prot · GV0985 · 2008-03-28 00:00:00 — Det bryr man sig inte om. Och när man ändrar säger man dessutom att Lagrådet inte är så mycket att bry sig om, det saknar betydelse. Det är mycket anmärkningsvärt. TCO har gjort en sammanställning. Jag vet inte om ministern har läst den. Det är remissinstans efter remissinstans som säger att det här inte är något bra förslag. Men ministern vill inte höra det. Det ministern svarar på LiseLottes fråga om en parlamentarisk utredning är att det kommer att tillsättas en. Först sätter vi det här i sjön, sedan kan vi ha en parlamentarisk utredning. Vad ska man utreda då, när man, som säger, har gjort en radikal förändring? Vad finns det kvar att utreda parlamentariskt? Kanske vi sätter oss vid bordet och fikar . Det kan man göra ändå. 63 (): Det är en mycket intressant debatt som kanske lite grann visar den vattendelare som går mellan olika sätt att se på vilket system vi ska ha. Jag blir något förvånad när man pratar om att vi bara vill gå tillbaka till ett system som vi har haft förut. Så enkelt är det inte. sade att man ska göra upp en plan genast. Ja, men om så inte sker, vad har då den enskilde för laglig rätt att kräva att så sker? Om det står det inget i förslaget. Det här är inte heller så svart eller vitt som påstår. Är man sjuk ska man ha sjukförsäkring, är man arbetslös ska man gå till Arbetsförmedlingen. Väldigt många har komplexa problem. De kanske delvis har arbetsförmåga. Vart går man då? Regeringens politik har bidragit till att fler och fler inte omfattas av trygghetssystemen . Det är det som är problemet. lyssnade tydligen inte när jag pratade om arbetslivstrygghet, ett förslag som egentligen borde intressera . Jag sade i inledningsrundan, och jag upprepar det igen, att det är dags att ändra hela systemet så att vi kan få en verklig arbetslivstrygghet i stället för att, som regeringen nu gör, dra åt tumskruvarna för enskilda individer så att de hamnar ännu längre ned i det svarta hålet, . Jag tycker att trygghetssystemen måste bygga på en tro på människan, inte på misstro. De 3,4 miljarder som ni säger att ni satsar tas av pengar som dras in från . Rehabiliteringen är inte bara sjukvård. Det borde veta lika bra som jag, eftersom vi båda är sjuksköterskor. Rehabilitering är även arbetslivsrehabilitering, och det kan inte sjukvården hjälpa till med. 64 (): Det är faktiskt så, LiseLotte , att du glider därför att du bara tar med halva meningen ur propositionen. Det står nämligen: Bland de som det vill säga efter 18 månaders förlängd sjukpenning saknar arbetsförmåga det hoppade du över kan även finnas personer som behöver ansöka om ekonomiskt bistånd från . Så står det. LiseLotte är emot försörjningsstöd. Hon menar att den som inte är sjuk men inte hittar något arbete på hemmaplan inte ska behöva söka arbete. Men LiseLotte är för att dessa personer ändå ska försörjas, bara försörjningen kallas någonting annat. sade att Vänstern talar sig varm för det som har varit, och det är precis vad jag också tycker. I kritiken refererar ni till de långa passiva sjukskrivningstider som har varit och menar att det är för hur det ska vara. Jag upprepar att alla de som behöver sjukförsäkringen därför att de är sjuka har intresse av att de som är sjuka inte längre belastar sjukförsäkringen. Syftet med rehabiliteringskedjan är som jag sade att undvika långa, passiva sjukskrivningstider som bara gör det svårare att komma tillbaka. 