prot · GV09109 · 2008-05-12 00:00:00 — Men då uppkommer en fråga. Säg att småföretagaren trots allt tar chansen att göra den här investeringen i en utbildning och en anställd för att möta behovet i ett bristyrke. Man gör det här. Man vet att det är en tung investering för det lilla företaget. Man vet att om man lyckas väl så kanske det är någon annan som så att säga kan njuta frukterna av det man har gjort. Vem väljer man då att investera i? Är det den som har stått långt bort från arbetsmarknaden? Är det den som har en sjukhistoria eller andra bekymmer? Det är kanske frågor som arbetsmarknadsministern skulle få svara på. Jag vet svaret på den frågan också, men har jag skickat ett svar, så då kanske jag kan kassera in ett svar från arbetsmarknadsministern. Jag tänkte att det kunde vara en sjyst deal. Sedan är det de här insatserna, som det står i svaret till att man har gjort. Man har gjort en rad insatser inom de olika politikområdena för att minska utanförskapet. Sedan räknar man upp sänkt inkomstskatt och sänkta ersättningsnivåer. För den cancersjuke eller trafikskadade som räknas in i arbetsmarknadsministerns så kallade utanförskap och som drabbas av straffskatt och sänkta ersättningsnivåer är det definitivt inte någon hjälp att ta sig ur utanförskapet det kan jag också meddela. 42 (): Om man, som borgerligheten, ser på utanförskapet och människor som inte har ett jobb på så sätt att välfärdssystemet eller våra trygghetssystem är de system som är för generösa och det som gör att människor hålls kvar i utanförskap, då kan jag förstå det här. Men om man ser på aktiv arbetsmarknadspolitik som en första, andra, tredje eller fjärde chans för människor som har stått utanför arbetsmarknaden blir svaret något helt annat när det gäller våra trygghetssystem. Då innebär det att det är ett system som man har tillgång till när man till exempel går mellan olika jobb. Aktiv arbetsmarknadspolitik handlar för oss socialdemokrater just om att man ska få chansen till en arbetsmarknadsutbildning. Om jag som individ skulle behöva visst stöd och viss hjälp för att kunna få ett jobb så kanske det handlar om mitt anställningsstöd för att jag ska kunna få ett jobb. Det handlar om att jag kanske behöver ha en praktikplats eller en möjlighet hos en speciell arbetsgivare för att i slutändan bli matchningsbar på den öppna arbetsmarknaden. Då blir slaskpost i budgeten väldigt knepig. Jag har varit med två gånger i utskottet när man har använt sig av det konto som gör att människor kan få en arbetsmarknadsutbildning till att täcka ogenomtänkta förslag från den moderata regeringen. Därför blir frågan fortfarande: Om man nu tycker att människor ska få en andra och en tredje chans, varför satsar man då inte pengar på arbetsmarknadsutbildningar, bristutbildningar, praktikplatser och möjligheter för människor som kanske i sitt liv ungdomar till exempel inte orkade eller kunde hänga med i grundskola och gymnasieskola? Varför ger man inte människor en andra chans? Varför ser man inte rättvisan i att människor kan ändra sig och att behoven ändrar sig? Vi vet att arbetsmarknaden inte ser ut som i går, och den kommer säkert inte att se likadan ut . 43 (): ställde frågan till arbetsmarknadsministern: är arbetsmarknadsministern inte oftare ute i verkligheten och träffar åkare? Han är säkert ute i verkligheten och träffar åkare så ofta han hinner med. Men arbetsmarknadsministern måste ju regera också, och att regera det vet nog Socialdemokraterna tar tid. Det kräver tankemöda och mycket jobb. Sedan är det ju faktiskt så att en mycket stor del av sin tid, säkert mycket värdefull sådan, tillbringar arbetsmarknadsministern här i kammaren i i ständigt rätt likalydande debatter i ständigt samma frågor. Jag tycker att interpellationsinstrumentet och kontrollmakt är något viktigt och bra som ska utnyttjas med respekt av