prot · GV09128 · 2008-06-13 00:00:00 — Det gäller för oss att hitta praktiska lösningar som vi kan hantera inom ramen för det regelverk vi har att leva efter. Jag är också glad över den ambition som , och ger uttryck för, men analys är viktig. Det går inte att kompensera felaktig riktning med ökad hastighet. 13 (): Det är intressanta synpunkter som har kommit fram här i debatten. Det gäller till exempel frågan om avbolagisering av kommunala bolag kanske kan vara en väg att gå. Jag kan ha en viss sympati för det. Jag frågade statsrådet vad statsrådet avser att göra. Jag har fått till svar ungefär att hemläxa pågår. Det pågår analysarbete, kartläggningsarbete och inventering tillsammans med Kommuner och Landsting. Det är väl ett bra första steg. Jag skulle gärna vilja veta: När kommer det en analys? När kan vi få ta del av något resultat? Det är, som har påpekats här tidigare, en viktig principiell fråga. Därför är det viktigt att det görs skyndsamt så att kommunerna vet hur de ska agera. Det gäller inte bara avfallshantering. Det kan gälla kommunala bolag inom hälso- och sjukvård, idrottsanläggningar med mera. I mitt andra inlägg vill jag problematisera avfallshanteringen lite grann och varför det är så viktigt med en samverkan. måste liksom alla medlemmar i uppfylla EU:s avfallsdirektiv. Dagens avfallsinfrastruktur, och inte minst den kommunala, som har byggts upp och där bland annat samverkan med egna bolag ingår är fundamental. Sysavdomen försvårar utvecklingen av infrastrukturen. Utvecklingen inom området går också snabbt. Nya aspekter har uppstått, till exempel biogasproduktion från avfallet. Jag menar att upphandlingskravet försvårar en dynamisk, flexibel samverkan inom nya utvecklingsfält vad gäller avfallshanteringen. Som vi var inne på några stycken är frågan om en lokal hantering av avfallet viktig. Upphandlingskravet försvårar också det. Går det inte att upphandla här kan det mycket väl leda till ökade transporter runt om i landet och som vi också hört över landets gränser. Det är en trovärdighetsfråga gentemot medborgarna. Om vi genom upphandling får transporter kors och tvärs över landet och över landets gränser kors och tvärs tror jag att medborgarna kommer att uppfatta det som negativt. De vill ha en lokal hantering. Den omställning av samhället som krävs av miljö- och klimatskäl är en mycket stor utmaning inte minst av klimatskäl. Det kräver i sin tur aktiva och engagerade samhällsmedborgare som tänker globalt men agerar lokalt och har förtroende för sina lokala myndigheter. Det gäller att kommunerna har trovärdighet och transparens i hanteringen av dessa väldigt viktiga frågor. Det är kommunerna som har det lagstadgade ansvaret för avfallshanteringen. Regeringen måste säkerställa att kommunerna verkligen kan samverka effektivt med andra kommuner och använda egna bolag i det arbetet. Det får gärna vara analyser och kartläggningar, . Men kommuner, landsting och landets avfallshantering behöver framför allt handling från landets högst ansvariga i denna fråga. 14 (): Formalia i de här sammanhangen är att en minister inte kan säga vad som helst utan har vissa regler för vad som får och inte får sägas. Däremot kan kanske vi riksdagsledamöter vara mer tydliga. Det är därför jag vill framhålla att man när man ser över detta inte får hamna i ett system som överensstämmer med de gamla socialdemokratiska stopplagarna. Det är viktigt att betona att en sådan utveckling inte är bra. Jag vill göra ett par kommentarer om olika driftsformer. Även de gamla stopplagarna på s-tiden gick att kringgå genom att gå ifrån bolagsformen och gå över till förvaltningsform. Då kunde man exempelvis sälja sina fastigheter. Jag tror inte att det är så vi ska hålla på att mickla, utan det gäller att se fördelarna med de olika formerna. får vi ett bättre management om vi har bolagsformer. Det har vi sett exempelvis inom vårdsektorn. var ett exempel på det. Där fick man en helt annan bild när man övergick till bolagsform i helägd landstingsregi än vad man hade i den gamla driftsformen. Det finns också en liten teknikalitet. Om man går från bolagsform till förvaltningsform inom sopsektorn och den tekniska sektorn i kommuner och landsting är man fortfarande kvar i det gängse mervärdesskattesystemet. Om vi däremot tittar på en mjuk sektor som vårdsektorn hamnar man i det konstlade så kallade Ludvikamomssystemet. Jag ser det som positivt att vi kan få in mer verksamhet på den kommunala och landstingskommunala sidan i det gängse momssystemet. Det vore bra ur statsfinansiell synvinkel. 