prot · GV09131 · 2008-06-18 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att Amineh Kakabaveh (v) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen. 3 § Beslut om ärende som slutdebatterats UU5 politik för global utveckling Punkt 1 (Prioritering av politiken för global utveckling [PGU] m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 153 för res. 1 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 26 fp, 21 kd För res. 1: 116 s, 19 v, 18 mp Frånvarande: 14 s, 10 m, 5 c, 2 fp, 3 kd, 3 v, 1 mp Punkt 3 (Politikens genomförande) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 153 för res. 4 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 26 fp, 21 kd För res. 4: 116 s, 19 v, 18 mp Frånvarande: 14 s, 10 m, 5 c, 2 fp, 3 kd, 3 v, 1 mp Punkt 4 (Mänskliga rättigheter) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 153 för res. 5 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 26 fp, 21 kd För res. 5: 116 s, 19 v, 18 mp Frånvarande: 14 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 3 kd, 3 v, 1 mp Punkt 11 (Skuldavskrivningar, hållbar långivning m.m.) 1. utskottet 2. res. 10 (s, v, mp) Votering: 160 för utskottet 152 för res. 10 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 88 m, 24 c, 26 fp, 21 kd För res. 10: 115 s, 19 v, 18 mp Frånvarande: 14 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 3 kd, 3 v, 1 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 19 (En rättvis handelspolitik och de ekonomiska partnerskapsavtalen [EPA]) 1. utskottet 2. res. 18 (v, mp) Votering: 273 för utskottet 39 för res. 18 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 114 s, 88 m, 24 c, 26 fp, 21 kd För res. 18: 2 s, 19 v, 18 mp Frånvarande: 14 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 3 kd, 3 v, 1 mp Punkt 20 (EU:s agerande i EPA-förhandlingarna) 1. utskottet 2. res. 19 (v) Votering: 273 för utskottet 20 för res. 19 18 avstod 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 114 s, 88 m, 24 c, 26 fp, 21 kd För res. 19: 1 s, 19 v Avstod: 18 mp Frånvarande: 15 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 3 kd, 3 v, 1 mp Punkt 29 (Klimatförändringar och miljöpåverkan) 1. utskottet 2. res. 27 (s, v, mp) Votering: 160 för utskottet 151 för res. 27 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 s, 88 m, 23 c, 26 fp, 21 kd För res. 27: 114 s, 19 v, 18 mp Frånvarande: 14 s, 9 m, 6 c, 2 fp, 3 kd, 3 v, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU13 Samgående mellan /S 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 160 för utskottet 152 för res. 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 88 m, 24 c, 26 fp, 21 kd För res. : 115 s, 19 v, 18 mp Frånvarande: 14 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 3 kd, 3 v, 1 mp NU15 Ny förvaltningsstruktur inom näringspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Myndigheternas verksamhet och lokalisering) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) 3. res. 2 (mp) Förberedande votering: 140 för res. 1 18 för res. 2 153 avstod 38 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 155 för utskottet 131 för res. 1 16 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 23 c, 25 fp, 21 kd För res. 1: 112 s, 19 v Avstod: 16 mp Frånvarande: 18 s, 11 m, 6 c, 3 fp, 3 kd, 3 v, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. FöU14 Lag om signalspaning m.m. Återförvisningsyrkande (c) Proposition ställdes först beträffande det under överläggningen framställda yrkandet om återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. För bifall räckte att minst en tredjedel av de röstande anslöt sig till detta. Votering: 157 för bifall 155 avstod 37 frånvarande Tredje vice talmannen konstaterade att minst en tredjedel av de röstande hade bifallit återförvisningsyrkandet. Kammaren hade således bifallit återförvisning av ärendet till utskottet för ytterligare beredning. Partivis fördelning av rösterna: För bifall:88 m, 24 c, 24 fp, 21 kd Avstod:116 s, 2 fp, 19 v, 18 mp Frånvarande:14 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 3 kd, 3 v, 1 mp SoU20 Sjukhusens läkemedelsförsörjning Kammaren biföll utskottets förslag. SoU21 Byte av namn på Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU4 Nationell strategi för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Punkt 2 (Civilt och militärt agerande ett samlat bidrag) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v) 3. res. 4 (mp) Förberedande votering: 132 för res. 3 18 för res. 4 156 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats som frånvarande. Huvudvotering: 159 