ministrar, som ska svara och dyka upp här, men det ska också utnyttjas med respekt av oss som äger att utnyttja det instrumentet. Någon måtta kan det vara, kan jag tycka efter att ha följt hur ofta arbetsmarknadsministern är här i kammaren det är dagar och veckor , och det är tårtkalas när det har blivit tillräckligt mycket. Möjligen kan detta kanske vara att gå på tomgång om man ständigt tar upp samma frågor utan så mycket nya vinklingar. Kunde och andra möjligen ge arbetsmarknadsministern chansen att också röra sig lite mer i verkligheten så tror jag att det kunde vara något bra. Det var min lilla reflexion efter uppmaningen från att arbetsmarknadsministern ska vara mer ute i verkligheten och kanske inte lika mycket i . 44 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig först säga för protokollet att jag inte kommer att bemöta inlägg . Jag har inte någon som helst avsikt att debattera åtminstone inte med någon som i den här kammaren anklagar mig för att vara odemokratisk. Då är det sagt. Socialdemokraterna sprider en myt om att det inte finns någon aktiv arbetsmarknadspolitik. Den har vi hört, och den hördes säkert på jobbtoppmötet . Men det är inte sant bara för att det upprepas . Vi har 90 000 personer i jobb- och utvecklingsgarantin, i jobbgarantin för unga och i övriga arbetsmarknadspolitiska utbildningar som tillsammans belöper sig till 12,6 miljarder på ett budgetår. Vad vi har gjort är att vi har viktat om detta. Det är sant att vi har dragit ned på resurserna för dem som har varit i arbetslöshet och i stället lagt mer på dem som har varit borta länge från arbetsmarknaden. Skälet till det var precis det som vi har hört här i debatten förut, nämligen att vi framför allt i det starka läge som var och också delvis inte velat låsa fast personer som borde ha ett jobb att gå till i arbetsmarknadspolitiska utbildningar. I stället har vi velat lägga mer resurser på dem som har sett en och annan högkonjunktur passera utan att komma tillbaka. Exakt hur denna avvägning ska kunna ske kan man naturligtvis diskutera om den skulle ha skett på det ena sättet eller på det andra sättet. Men jag kan konstatera att vad som har hänt är att vi har gått från ett läge då vi hade av arbetskraften i olika aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder till ett läge när vi har av arbetskraften i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är trots den här neddragningen en av de högsta nivåerna i hela världen. Jag tror att det är bara och som ligger högre än i detta avseende. Men denna omviktning har fungerat. har 10 000 personer lämnat jobb- och utvecklingsgarantin för att återinträda på arbetsmarknaden. Det visar att just denna politik fungerar. Sedan blir man lite brydd, och jag vet inte riktigt hur man ska tolka detta. Å ena sidan säger ni nu att allt är högkonjunkturens förtjänst, att högkonjunkturen nu är över, att arbetslösheten nu ökar, att allt går åt pipsvängen, vilket är förfärligt, och att vi borde ha mer jobbpolitik. Å andra sidan fortsätter ni med en dåres envishet att kräva bristutbildningar som just är tecken på det omvända. Någonstans undrar jag lite grann: Var tror ni själva att ni befinner er i konjunkturläget? Och vad är svaret på den frågan som ni då får svar på om ni ställer er den frågan, det vill säga: Vad ska man då göra? Av det jobbtoppmöte som vi har hört talas om är det uppenbarligen ett antal tusen Amsplatser till som ska lösa hela problemet. Det måste då tyda på att det finns en bristsituation som ni vill åtgärda och att högkonjunkturen består. Och jag är väldigt glad och tacksam för att Socialdemokraterna är så positiva i sin bild av hur svensk ekonomi och svensk arbetsmarknad fungerar . Jag tackar särskilt för det. 45 (): Arbetsmarknadsminister ställde en fråga som jag tänkte börja med att försöka besvara. Den handlar om hur vi ser på