15 HANS (): Det är alldeles utmärkt som just gjorde att påpeka det fina som också har skett när vi har fått en del bolag. är ett lysande exempel. Det är också viktigt att man varnar för en situation som kan uppfattas som stopplagsliknande. Det är oerhört viktigt att poängtera det. Utifrån min politiska grundsyn står jag oftast här i och funderar: Vad är bäst för medborgaren? Var är bäst för den enskilde? Det blir lätt så i politiken och inte minst här från talarstolar att vi gärna ser på som ett slags spelplan med olika pjäser som vi ska flytta runt. Det är viktigt att vi ibland ålägger oss medborgarperspektivet. Har man ett medborgarperspektiv just när det gäller sophanteringen kan man ställa sig frågan: Vad är det som är det viktiga? Det är inte alltid driftsformen. Det är att det ska vara enkelt, billigt och att det ska fungera. Då kommer man in på valet mellan olika så kallade associationsformer. Det kanske ändå kunde tilltala en vänsterpartist att man funderar igenom hur olika former fungerar utifrån styrning, makt, inflytande och effektivitet. Det är naturligtvis så att aktiebolagslagen och aktiebolag har fördelar. Men det har också vissa nackdelar. Man flyttar en del av inflytandet och makten från fullmäktigesammanträdesrummen till bolagsstyrelserummen. Om det är flera kommuner som äger detta är det rätt svårt att veta var makten och styrningen finns. Det finns all anledning att bredda diskussionen. Det gäller att se former för effektivitet så att man får billiga och bra tjänster. Men det handlar också om att man som kommunmedborgare har möjlighet att följa vad som händer med det kommunen äger och sköter. Där tycker jag att har öppnat för breddningen att man kan se över detta. Det är möjligt att vi till och med ska fundera på om vi ska ha en helt ny associationsform som inte finns i som är någon variant av kommunförbund. Precis som sade har vi förmånen att få tänka fritt från talarstol. Det skulle kunna vara en sådan sak att fundera på. Det viktigaste med debatten är att säga att konkurrens och tillväxt är med och skapar gröna jobb. 16 Statsrådet (): frågade när resultaten av analysen kommer. Vi har ingen tid att förlora. Vi arbetar så fort och effektivt som möjligt tillsammans med de inblandade parterna för att analysera och komma med förslag. Det är viktigt som både och har betonat, kanske något mer än att se behovet av konkurrens. Om vi blickar framåt handlar det om enorma mängder avfall. Det är ett stort miljöproblem. Om vi ska ha en marknad där det kommer att finnas incitament att investera kommer det att behövas mer kapital. Vi tittar nu på befintliga verksamheter. Men jag tror att vi kommer att behöva ny och ännu mer miljövänlig teknik. Då är det viktigt att vi ser till att även privata entreprenörer finner att det här är en marknad som det går att komma in och investera på. Om vi enbart har offentliga aktörer är det inte säkert att vi alltid ska använda skattepengar till att göra gigantiska investeringar i ny teknik. En fungerande marknad med privata aktörer är oerhört väsentligt att slå vakt om i det här sammanhanget. 