för utskottet 135 för res. 3 18 avstod 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 26 fp, 21 kd För res. 3: 116 s, 19 v Avstod: 18 mp Frånvarande: 14 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 3 kd, 3 v, 1 mp Punkt 4 (FN-resolution ) 1. utskottet 2. res. 5 (v) Votering: 275 för utskottet 19 för res. 5 18 avstod 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 88 m, 24 c, 26 fp, 21 kd För res. 5: 19 v Avstod: 18 mp Frånvarande: 14 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 3 kd, 3 v, 1 mp Punkt 7 (Skrivelsen) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 7 (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 152 för res. 7 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 24 c, 26 fp, 21 kd För res. 7: 115 s, 19 v, 18 mp Frånvarande: 15 s, 9 m, 5 c, 2 fp, 3 kd, 3 v, 1 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU5 Fortsatt svenskt deltagande i Europeiska unionens militära insats i och Kammaren biföll utskottets förslag. Tredje vice talmannen meddelade att talmannen på uppdrag av försvarsutskottets ordförande kallat försvarsutskottet till sammanträde efter det att debatten om betänkandena /08:FiU20 och 2007/08:SkU32 hade avslutats. Tredje vice talmannen meddelade vidare att talmannen kunde komma att kalla kammaren till ett nytt kammarsammanträde efter det nu pågående kammarsammanträdets avslutande. 5 § Minskning av antalet suppleanter i socialutskottet Valberedningen hade enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag tillstyrkt att antalet suppleanter i socialutskottet skulle minskas från 25 till 24. Kammaren medgav denna minskning. 6 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2007/08:FPM116 EU som global utvecklingsaktör EU:s bidrag till uppfyllandet av millenniemålen KOM(2008)177 till utrikesutskottet 7 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2007/08:161 till civilutskottet /08:166 till utrikesutskottet 8 § Riktlinjer för den ekonomiska politiken och Redovisning av skatteutgifter Föredrogs finansutskottets betänkande 2007/08:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken (prop. 2007/08:100 delvis, redog. 2007/08:RRS2, redog. 2007/08:RRS17, redog. 2007/08:RRS18 och redog. 2007/08:RRS22) och skatteutskottets betänkande 2007/08:SkU32 Redovisning av skatteutgifter (skr. 2007/08:123). 1 (): Kammaren ska nu debattera finansutskottets betänkande nr 20 och skatteutskottets betänkande som behandlar regeringens ekonomiska vårproposition som är inriktad på en bedömning av den långsiktiga ekonomiska utvecklingen, riktlinjer för den ekonomiska politiken och förslag till utgiftstak för de kommande tre åren. Inriktningen är således på förslag till strukturella, långsiktiga återgärder och reformer. I betänkandet ställer sig utskottet bakom regeringens bedömning att den finansiella turbulensen nu ebbat ut och att förtroendet har börjat återvända till aktörerna på den finansiella marknaden. Det har börjat bli lättare att låna och lättare att agera. Spridningseffekterna till produktion och sysselsättning bedöms av regeringen att bli relativt begränsade. Men osäkerheten är mycket stor om den internationella utvecklingen, och prisutvecklingen är ett orosmoln. Mot den bakgrunden blir de olika scenarier som regeringen har presenterat särskilt värdefulla för utskottets bedömning. Utskottet betonar att även om de flesta bedömare är överens om att vi står inför en konjunkturavmattning kommer att kunna klara sig bättre än många andra länder. Exempelvis konstaterar utskottet att det som bedömt finanspolitiken säger att regeringens sysselsättningspolitiska reformer kan antas ge betydande effekter med högre sysselsättning och lägre arbetslöshet . De offentliga finanserna är starka. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns ett visst reformutrymme . Utskottet ställer sig bakom regeringens politik för långsiktiga, grundläggande reformer inriktade på tillväxt med fler jobb, högre sysselsättning, bättre villkor för företagande och större möjligheter att anställa. Utskottet välkomnar särskilt en satsning på förskolan, utbildning, psykiatri och att villkoren för pensionärer med låg pension ska förbättras. Utskottet betonar också regeringens aviserade förslag till höstens budget med sänkt beskattning av mindre företag, satsning på infrastruktur, ett kraftfullt arbete för klimatfrågan och satsning på forskning. Till betänkandet har fogats fyra reservationer där oppositionspartierna utvecklar sin syn på den ekonomiska politiken. Med denna introduktion, fru talman, överlämnar jag ärendet till debatt. 