högkonjunkturen. Hela denna debatt och exempelvis alla de interpellationer som arbetsmarknadsministern utsätts för handlar just om att vi har en högkonjunktur. Vi har haft den starkaste högkonjunkturen i mannaminne, om man nu får använda gammaldags uttryck. Men man ser tydliga tecken på avmattning. Det innebär inte att högkonjunkturen är över utan att det är nu som politiken börjar spela roll och att det är nu som det blir viktigt vilken politik som regeringen faktiskt tänker föra för att så långt som möjligt motverka de effekter som en avmattning får och se till att dämpningen blir så liten som möjligt. Det är i detta sammanhang som vi är oroliga och interpellerar till bland andra arbetsmarknadsministern. Som en kommentar när det gäller detta med många interpellationer kan jag säga att åtminstone två interpellationer som jag känner till har arbetsmarknadsministern själv tagit på sig. Det gäller exempelvis en interpellation som jag skrev om jämställdhetsfrågor till statsrådet , och senast avlastade arbetsmarknadsministern statsminister . I någon mening får man väl därför gissa att arbetsmarknadsministern tycker att det är rätt kul att stå här. Detta är viktiga frågor. När man är arbetsmarknadsminister i en regering som gör denna typ av omläggningar borde man också kanske förvänta sig att man får ta en del debatter i kammaren. Det som jag skulle vilja säga till ministern är att man ska rusta dem som står längst från arbetsmarknaden så att de kan ta de jobb som faktiskt finns. Det är en investering som lönar sig. Den lönar sig för individen, och den lönar sig för samhället. Jag kan bara hoppas att arbetsmarknadsministern och regeringen inser det innan det är . 46 (): utvidgade denna interpellationsdebatt lite grann till att bli en debatt om arbetsformer eller något liknande. Jag vet inte om jag ska fortsätta med det. Men med tanke på arbetsmarknadsministerns svar är det nästan så att man tycker att man borde ha en sådan debatt. En minister som vägrar debattera på grund av sitt dåliga humör är naturligtvis ingenting som är särskilt positivt för demokratin och som för den framåt. Det kan vi konstatera. Om teori om varför arbetsmarknadsministern var så dåligt informerad om detta var korrekt eller inte får väl arbetsmarknadsministern fundera över. Men detta är viktiga frågor, och interpellationernas mängd och omfattning och vilka frågor som kommer upp i interpellationerna styr naturligtvis arbetsmarknadsministern väldigt mycket över själv, och inte bara arbetsmarknadsministern för den delen utan hela regeringen. Hur man svarar och vad man svarar i interpellationerna styr naturligtvis lite grann hur de ser ut i fortsättningen. Om någon ställer en interpellation och inte får något svar på den, som jag gjorde här tidigare i debatten, ska man inte bli förvånad om interpellationen ställs igen. Det är väl något som vi får fortsätta med. När det gäller arbetsmarknadspolitiken tycker arbetsmarknadsministern att det var konstigt att vi nu plötsligt insåg konjunkturens effekt av politiken. Jag skulle vilja säga att det kanske är precis tvärtom. Vi har hävdat att det är konjunkturen som så att säga har spelat arbetsmarknadspolitiken i händerna och som har varit det som regeringen har kunnat luta sig mot. Ingenting av den från arbetsmarknadsministern och regeringen förda politiken har, precis som anför i sitt inlägg, understött ett förbättrat arbetsmarknadsläge. Tvärtom har man ridit på högkonjunkturen. avmattas den, och lämnas och svenskarna åt sitt öde. Jag vill bara notera att både och olika delar om själva debatten ligger på gränsen när det gäller om de tillhör interpellationsdebatten eller ej. Men jag har ändå beslutat att acceptera detta därför att en del möjligen kan tolkas som en del av exemplifieringen kring debatten. 