17 (): Det är kanske lite symboliskt att vi , när vi går och väntar på folkomröstningsresultatet i om Lissabonfördraget, kan konstatera att på något sätt är bäst i klassen i EU när det gäller det som vi diskuterar . Vi följer alla regler och övertolkar kanske till och med de regler som finns. Regeringsrätten avslår och anser att vi inte kan tillämpa de här Teckalkriterierna som skulle ha möjliggjort den här mer flexibla samverkan mellan kommuner när det gäller avfallshanteringen som jag tycker är väldigt väsentlig. Mina borgerliga meddebattörer lyfter upp konkurrens som en väldigt viktig faktor. Jag lyfter upp samverkansmöjligheterna, det demokratiska engagemanget, transparens och förtroende för kommunernas hantering, inte minst därför att miljö- och klimatdebatten kräver stora förändringar av vårt sätt att agera. Det kräver beteendeförändringar av oss medborgare. Då är det demokratiska engagemanget och samverkan väldigt viktigt. Det är också en viktig fråga att diskutera olika alternativa driftsformer. Förutom den här kommunala marknaden som vi diskuterar finns det en väldigt stor privat marknad som olika privata avfallsbolag kan agera på. Det finns ingen lag om privat upphandling. Det finns en lag om offentlig upphandling. Det finns en väldigt stor marknad för privata bolag. Jag avslutar med att uppmana statsrådet att agera i den här frågan. Jag får överväga om jag från min stol ska agera i om inte ministern gör det för att få till stånd en översyn av gällande lagstiftning. 18 Statsrådet (): Jag vill tacka debattörerna för ni har gett goda bidrag för att vi ska kunna få en bra lösning på den här frågan. Det är en stor och viktig fråga. Jag hoppas att vi ska hitta en balanserad lösning efter en grundlig analys. Vi ska inte dröja längre än nödvändigt med att komma med förslag som bringar klarhet i de här frågorna. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2007/08:696 om hyresrättens fördelar 19 Statsrådet (): har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att ta till vara hyresrättens alla fördelar. Interpellanten har även frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att underlätta och ge de som vill bo i hyreslägenhet valfrihet att göra det. Jag delar helt interpellantens åsikt att de olika upplåtelseformerna har olika, men lika viktiga, roller att spela på bostadsmarknaden. Många vill äga sin bostad med den trygghet och ofta långsiktigt goda investering som det innebär, medan andra vill bo i hyresrätt som har stora förtjänster genom hög service och flexibilitet. Jag håller med om att hyresrättens fördelar inte alltid tillräckligt lyfts fram i den bostadspolitiska debatten. Regeringen uppfattar hyresrätten som central för en flexibel bostadsmarknad och vill utveckla hyresboendet också . Hyresrätten är bland annat ett nödvändigt inslag på bostadsmarknaden för att tillgodose flexibla arbetsmarknader. Regeringen strävar efter en bostadsmarknad med en balans mellan olika boendeformer som skapar möjligheter att välja den boendeform som passar den enskilde bäst. Det är därför oroväckande att antalet hyresrätter ökade medan bostadsrätterna ökade , visserligen från en låg nivå. Förutsättningarna för att den negativa trenden för hyresrätten ska kunna vända är en fungerande hyresmarknad. Här i kännetecknas situationen på bostadsmarknaden av långa bostadsköer, svartkontrakt och omfattande och oreglerad andrahandsuthyrning. Betänkandet om EU, allmännyttan och hyrorna kommer mycket lägligt då det bland annat innehåller förslag för att komma till rätta med den dåligt fungerande hyresmarknaden. Regeringen ser fram emot att ta del av remissvaren som inkommer . Därefter kommer vi att ta ställning till förslagen i betänkandet. Som ett steg i regeringens arbete att utveckla hyresrätten att bli mer flexibel och därmed ta till vara de fördelar som den har i förhållande till andra boendeformer har regeringen tillsatt en utredning om tillval och frånval. Utredaren ska överväga hur förutsättningarna för hyresgästerna att göra olika så kallade tillval och frånval vid hyra av lägenheter kan förbättras. Parterna på hyresmarknaden har varit eniga om att det är viktigt att enskilda hyresgästers önskemål om avvikelser från ett normalt hyreskontrakt tillgodoses så långt som möjligt. gäller det bara att hitta formerna och regelverken som möjliggör dessa önskemål. Utredningen ska presentera sitt betänkande . 