal borgerliga ledamöter i denna kammare talade sig varma för innan propositionen kom? Syftet var i huvudsak att underlätta för företag att genomföra företagsrekonstruktion i stället för att gå i konkurs. Vidare skulle man bidra till att kreditgivning och kreditprövning ytterligare skulle inriktas på projektets utsikter till lönsamhet, inte på vilket realkapital som fanns i bolaget vid den givna tidpunkten. Förslaget skulle också ge de oprioriterade borgenärerna som oftast är underleverantörer och småföretag en bättre utdelning samt att man skulle stärka löneskyddet för de anställda vid konkurs. Vad kan vi då se för effekter av reform? Verksamheten har ändå varit i kraft . Man kan säga att reformen i allt väsentligt har varit positiv. Företagens överlevnadsgrad har ökat. Antalet konkurser och arbetslöshet orsakad av konkurser har minskat. Det finns inga säkra indikationer på att kreditsituationen för små och medelstora företag har försämrats på grund av reformen. Det som oftast lyfts upp i debatten är att det finns regionala skillnader och kreditsituationen är svår i vissa delar av landet. Jag håller helt med om att vi har problem med kreditgivningen i vissa delar av landet, men jag tror inte någon kan fastslå att det går att härleda till just denna reform. Jag tror däremot att reformen har använts av banker som ett argument för att neka krediter när det i själva verket kanske är företagens situation, affärsidé eller utvecklingsplan som är det verkliga skälet till att bankerna skulle vilja avslå en kredit. Men det har varit mycket lättare att använda sig av ett förslag till en lag. Jag tror alltså att reformen i vissa avseenden kan ha haft betydelse, men jag tror snarare att den har använts som ett argument än att reformen i sig har påverkat speciellt mycket. Däremot är småföretagens finansiering ett problem i landet. Det är ett reellt problem som vi måste ta särskild hänsyn till. Det här borde vara någonting som visade ett stort intresse för. Hur ska vi skapa en god finansieringsmöjlighet för små och medelstora företag? Jag tror att de flesta faktiskt håller med om att en 50-procentig förmånsrätt vid företagsinteckning är ganska bra vid konkurser. Däremot tror jag att det finns många företrädare som anser att det är oerhört problematiskt att man inte kan få en tillräckligt god finansiering för att kunna driva företag. Men jag tycker inte att man ska blanda ihop de två delarna. Den ena handlar om en lagstiftning för att underlätta vid rekonstruktioner och om att se över en del andra saker. Den andra handlar om hur vi ska skapa en god finansiering i hela landet. Jag tycker inte att de två delarna hör ihop. Vi har ett problem i . I är det oftast grundarna och kanske de närmast sörjande som kan stå för aktiekapital. Förutom det kan man lånefinansiera och i vissa fall få riskkapital som oftast är väldigt dyrköpt för företaget. Det är ett system som inte fungerar i längden. Här måste vi hitta nya lösningar. Det är de lösningarna som vi borde fokusera på i stället för att göra en återställare på grund av ett handslag som gjordes och där många företrädare har ändrat uppfattning. Jag tycker att det vore synd om den här reformen genomfördes. Jag tycker att man i stället ska fokusera på annat som skulle kunna ge mycket bättre finansieringsmöjligheter för företagen. Jag vill avsluta mitt anförande med att ställa några frågor till mina utskottskolleger. Vi kommer säkert att få möjlighet att debattera dem senare om frågorna inte besvaras från talarstolen. Jag vill fråga: Vad är syftet med den här återställaren? Vad vill den borgerliga regeringen uppnå med den här lagändringen? Vad tror man sig kunna uppnå när man höjer nivån i förmånsrätten från till ? Vad kommer detta att innebära, och vad är syftet? Dessutom tycker jag att det vore intressant att höra vilken reell påverkan den här reformen kommer att få i samhället . Vi befinner oss just nu i en finanskris där man kan säga att kreditgivningen är en aning problematisk. Tror de borgerliga företrädarna att införandet av den här reformen kommer att innebära att kreditgivningen kommer att bli bättre efter utifrån det ekonomiska läge som vi befinner oss i just nu? Jag skulle jättegärna vilja ha svar på dessa frågor. Om någon vill läsa de tidigare betänkanden som har diskuterats i har jag dem tillgängliga här. I detta anförande instämde , och (alla s). 61 (): Låt mig börja med att tacka för historiebeskrivningen. Ska man sätta in den här frågan i ett mer allmänpolitiskt sammanhang kanske den här diskussionen är lite dåligt tajmad. Det är helt andra frågor som är viktiga för kreditgivningen i samhället, för att trygga sysselsättningen och trygga riskkapital till små och stora investerare runt om i landet i den här finanskrisen. Det handlar kanske mer om hur finansmarknaden totalt sett har utvecklats. sade ju till bankerna att sänka bolåneräntorna.