2 (): Jag får börja med att yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. Jag vill också passa på att önska kammarens ledamöter, talmannen och personalen en riktigt god och trevlig sommar. I den önskan inkluderas också finansministern och hans kolleger i regeringen. Det kan ni behöva. Alldeles , sedan, kom med sin senaste bedömning av utvecklingen i . säger att konjunkturen mattas av ytterligare detta . Bnp-prognosen ligger nu på , inflationen räknat som KPI på , produktiviteten är låg, och reviderar upp prognosen för arbetslösheten ytterligare. När regeringen tillträdde vi börjar närma oss halvtid kom det ett ärligt besked från finansministern och regeringen. Pressad på när regeringens politik kan tänkas ge effekt på arbetsmarknad, sysselsättning och arbetslöshet sade finansministern: Det tar . måste man räkna med att ökningen i sysselsättningen är en förtjänst av hårt arbete från den socialdemokratiska regeringen. Det var ett arbete för att hålla inflationen nere, produktiviteten uppe, konkurrenskraften uppe, ett som växer och därmed också företagare som kan anställa. I går hörde jag finansministern säga om det senaste steget i den lite monotona politiken för sysselsättningen som handlar om att göra samma sak en gång till, det senaste steget med skattesänkningar, att det kan ta fyra innan det får effekt på sysselsättningen. Jag förstår att finansministern och regeringen nu vill revidera på vilken sikt som deras politik får effekt. politik ser vi nu en avmattning i ekonomin och en stagnation i sysselsättningen framför oss. Regeringen förutspår ökad arbetslöshet liksom gör nu . Ändå är svensk ekonomi i grunden stark. Vi har bakom oss med stora reallöneökningar, hög tillväxt, låg inflation och överskott i de offentliga finanserna. Vi har gjort mycket stora investeringar i kunskap och konkurrenskraft under det decenniet. har också haft en väldigt stark jobbtillväxt och en snabbt sjunkande arbetslöshet. Arbetsförmedlingen beskriver i sin rapport sysselsättningsutvecklingen som den näst starkaste . Det är endast som jobbtillväxten var högre enligt Arbetsförmedlingen. Ohälsotalet, ni vet när man räknar in sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukersättning och aktivitetsersättning, har minskat enligt . Det finns mycket att glädjas åt, och den här utvecklingen är viktig för . Men också en stark ekonomi och ett starkt utgångsläge måste skötas och tas ansvar för. Det är lika viktigt att ta det ansvaret under en högkonjunktur som det är under svårare år. Ingen uppgift kan vara viktigare för en regering än att bedriva en ansvarsfull ekonomisk politik som skapar tillväxt, jobb och rättvisa. Jag menar att regeringen inte har tagit det ansvaret för den svenska ekonomins utveckling. Man har underskattat svårigheterna inledningsvis med att regera i en högkonjunktur och därmed bidragit till att slösa bort det goda läge som man fick. Ta bara det här med varning till regeringen ! Fortsätt inte med gigantiska skattesänkningar! Det kommer att pressa upp priserna och det kommer att tvinga att höja räntan. Det skrev för precis . Men inte lyssnade regeringen på det. Räntorna är nu mycket högre än de har varit på mycket . Det avspeglas direkt i hushållens kostnader för bostadslånen. En bostadsrättsinnehavare här i eller en villaägare i eller i märker direkt i plånboken att det kan kosta ett par mer att betala räntorna på lånen. Ni var så ivriga med att försämra för de arbetslösa att ni slog sönder en av de viktigaste försäkringarna i ett modernt samhälle. När regeringen får ansvar för att leda landet har man också ansvar för att sköta landet. När man med berått mod från regeringens sida driver uppemot en halv miljon människor att lämna arbetslöshetsförsäkringen har man betett sig på ett djupt ansvarslöst sätt. Det är också det som riktar en mycket hård kritik mot finansministern och mot regeringen för. Ni slår ansvarslöst sönder en försäkring i ett modernt samhälle. För vad händer med en försäkring om de som känner att de inte har risk för arbetslöshet lämnar den och de som har högst risk för arbetslöshet handelsanställda, hotell- och restauranganställda och andra grupper som kan ha ett svagt fotfäste på arbetsmarknaden lämnar försäkringen på grund av att de inte har råd? Vad händer i ett samhälle där man är försäkrad när det kommer dåliga tider? Det blir ett socialbidragssamhälle som växer fram där socialbidragen blir försäkringen för stora grupper av människor. Det är orimligt. Inledningsvis begicks stora misstag när det gäller kampen mot arbetslösheten. Vi har haft en fantastiskt stark konjunkturuppgång och