65 (): När nu förslaget att förändra socialförsäkringsområdet kommer att gå igenom är jag övertygad om att det kommer att bli bättre för alla som är sjukskrivna och för alla som kommer att bli sjukskrivna också. Jag är övertygad om det, och jag bygger mina antaganden på det som bland annat står i den tidning som jag läste ur tidigare, Dagens Socialförsäkring. Där står nämligen att många av remissinstanserna också framhåller att det är mycket på gång inom ohälsoområdet, till exempel det försäkringsmedicinska beslutsstödet, en rehabiliteringsgaranti, en mer aktiv företagshälsovård och metoder för att bedöma arbetsoförmåga. Sedan står det också att helhetsbilden saknas. Och det förstår jag, eftersom det är olika propositioner som kommer och man inte ser dem tillsammans. Men som den försvarsadvokat jag utnämndes till att vara vill jag säga att de förvaltningsrättsliga domstolar vi har i vårt land ju är till för att tolka de underlag till lagar som finns för att bygga rättspraxis, och det är det som kommer att tydliggöra, som alltid med nya lagförslag, vad man ska rätta sig efter. Sedan sägs det också att många kommer att behöva få socialbidrag. Då undrar jag kort och gott: Hur många förtidspensionerade är det som behöver få socialbidrag? Hur många av dem är det som inte kommer att behöva det tack vare att de förslag som alliansen nu lägger fram kommer att leda till jobb så att de kan försörja sig bättre? 66 (): LiseLotte säger nu att hon inte vill försvara den politik som stödde under tidigare mandatperioder. Jag kan förstå det. 140 nya förtidspensionärer per dag är ingenting att vara stolt över. är det bara Socialdemokraterna som står kvar och försvarar den politik och den ordning som rådde tidigare. Visst kan det vara så att ytterligare någon människa kan komma att behöva försörjningsstöd . LiseLotte säger att då måste kommunerna kompenseras. Men jag frågade om det är på det sättet. I konsekvens med att regering och riksdag genomför reformer för att få fler människor i arbete har fler människor än ett jobb . Skattemiljarderna flödar in i kommunerna. Kommunernas ekonomiska läge är mycket gott. Jag undrar om LiseLotte i konsekvens med vad hon säger om försörjningsstödet vill dra in de pengarna till staten. Jag fick inget svar på frågan, men ett uteblivet svar är också ett svar. Jag kan inte tolka det som något annat än att vill dra in ett antal miljarder kronor från landets kommuner med allt vad det skulle innebära för vår gemensamma välfärd i kommunerna. Var ska de pengarna sparas in någonstans? Det är ett besked som måste skrämma många. Ta del av den utredning och de skrifter som har tagit fram, . De kanske inte fyller en meter i bokhyllan men i alla fall en halvmeter. Där pekar man på de problem som finns med många människor som är fast i långtidssjukskrivningar och förtidspensioner, men man pekar också på möjliga lösningar. Det är lösningar som också genomförs för att bryta utanförskap och få tillbaka människor i arbetsgemenskap. 67 Statsrådet (): Vad är det som är sämre? Vad är det som är så bra att det vi nu föreslår gör det sämre? Vad är det som är dåligt? Jag ska ge en kort genomgång av rehabiliteringskedjan så att fler än kammarens ledamöter får möjlighet att reflektera. Vi satsar på en rehabiliteringsgaranti och på företagshälsovård så att företagshälsovården får muskler att också bedriva sjukvård. Det gör vi tillsammans med arbetsmarknadens parter efter en uppmaning från LO och . Vi kommer att i första hand satsa på kvinnors diagnoser, lättare psykisk ohälsa och smärtor i . Vi kommer att ha en aktiv sjukskrivningsprocess. är sjukskrivning indelat i sju steg. För att gå vidare till steg nummer två måste man ha passerat nummer ett. Om vi tittar på dem som är sjukskrivna är kvar i steg ett. De blir bortglömda, inga kontrollstationer, och snart ringer vi inte ens till våra arbetskamrater och frågar hur de mår. Det har framförts kritik över att det ska ske en prövning mot hela arbetsmarknaden. Ja, om det finns arbetsförmåga. Är man sjuk ska man fortsatt ha sjukpenning. Så enkelt är det. Det verkar som att interpellanterna tror att detta är något nytt. De tre stegen som vi nu inför är precis samma som dagens sju steg. Det kanske ni inte har förstått. Vi gör tre steg av de sju stegen. Sedan sätter vi kontrollstationer emellan för att den sjuke inte ska bli bortglömd. Annars är det precis samma som dagens sju steg. Om ni tycker att detta är så förfärligt och dåligt måste ni ha tyckt att sju steg också var förfärligt och dåligt. Låt mig