20 (): Tack för svaret, ministern, även om jag naturligtvis har synpunkter på svaret. Jag tycker till exempel att det är näst intill otroligt att ministern skriver: Regeringen uppfattar hyresrätten som central för en flexibel bostadsmarknad och vill utveckla hyresboendet också . Det står också i svaret att hyresrätten har stora förtjänster genom hög service och flexibilitet. Så säger man, men vad gör man? Hur ser det ut, inte minst i ? Man säljer ut och ombildar hyresrätter på löpande band. Det pratas om flexibilitet, men det blir ingen flexibilitet i slutändan. Det är väl närmast så att det blir reservat av alla bostadsrätter. Det finns snart inga hyresrätter att byta till. Inte minst i är utförsäljningen och ombildningen närmast total. Oron i de här bostadsområdena skapar otrivsel och splittring. Borgerligheten tycks tro att alla vill köpa sina fastigheter. Det handlar om fastigheten i sin helhet eftersom det är fastigheten man köper och inte själva bostaden. För den som inte vill köpa skapar detta totala splittringar. Jag sticker dock inte under stol med att det finns hyresgäster som vill ombilda. De tillhör oftast åldersgruppen runt och ser det som ett lyft att kunna köpa billigt för att senare sälja dyrt, göra det som ofta uttrycker som bostadskarriär på skattebetalarnas bekostnad. Egenintressena tiger tyvärr aldrig still. De som vill köpa är tyvärr sällan de som vill bo kvar för att utveckla området. Det är så tydligt vilken grupp det här är. Sedan finns det andra som kanske vill köpa men inte har ekonomiska möjligheter då man saknar bankkontakter, jobb, dras med sjukskrivningar och så vidare. De kan då erbjudas lån till högre räntor. De som har det svårare ska alltså betala mer, och det känns orättvist för oss socialdemokrater. Många befinner sig också i fel fas i livet. De har bott i hyresrätt i hela sitt liv och tyckt att det har varit en bra boendeform, ett sätt som praktiskt passar dem. De uppskattar också flexibiliteten. Det kan vara ungdomar, familjer, medelålders eller ensamstående. Man kan inte begära att en person som närmar sig pensionsåldern på ålderns höst ska ta på sig banklån på 1 ½ à 2 miljoner. Hur ska man kunna finansiera det? Det skapar också en splittring. Man ställer de här parterna mot varandra ute i bostadsområdena. Säger man nej till ombildning blir man betraktad som en svikare gentemot en grupp, den här ettan och tvåan jag pratade om, som känner sig kränkt för att de som säger nej inte är med bidrar till att gruppen ska få det bättre och kunna göra karriär på bostadsmarknaden. Detta är ett bekymmer. Jag lever i det här , . Jag lever i det dygnet runt. Jag ser hur det här fungerar. Det går inte att säga att man tycker att hyresrätten är bra, medan man jobbar för ombildningar . 21 Statsrådet (): låter väldigt solidarisk och som den som har slagit vakt om hyresrätten. Hon lever i detta . De som vill ombilda är de som vill spekulera på skattebetalarnas bekostnad. skuldbelägger dem som vill ombilda och köpa sina bostäder. Det må hon gärna göra. Men hur är det egentligen med Socialdemokraternas förhållande till hyresrätten? Vad har hänt under er regeringsperiod? Jag var inne på detta i mitt svar. ökade andelen bostadsrätter och hyresrätterna . Under er regeringsperiod, , ombildades uppskattningsvis 73 000 hyresrätter till bostadsrätter. Socialdemokraterna har, fru talman, med andra ord regerat över hyresrättens återtåg. Man har genom sin hantering framför allt, och det är det som är det allvarliga, låtit hyresrätten bli ointressant för dem som vill investera i hyresrätter. Det är det som är grundproblemet. Man investerar inte i hyresrätter i den utsträckning man borde. Man gjorde det inte under er period, och man gör det inte tillräckligt mycket nu heller. De som har och förvaltar hyresrätter anser inte att det är tillräckligt väl placerade pengar, utan man säljer dem i stället till sina egna hyresgäster. Det är mer lönsamt