en stark jobbtillväxt 2006 och 2007. Det har spillt över på 2008. Men de som står längst från arbetsmarknaden står fortfarande längst ifrån arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen beskriver det som 100 000 människor med bristfällig utbildning, dålig erfarenhet från arbetsmarknaden och stora svårigheter att komma in. Dem har ni erbjudit sämre ekonomi, men inte en yrkesutbildning trots att forskarna är entydiga om att satsningar på yrkesutbildning åt arbetslösa är en effektiv åtgärd. Forskarna visar att det inte minst gäller utomnordiska medborgare som kommer hit, får chansen till en yrkesutbildning och därmed kommer ut på arbetsmarknaden. Ni har skapat en tudelad arbetsmarknad där företagen inte får tag på rätt arbetskraft och de arbetslösa inte får den utbildning de behöver för att kunna ta jobbet som chaufför, som svarvare eller något annat i rader av yrkesgrupper där vi har brist. Det är ett oerhört stort misstag av regeringen. I stället har ni satsat på siffertricksandet som ny variant. Ni gick till val på utanförskapet, och ni redovisade klart och tydligt hur det utanförskapet skulle beräknas. Det fanns bara ett sätt att räkna på utanförskapet. Ni har lämnat det måttet. Jo, det passar inte längre PR-byrån. Om man tar det utanförskapsmått som ni använde före valet och försvor er åt minskade utanförskapet under våra sista vid regeringsmakten snabbare än under era . Om man tittar på utvecklingen mellan , när ni tog över, fram till har utanförskapet till och med ökat med några tusen om man använder ert ursprungliga mått. Vad händer då? Då börjar , finansministern, ge statliga myndigheter som SCB ett uppdrag att räkna fram ett mått som kan passa PR-byrån. Ännu värre är det med Schlingmann, som tydligen är föreståndare för Schlingmanns centralbyrå. Han har ett helt eget mått, som också statsministern använder sig av, där han har beräknat utanförskapet på ett alldeles unikt sätt. Bland annat dubbelräknar man människor. Sluta med siffertricksandet! Se hur allvarligt det är med människor som står långt utanför arbetsmarknaden! debatterade vi regeringens ekonomiska vårproposition. Då stod ni här från samtliga borgerliga partier och avfärdade den oro som människor känner för jobben, för prisökningarna, för räntorna och för tillväxten. Det var bara dysterkvistar, sade ni då. Det kommer vi att höra igen. Jag trodde att de gjorde seriösa försök att uppskatta hur den ekonomiska utvecklingen går. Vad har hänt ? har 4 procents inflation och en tillväxt på kanske . Under den förra majoriteten hade 4 procents tillväxt och 2 procents inflation. har inte haft så hög inflation som vi har . finns det risk för reallönesänkningar för breda grupper. April månad blev enligt inte Schlingmanns utan den riktiga den svagaste detaljhandelsmånaden . SKL, Kommuner och Landsting, har kommit till finansutskottet och varnat för mångmiljardunderskott i landstingen. Det är sjukvården det handlar om. Det är besparingskniven som sätts in i välfärdens kärna. Men skattesänkningar är det enda ni har framför er. Vi har också haft det som har kommit med mycket skarp kritik mot regeringen. Man talar om ansvarslöshet när det gäller hanteringen av de viktiga försäkringar som måste finnas i ett modernt och öppet samhälle. Det är stenhård kritik, och även ett konstaterade att de senaste årens jobbtillväxt beror på konjunkturen. Jag tycker att jag känner igen det argumentet. Vi står nu i ett läge när Arbetsförmedlingen prognostiserar att sysselsättningen inte ökar . De säger att vi får en minskad sysselsättning . Det är klart att regeringen då börjar backa. Det gäller inte bara i den senaste frågan om FRA, utan backningen gäller också bedömningarna om ekonomin. Tillväxten har ni felbedömt under hela . Ni har nedreviderat den gång på gång. Arbetslösheten, som inte var något problem, har ni fått revidera upp gång på gång. Inflationen och räntorna, som också de sades inte vara någonting att bekymra sig över, är också uppreviderade. Ni har också en i grunden så orättvis politik. Fastighetsskatten har verkligen upprört många människor. får tiotusentals hushåll med vanliga, enkla radhus höjningar av fastighetsskatten medan de som äger lyxvillorna i upplever det som att de har blivit av med fastighetsskatten. Var det detta ni lovade i valrörelsen? Förmögenhetsskatten är avskaffad. Rakt in i fickorna på de mest förmögna går . Lovade ni det i valrörelsen? Var det detta var ute och talade om när han talade om att vi skulle hålla ihop landet? Vi vill investera i framtid. Högkonjunkturen har blåst över . Ni använde inte de möjligheterna. Men