säga vad som händer vid steg nummer fem och det kan inträffa . Jag vill bara påminna om det. Om det visar sig att den försäkrade på grund av sjukdom inte kan gå återgå till det arbete den försäkrade har ska bedöma arbetsförmågan mot alla på arbetsmarknaden normalt förekommande arbeten. I begreppet normalt förekommande arbeten ligger att inte bara ska göra bedömningen av arbetsförmågan i förhållande till de arbeten som finns i direkt anslutning till den försäkrade. ska göra bedömningen mot hela den svenska arbetsmarknaden. Detta betyder att bedömningen inte ska begränsas till den lokala eller regionala arbetsmarknaden. Bedöms den försäkrade kunna klara ett normalt förekommande arbete finns ingen rätt till sjukpenning. Detta är ingenting som eller alliansregeringen har uppfunnit. Detta är steg nummer fem i de föreskrifter som ni har till . Jag har kontrollerat detta med . Det är normalt förekommande arbetsuppgifter på hela svenska arbetsmarknaden. Det finns ingenting som säger när detta ska införas. Det kan införas efter i praktiken . Alliansregeringen tycker att detta är för . Därför ger vi de anställda en tidsfrist . Vi stärker arbetsrätten med något alldeles nytt, nämligen att om man mot förmodan, efter alla konstens regler och försök, inte kan komma tillbaka till sin vanliga arbetsgivare på grund av det helt enkelt inte går ska man ha rätt till att med sjukpenning söka andra arbetsuppgifter. behöver man vara arbetslös eller uppsagd för detta. Vi inför en lag om rätt till tjänstledighet . Det finns inte . Den anställdes arbetsrätt stärks genom att man får rätt att ta tjänstledigt från den gamla arbetsgivaren för att pröva nya arbetsuppgifter. Det är stor skillnad. Dessutom tar vi bort den obligatoriska ettårsprövningen i fråga om utanförskap och sjuk- och aktivitetsersättning ett sakligt skäl för uppsägning. 68 (): Tack för svaret. tolkar mitt svar som en viss potentat läser en skrift, även kallad . tänker jag inte gå in mer på det. Det får kanske bli en egen speciell debatt om de frågorna någon annan gång. Jag är inte emot försörjningsstöd, , men jag är emot att den som är sjuk ska behöva söka socialbidrag. Jag tycker att om man är sjuk ska man ha rätt till sjukpenning punkt slut. Det är det som framgår av förslaget om jag nu inte läste hela meningen, men det blev tydligt då läste meningen nämligen att man saknar arbetsförmåga. Alltså att man inte kan jobba, saknar arbetsförmåga och är sjuk. Då hänvisas man till att söka ekonomiskt bistånd. Så står det tydligt och klart på s. 97 i propositionen. sade i ett tidigare inlägg att socialförsäkringarna inte är en bank där man kan ta ut pengar som man önskar. Det är verkligen ingen som har påstått det. Socialförsäkringssystemet är en försäkring som vi alla har betalat till och som man måste kunna lita på fungerar när man är sjuk och behöver den. Det som kommer att hända nu är att man inte litar på att försäkringen fungerar. I och med det slår man sönder tilltron till välfärden. Det är skrämmande. Minuterna går fort på slutet, men jag vill ändå kommentera svaret om en parlamentarisk utredning. Jag fick ett luddigt svar. När kommer denna utredning? Min första interpellationsdebatt med ministern var . Då sades det att direktiven var på gång och att utredningen skulle komma. Vi behöver en parlamentariskt brett förankrad utredning där vi kan jobba med dessa frågor. Det är många som har krävt det. Facken har krävt det. gick ut med ett pressmeddelande i går och sade att det nu får vara slut på lappande, lagande, fixande och donande. Vi måste ha en helhetssyn på socialförsäkringen så att folk vet vad som gäller. 