för både dem som äger fastigheterna och dem som köper. Detta är ett underkännande av den politik som har förts. Det är detta vi nu försöker rätta till så att det ska bli mer intressant att faktiskt investera i hyresrätter och att behålla hyresfastigheter i stället för att sälja dem till hyresgästerna. Det är detta som är målsättningen med regeringens politik. Jag tycker ändå, fru talman, att har en hel del att själv svara för. Ni lämnade här i efter er en bostadskö på över 200 000 personer. är det över 230 000 personer som står och väntar på bostäder här i staden. Om jag jämför med våra nordiska grannhuvudstäder så kan man få en hyresrätt nästan var som helst i till priser som är fullt jämförbara med dem i . Samma sak gäller i med en annan politik på det här området som gör att man har en fungerande hyresmarknad. Det är ju detta som är problemet med er politik. Er enda lösning är att återgå till subventioner. Tror att det går att subventionera bort en bostadskö på 230 000 personer här i ? Jag tror inte att någon mer än och hennes partikamrater faktiskt tror det. 22 (): Det är helt absurt det står här och säger, nämligen att man ombildar till bostadsrätter för att det ska bli bättre på hyresmarknaden. Vilka har möjlighet att komma in och få en hyreslägenhet ? För oss som inte vill ombilda i våra områden är det näst intill omöjligt att kunna byta till en hyresrätt. När ombildningen blir ett faktum kan man inte byta från det kommunala bostadsbolaget längre, för man faller ur deras kö. Det är det faktiska förhållandet när det gäller detta. Om jag inte vill bli hyresgäst hos mina grannar utan vill försöka få en annan hyreslägenhet är det jättesvårt. Jag förmodar att , som också bor i , läser både och . Tidningarna har jättetjocka bibbor där folk vill sälja sina bostadsrätter. Det finns hur många som helst! Men försök titta efter en liten annons där man vill byta hyresrätt mot hyresrätt. Det finns nästan inga. Jag vill bo i hyresrätt. Jag närmar mig pensionsåldern med stormsteg och tycker inte att det känns rätt att ta ett lån på 1 ½ eller när jag närmar mig 65-årsåldern. Men det är ju inte bara mig personligen det handlar om. Det är många som är i samma situation. Då kan de endast bli hyresgäster hos sina grannar, och hur kul är det i sammanhanget? Dessutom lovar man mångt och mycket, guld och grönare skogar. Hade man velat göra detta på ett seriöst sätt hade man naturligtvis tittat på vad det innebär att bilda bostadsförening och till exempel se till att man hade studiecirklar. Jag menar, det är miljonbelopp, kanske som en liten grupp plötsligt ska driva och förvalta. Har man den kunskapen? Vad blir effekterna i slutändan? Man måste göra ordentliga analyser! Men det struntar man blankt i. ska det bara säljas, och fort som sjutton ska det gå! Som hyresgäst hamnar man också helt i händerna på dem som driver bostadsrättsföreningar och inte är seriösa utan vill göra klipp. Man ska ju göra den här bostadskarriären. Tyvärr är det väldigt mycket skrämselpropaganda och allehanda glädjekalkyler som går ut i det första skedet. Vad blir effekterna för dem som inte vill ombilda? Det är en av de stora frågorna i interpellationen. Min fråga till ministern handlade om vilka initiativ han vill ta för att tillvarata hyresrättens fördelar, för det finns fördelar också med att bo i hyresrätt. Vad vill man göra för att underlätta för dem som vill bo kvar i hyresrätten och ha den valfriheten? Jag påstår med rätta att valfriheten för oss som vill bo kvar i hyresrätten är på väg att tas bort helt och hållet. Det tycker jag är mycket olyckligt, och därför är jag också väldigt kritisk till den politik som man vill driva på bostadsområdet. Kom inte och säg att det är bostadskön som har gjort att man tar bort hyresrätterna! Det är makabert att uttrycka det på det viset. Däremot behöver vi bygga mer, och det lär vi diskutera under senare interpellationer . 