det är inte för sent att investera. Det handlar om att satsa på yrkesutbildning och att se till att fylla de vakanser som finns ute i företagen med människor som vill arbeta. Då måste de få chansen att få den utbildningen. Vi föreslår ett brett samarbete med näringslivet där vi tillsammans satsar resurser för att se till att få mer av yrkesutbildning inriktad på bristyrken. Det handlar om KY-utbildningar, yrkesvuxenutbildning och rader av arbetsmarknadsutbildningar för att se till att människor får den kompetens de behöver för att söka de nya jobben. Vi föreslår satsningar på ungdomar. De ungdomar som inte kommer in på arbetsmarknaden är de som inte har fått utbildning. De måste få särskilt riktade insatser för att få en chans att komma in. Vi föreslår dessutom en kraftig skatterabatt för dem som anställer långtidsarbetslösa ungdomar. Vi föreslår fler högskoleplatser. Vi har stora ungdomskullar som kommer. Vi riskerar att hamna i ett läge där varnar för att en allt lägre andel av ungdomskullarna går vidare till högskoleutbildning. Så möter vi inte framtiden. Vi vill investera i konkurrenskraft och utveckla vår tjänstesektor; det är den som är mycket av framtidens jobbmarknad för . Vi vill investera i forskningsprogram för småföretagen och bjuda in näringslivet att tillsammans satsa på forskning och på de områden där vi kan utveckla framtidens varor och tjänster. Vi vill att också pensionärerna ska få del av en framgångsrik ekonomisk period genom att rikta en skattesänkning till alla pensionärer. I går kom ett besked från regeringen om pensionerna och skatterna. Vi har ett system där pensionärerna betalar mer i skatt än en löntagare. Finansministern är beredd att vidga det gapet ytterligare så att pensionärer ska ha ännu högre skatt än vad en löntagare har. I går föreslog man att en liten grupp pensionärer skulle få en skattelättnad. Det är bra vi stöder att pensionärer som har det svårt får en extra stöttning. Men självklart ska alla pensionärer få del av en skattelättnad. Det föreslår vi, och vi utgår från att majoriteten ställer upp på det förslaget. Vi vill investera i välfärden. Det går före gigantiska skattesänkningar. En regering som har fastnat i hjulspåret att bara fortsätta med den politik som inte fungerar, där arbetsmarknaden mattas av och där klyftorna ökar förtjänar inte förtroendet framöver. Vi behöver en framtidsinriktad regering med förmåga att investera och förmåga att minska klyftorna. I detta anförande instämde och (båda s). 3 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 under punkt 1. Att ifrågasätta rådande normer och system inom den ekonomiska politiken är inte helt enkelt. Den svenska ekonomkåren och de större politiska partierna tycks i mångt och mycket agera som flockdjur. Jag ska ta ett exempel en debatt som de allra flesta kommer ihåg. Det var under den turbulenta innan tvingades ge upp försvaret av den fasta växelkursen. I princip alla ekonomer och de flesta politiska partier var överens om kronförsvaret och den fasta växelkursen. Det var den absolut rätta vägen att gå. När sedan gav upp kronförsvaret och övergick till rörlig växelkurs med en strikt prisstabiliseringsnorm var helt plötsligt samma ekonomer helt överens om att det var den enda riktiga politiken. När nu ifrågasätter dessa normer och regelverk som omgärdar finans- och penningpolitiken tar våra politiska motståndare inte debatt i sak utan kommer med svepande argument om att vår politik öppnar för ekonomiskt moras, detta trots att vi var emot många av de förslag som ledde till moraset i statsfinanserna och . Vi har sanerat efter den förra borgerliga regeringen och byggt upp sunda statsfinanser. I våra budgetalternativ har vi stora offentliga överskott. Men anledningen till att vi inte kan få en hederlig och intellektuell ekonomisk debatt är nog snarare att vi ifrågasätter de rådande värderingarna bakom försvaret att dessa system, till exempel att välfärdens andel av ekonomin, det gemensamma, inte ska få öka som andel av bnp eller att demokratins påverkan på ekonomin ska begränsas, det vill säga att folkviljan inte ska få något större genomslag. Det är rätt känsligt, eller hur? Därför blir det också politiska slängar, för man har inga bättre politiska sakargument. Finanspolitiken styrs av ett överskottsmål för de offentliga finanserna. Bakgrunden till införande av överskottsmålet var bland annat den kraftiga ökningen av statsskulden . Det bidrog också till att statsskulden som andel av bnp började sjunka , och vår offentliga skuld är bland de absolut lägsta i världen. Vi har en nettoförmögenhet.