69 (): Som jag sade: klipp och klistra. Det ser vi nu igen när ministern försvarade det som fortfarande gäller . Det finns dessa tre eller sju steg. Vid steg fem ska (Statsrådet (): Kan!) kan ersättningen upphöra. Det nya förslaget sätts i gång på grund av att det var långa sjukskrivningar. plötsligt är det som gäller (Statsrådet (): Men inget förslag.) Frågan är vad det är som egentligen gäller. Hur mycket har man klippt och klistrat för att anpassa efter från vilket håll det blåser? Det är återigen ett anmärkningsvärt förslag som ligger på bord. Vill ministern ta tillbaka förslaget? Nästa fråga är den som LiseLotte ställde om en parlamentarisk utredning, nämligen hur försäkringen ska se ut. Det finns tre saker som alla remissinstanser påpekar. Tidsgränserna är för snäva. Regelverket är för krångligt. Sedan är det undantagen: Det är diagnos sjukpenning, inte arbetsförmåga. På grund av detta bör ministern överväga att ta tillbaka förslaget. 70 Statsrådet (): Låt mig göra detta klart nu på slutet. I den här regeringen lyssnar vi på remissinstanserna. Vi har tagit intryck, och därför har vi också gjort förändringar vad det gäller tidsgränserna. De sjukfall som pågår före kommer inte att omfattas av rehabiliteringskedjan förrän . Man behöver heller inte söka om förlängd sjukpenning. Jag förstår att man inte har hunnit läsa propositionen utan fortfarande hänger vid med departementsskrivelsen, för den är roligare att debattera. Vi har klarlagt en del, tagit bort diagnoser och gjort tydliga undantag och förtydliganden, inte minst i enlighet med vad man har sagt från . Jag tycker att det är viktigt att lyssna på remissinstanserna. Det kanske inte interpellanterna tycker. Jag vill kort också rätta till ett litet missförstånd. , med dagens regler, kan man prövas mot hela arbetsmarknaden redan efter tre . Vi tycker att det är för . Därför inför vi en tidsgräns på först . Vi ger också de anställda en förstärkt arbetsrätt genom en tjänstledighetslagstiftning enligt vilken man ska pröva om det är totalt omöjligt att gå tillbaka. av de sjukskrivna kvinnorna säger att de har arbetsförmåga om de får pröva andra arbetsuppgifter eller annat arbete. Det blir ett halvårs skillnad jämfört med . Kom inte och säg att det blir hårdare regler! Hårdare regler tycker jag att det är när man inte ger företagshälsovård eller rehabilitering och ställer människor i långa sjukskrivningar. säger att det är en väntan i ett svart hål ingenting händer och ingen frågar efter mig. får man ett brev från om obligatorisk prövning mot SA. Man ställs utanför med 64 procents ersättning. Det blir inga arbetsmarknadspolitiska åtgärder, ingen rehabilitering, och det är ett sakligt skäl för uppsägning. Jag tycker att det är det mest inhumana man kan göra. Vi måste i stället hjälpa människor till aktivitet och se till att de får rätt stöd och hjälp. Vi ska vara säkra på att de som är sjuka fortfarande kommer att få sin sjukpenning. Det behöver vi aldrig vara oroliga för. Men vi ska inte förtidspensionera bort människor i utanförskap. Detta är en kedja och en rehabiliteringsinsats som jag och regeringen är mycket stolta över att kunna presentera. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellationerna 2007/08:466 och 513 om rehabiliteringskedjan och jämställdheten 71 Statsrådet (): LiseLotte har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att göra en analys av förslaget ur jämställdhetssynpunkt. LiseLotte har även frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att rehabiliteringskedjan inte ska strida mot uppsatta jämställdhetspolitiska mål. har frågat mig om jag är beredd att ta några initiativ för att förhindra att rehabiliteringskedjans konsekvenser minskar jämställdheten. Jag har för avsikt att svara på båda interpellationerna i ett sammanhang. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Detta mål omfattar givetvis även arbetet med att minska ohälsan. Jag kan konstatera att kvinnors arbetsliv och hälsa är ojämlikt i förhållande till männens. har antalet sjukskrivna kvinnor ökat mycket kraftigt, och kvinnorna utgör nu omkring två tredjedelar av alla långa sjukskrivningar. Några verkningsfulla åtgärder vidtogs inte för att minska ohälsan. Regeringen har inte accepterat denna situation och har därför tagit initiativ till en rad åtgärder för att minska ohälsan och hjälpa människor tillbaka i arbete. Regeringen presenterade i budgetpropositionen ett samlat åtgärdspaket för att skapa fler vägar tillbaka till arbete. I åtgärdspaketet ingår bland annat satsningar på en rehabiliteringsgaranti och en utvecklad företagshälsovård. Som ett led i detta åtgärdspaket har regeringen presenterat förslag till en förändrad sjukskrivningsprocess med preciserade tidsgränser för de olika momenten vid prövningen av arbetsförmågan och med en tydligare utgångspunkt i individens förmåga och behov. menar att regeringen endast ställer krav på kommuner och landsting att finna andra arbetsuppgifter till den som inte kan gå tillbaka till sitt ordinarie jobb. Detta stämmer inte. Arbetsgivarens rehabiliteringsansvar påverkas inte av regeringens förslag. Detta framgår tydligt av regeringens förslag. För de personer som behöver byta arbete ska givetvis Arbetsförmedlingen ge den enskilde stöd och hjälp att komma tillbaka i arbete. Det är regeringens uppfattning att de samlade satsningarna kommer att leda till ett mer effektivt stöd till kvinnor som på grund av sjukdom inte kan arbeta. Regeringen ser därmed arbetet med att minska ohälsan som en viktig del i arbetet med att uppnå målet för jämställdhetspolitiken. 72 (): Jag vill förstås börja med att tacka för svaret trots att jag tycker att jag får lite dåliga svar på mina frågor. Regeringen har lagt fram förslag i skrivelserna Ny rehabiliteringskedja och Ettårsgräns för sjukpenningoch införande av förlängd sjukpenning, och kommer propositionen, som heter En reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete. Det är förresten ett väldigt tjusigt namn på ett systemskifte. Man föreslår där historiska försämringar av sjukförsäkringen. Just detta diskuterade vi i förra debatten, där både och jag försökte få ministern att ta till sig den massiva kritik som har framförts mot dessa förändringar i sjukförsäkringen. Eftersom kvinnor är sjuka i större utsträckning än män var av dem som fick sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning kvinnor betyder detta förstås att kvinnor kommer att bli hårt drabbade när reglerna i utsorteringskedjan träder i kraft. Det är precis som Kommuner och Landsting säger i sitt remissvar: Även om förslagen i sig är könsneutrala är dess effekter det inte. Regeringen skriver i sin egen remiss att förslagen kommer att öka behovet av försörjningsstöd, och det vidhåller man även i propositionen. Det är precis det vi diskuterade i förra debatten här. Jag vill citera ur stads remissvar: Eftersom kommunernas kostnader för försörjningsstöd väntas öka är det rimligt att anta att det är kvinnor som i högre utsträckning än män kommer att bli tvungna att ansöka om försörjningsstöd hos kommunen. En kvinna är inte berättigad till något försörjningsstöd om hon är sambo eller gift med en person som har lön. Med andra ord finns det stor risk för att förslaget kommer att få betydande negativ inverkan på samhällets arbete för att undanröja de ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att ni i högerregeringen lägger fram ett sådant förslag som ni i en läpparnas bekännelse säger att målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina liv. Jag förstår inte hur ni får det att gå ihop. En kvinna som är beroende av sin partner för att äta och bo vilken möjlighet har den kvinnan att forma sitt eget liv? En av de stora bristerna i förslaget är att det saknas ett könsperspektiv i konsekvensanalysen. Det strider i sig mot regeringens egen plan för jämställdhetsintegrering och även mot ett tidigare riksdagsbeslut om att offentliga utredningar är skyldiga att väga in och analysera hur de förslag man lägger fram påverkar jämställdheten mellan kvinnor och män. Återigen måste jag fråga hur ni har tänkt. Varför gör ni inte det ni ska? Det finns heller inget i arbetsgruppens arbete som visar att man har tänkt och tittat på vad det kan bero på att fler kvinnor än män är sjuka. Det enda man föreslår är hårdare tag