23 Statsrådet (): sade i sitt förra inlägg att det snart inte finns några hyresrätter. Då kan jag meddela att det fanns 1 904 613 hyresrätter i . Det är av bostadsbeståndet. Så uttryckte kanske en lätt överdrift. Hyresrätten har fördelar. Initiativen jag nämnde i mitt svar är ju en förbättring av bostadsmarknadens funktion som vi arbetar med. En utredning är ute på remiss, vilket jag tog upp i mitt svar. Det finns fördelar, men det finns också en risk, även om det inte finns några studier som säger det. Jag är nämligen rädd för att många som bor i hyresrätt på lång sikt faktiskt förlorar ekonomiskt på det, eftersom deras boendekostnader går till en fastighetsägares räntor och amorteringar, medan fastighetsägaren tar hela värdestegringen. De som bor i hyresrätt kan förlora jämfört med dem vars boendekostnader går till egna räntebetalningar, amorteringar och avgifter till bostadsrättsföreningen. Jag blev faktiskt glad när jag hörde , som är någon sorts talesman för Socialdemokraterna i de här frågorna. Hon sade så här: Det är väl så att vi socialdemokrater inte har diskuterat det i tillräckligt stor utsträckning. Vi tror att många människor under sitt liv vill äga sitt boende. Det ska vara lättare att låna till bostadsköpet, säger . Det finns inget konkret förslag här ännu, men vill gå längre än regeringens kreditgarantier som bara ger garanti för att en ränta blir betald. Man inför en möjlighet där egentligen individen får stå för hela risken själv genom att faktiskt betala en högre ränta på de lån han eller hon får garantier för att kunna ta. Det här tror vi att man kan vidareutveckla, säger i . Det är glädjande att Socialdemokraterna också börjar få upp ögonen för att det här att kunna äga sitt boende är något många medborgare vill. En undersökning som gjordes av visar att nio av tio ungdomar ville äga sin första bostad. Jag vet inte om det är realistiskt, men det är vad de själva ville i den undersökningen. Många vill ha en hyresrätt som sin första bostad. Jag tror att det är viktigt att det finns hyresrätter. Det har misskötts gravt under er period. Det viktigaste måttet på det är att vi här i under har byggt ungefär hälften så mycket som i våra grannländer. Det var en bostadspolitik som gör att vi har gigantiska bostadsköer inte bara i utan i fler och fler kommuner. fanns det köer i 61 kommuner. I den senaste mätningen var det tror jag 135 kommuner som visade på bostadsbrist. Jag tycker inte att och har så mycket att yvas över i frågan. Låt oss gemensamt se efter vad vi kan göra för att förbättra situationen så att det blir fler som vill investera i hyresrätter, vill ha kvar dessa hyresrätter, inte sälja dem i första hand till sina hyresgäster utan fortsätta att förvalta dem. Det är inte attraktivt med de regler som har gällt. 24 (): säger att alla vill köpa och äga sin bostad. Jag försökte tala om hur det ser ut på marknaden. Titta gärna i av . Det finns en bilaga på som berör bostadsfrågorna. Där finns ett utbud av bostadsrätter som är ute till försäljning. Men leta efter var det kan finnas en möjlighet att byta hyresrätt mot hyresrätt. Det finns inte många jag lovar. Titta gärna på detta. sade en annan sak som jag tog fasta på, nämligen att hyresgästerna förlorar . Det är inte bra att vara hyresgäst år . ska man äga. Jag säger inte nej till ägande, men tänk att jag tycker också att det är positivt med valfrihet och att vara hyresgäst. Man ska kunna byta bostad om till exempel barnen flyttar hemifrån och man inte behöver en större lägenhet utan att det ska ligga en massa pengar emellan. Jag ser en fördel i det. Jag påstår också att vår bostadspolitik med kommunala bostadsbolag och möjligheten att hyra sin egen lägenhet är en viktig del i utvecklingen av den svenska välfärden. Internationell forskning har visat just sambandet mellan hyresrätt och ekonomisk tillväxt. Ju fler hyresrätter det finns i ett land, desto starkare har också den ekonomiska tillväxten varit eftersom det finns den formen av flexibilitet. Vad som sker nu är att flexibiliteten tas bort och att det blir reservat i stället.