och mer piska mot enskilda sjuka, som i många fall är just kvinnor. Ett av förslagen i utsorteringskedjan är införande av diagnosbaserad sjukpenning. Regeringen pekar ut diffusa diagnoser psykiska diagnoser och olika muskelsjukdomar, till exempel ryggvärk som sjukdomar som inte ska berättiga till sjukpenning mer än eller sjukersättning. Enligt all tillgänglig statistik vet vi att kvinnor mycket oftare än män har just dessa diagnoser och därför kommer att drabbas av försämringarna i större utsträckning. Då undrar jag åter: Varför har ni inte gjort någon könsanalys av konsekvenserna av det här förslaget? Det är något som även JämO har efterfrågat i sitt remissvar. Jag undrar: Varför gör ni inte det i era förslag? 73 (): Jag har också väckt en interpellation i samma ämne som LiseLotte. I min interpellation lyfter jag fram frågorna om att en arbetsgrupp som har jobbat med rehabiliteringskedjan anser att kommuner och landsting förväntas finna fler alternativa arbetsuppgifter för dem som inte kan gå tillbaka till jobbet. Det är utgångspunkten för min fråga till ministern om varför man tror att kommuner och landsting skulle ha fler arbetsuppgifter än andra företag. Eftersom det är arbetsguppen som säger så och det går ut i remissen tolkar jag det givetvis som att om man är anställd i den privata sektorn och inte kan gå tillbaka till jobbet ska man få ett jobb inom den offentliga sektorn. Ministern skriver att de som behöver byta arbete ska gå till Arbetsförmedlingen som ska ge den enskilde stöd och hjälp. Vi har ju haft den här dialogen skriftligen förut. Jag undrar hur den hjälp ska se ut som man får när man kommer till Arbetsförmedlingen. Det är bra att ministern kartlägger hur man vill att rehabiliteringskedjan ska se ut. Det är ju viktigt för alla som finns på arbetsmarknaden. När efter sex månaders ryggvärk inte kan omplaceras på sitt jobb, vem är det då som ser till att kommer till jobbet? som har ont i ryggen kanske kan ta sig till Arbetsförmedlingen. Men hur går det med , , som är manodepressiv? Hon kanske inte kan komma till Arbetsförmedlingen. Hon kanske inte har den sjukdomsinsikten. Vilken hjälp och vilket stöd får hon? Det är de frågorna vi ställer. Hur ska detta fungera i verkligheten? Det är omsorgen om människor som råkar bli sjuka som vi oroas över och de signaler om ett, tre och som har gått ut. Kan ministern säga: Ni som är allvarligt sjuka kommer inte att slås ut efter två, ? Om ni inte blir friska kommer ni att få en sjukpension som ni kan leva på. Är det vad de samlade förslagen går ut på? Det finns ingen bortre parentes i sjukförsäkringen och kommer aldrig att finnas. Det kommer att finnas ett sjukförsäkringssystem som gör att vi kan få en framtida pension om vi inte klarar de krav som finns på arbetsmarknaden. Vi kan alla ramla och behöva samhällets hjälp och stöd. och samtliga remissinstanser har pekat på att det saknas en jämställdhetsanalys i ert förslag till rehabiliteringskedja. Jag tycker inte att jag får några bra svar om att ni har kommit med ändringar. De flesta remissinstanserna säger att det är ett hastigt, slarvigt förslag. Det ska träda i kraft alldeles för snabbt. Man har inte gjort någon jämställdhetsanalys och man har inte gjort någon ekonomisk analys. säger ministern och det tycker jag är roligt att man har tagit intryck av kritiken och därför har kartlagt och klarlagt en del. skulle jag vilja höra lite mer om det. Vad har ni tagit intryck av när det gäller till exempel jämställdhetspolitiken? Det har vi jobbat med så mycket i när det gäller ekonomisk självständighet mellan män och kvinnor. Man ska inte vara beroende av den man är gift med. Det tycker inte vi. Jag tror inte att heller tycker att man ska vara det. 74 (): Jag tycker att det är bra att interpellanterna tar upp jämställdhetsfrågan inom sjukvården och inom socialförsäkringsområdet. Det behöver vi mer av. Mitt centerkvinnohjärta gläder sig. Vi kan ju undra varför så många kvinnor är förtidspensionerade.