48 (): Jag vill bara understryka att jag har stor respekt för detta. Det är okej med interpellationsdebatter och många interpellationer. Det är viktiga frågor, och det är okej att återkomma. Men jag tittar bara på den totala volymen och hur mycket av ministerns tid som vi tar i anspråk. Och jag tror att han är något av en världsmästare i fråga om interpellationsdebatter i parlament. Jag vill bara skicka signalen att det kan vara något att fundera över för oss alla. Sedan vill jag ställa en fråga till arbetsmarknadsministern med koppling till arbetsmarknadspolitik. Nystartsjobben är en väldigt bra innovation från regeringen, tycker jag, som har gett väldigt många människor en chans att komma in på arbetsmarknaden på ett generellt och enkelt sätt. visar det sig att väldigt många av dessa människor får arbete en tredjedel. Resten har fått värdefulla erfarenheter och kommit in på arbetsmarknaden. Det har säkert blivit lättare för dem att få arbete än om de inte hade haft ett nystartsjobb. Det budskap som går ut över är att det var bara en tredjedel ett misslyckande. Två tredjedelar fick inte någon definitiv, långsiktig och fast anställning. Jag tänkte be arbetsmarknadsministern reflektera lite grann över detta. Allt kan ju i debatten och till oss alla lanseras som en framgång eller som ett misslyckande. Från mitt perspektiv, utan att vara specialist i arbetsmarknadsfrågor, är det ett nytt koncept som leder till att väldigt många människor har arbete och att väldigt många människor behåller arbetet. Det tycker jag känns väldigt bra. Sedan kan man hoppas att det kan bli ännu bättre. Men frågan är hur arbetsmarknadsministern ser på denna nya form och på de utvärderingar som kommer fram. 49 Arbetsmarknadsminister (): Det är nu politiken spelar roll, säger . Jag kan hålla med om det. Då är det väl oerhört glädjande att 10 000 personer redan har lämnat jobb- och utvecklingsgarantin och kommit i arbete. Jobb- och utvecklingsgarantin har tre steg i sig. De två första är operativa. I detta ingår bland annat just den typ av rustning som efterlyser. Det är naturligtvis väldigt bra att det är på det sättet. efterfrågar kommentarer om nystartsjobben. Det är klart att vi vet att 200 000 personer eller så är berättigade till ett nystartsjobb. Jag skulle naturligtvis helst se att varenda en av dem hade möjlighet att på det sättet komma in på arbetsmarknaden till sänkta arbetsgivaravgifter. Det fanns ett gammalt projekt som en av arbetsmarknadens parter drev . Det kallades Ständiga förbättringar. Det måste vara min utgångspunkt. Målet är glasklart: full sysselsättning, men i övrigt en rätt avslappnad attityd till de olika verktygen. Det som funkar ska vi vidareutveckla, det som inte fungerar ska vi ersätta med annat. Det går alltid att förbättra. Jag är oerhört glad att en tredjedel av dem som har fått ett nystartsjobb har kommit till en tillsvidareanställning. Det är oerhört glädjande. Många av dem som har gått till ett nystartsjobb har inte haft ett arbete på mycket . Hälften har inte haft arbete . Var tionde har inte haft ett arbete . Det är naturligtvis grupper som har varit borta från arbetsmarknaden oerhört . har vi utökat nystartsjobben till offentlig sektor och till deltidsarbetslösa. Jag är inte främmande för att på andra sätt utöka eller ändra förutsättningarna så att de blir ännu lite bättre och ännu lite enklare. Interpellationsdebatter är roligt! Jag debatterar gärna, som ni vet. Det är också viktigt, förutom att det är roligt. har jag stått här i kammaren i i 172 interpellationsdebatter. Jag utlovar ledamöterna ytterligare tårta när vi passerar 200. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:622 om internationell militär test- och övningsverksamhet 50 Försvarsminister (): har frågat mig dels vilken min inställning är till internationell militär test- och övningsverksamhet och om jag avser att verka för sådan verksamhet, dels när jag kommer med besked om försvarets medverkan i centrumbildningen i . försvarspolitiska inriktningsbeslut bestämde om viss verksamhet i (prop. 2004/05:5, prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU4, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). När det gäller den militära delen av beslut har Försvarsmakten och på regeringens uppdrag bedrivit internationell militär test-, utbildnings- och övningsverksamhet, ITÖ, i projektform. Detta projekt ska avslutas . Därefter ska de två myndigheterna redovisa resultatet av och hur ITÖ-verksamheten skulle kunna permanentas. När det gäller den civila delen av beslut tillsatte regeringen om civil test- och övningsverksamhet. redovisade sitt betänkande Testa och öva i norra i (SOU 2006:62) . Betänkandet har remissbehandlats. I framför allt norra finns övningsområden både på marken och i luften som kan användas också för internationell verksamhet. Mycket pekar på att såväl som stat som Försvarsmakten har nytta av ITÖ. Min generella inställning till internationell militär test- och övningsverksamhet är positiv. Syftet med det två och ett halvt-åriga har varit att successivt utveckla formerna och inriktningen av ITÖ. Erfarenheterna ska redovisas . Därefter kommer regeringen att ta ställning till ITÖ-verksamhetens fortsättning. I fråga om CTÖ besvarade näringsministern en interpellation av (interpellation 2007/08:105) och två riksdagsfrågor, av respektive , (fråga 2007/08:1145 och fråga 2007/08:1149). Näringsministern har konstaterat att ett genomförande av förslag förutsätter att även regeringen tar ställning. Det gäller bland annat organisationsform, preciseringar avseende finansieringen, verksamhetens inriktning och omfattning och Försvarsmaktens medverkan. Frågan bereds därför vidare inom . Som svar på andra fråga får jag hänvisa till näringsministerns svar. 51 (): Till att börja med vill jag tacka för svaret och möjligheten att debattera ett i grunden ganska spännande förslag. Som sagt skulle det gynna både och naturligtvis , där det föreslagna centrumet skulle ha sitt säte. Jag är extra glad över att försvarsministerns svar är någorlunda positivt. Det borde båda gott inför framtida beslut. Man kan fundera på vad internationell militär test- och övningsverksamhet handlar om. Jo, det handlar i grunden om att utveckla förmågor till max och att utnyttja det unika klimat som finns i norra och . Hemma i är klimatet kallt och torrt och innehåller enorma mängder snö, framför allt . Det är utmärkta egenskaper för att testa, öva och forska. Man utmanar verkligen både människor och fordon i ett sådant extremt klimat. Om man lägger till mörkret kan man säga att förutsättningarna är kompletta. Fordonstestning på den civila delen är redan etablerad i och hemma i min hemkommun. Det är därför vi tycker att vi innehar en infrastruktur och en kunskap för att kunna gå vidare med och utveckla även de militära möjligheterna att sätta och A-kommunerna på världskartan när det gäller testning i subarktisk miljö. Ett samlat grepp om den civila delen och den militära delen skulle kunna ge goda förutsättningar när det gäller styrka och kontinuitet i det här extrema klimatet. Jag tror precis som utredningen säger att ett administrativt centrum placerat i skulle vara helt logiskt med tanke på både att det finns bra militära lokaliteter och att det finns en lång tradition av testning i det här klimatet, både på den civila och framför allt kanske på den militära delen. I förra försvarsbeslutet fick möjligheten att forska vidare inom detta spännande område. Den militära delen, CTI, som har pågått i projektform, borde ha en stark framtidsmöjlighet med tanke på att norra erbjuder en mängd olika möjligheter till övning, precis som försvarsministern sade stora, glest bebyggda områden med en bra infrastruktur som skulle kunna stödja utvecklingen. I sammanhanget vill jag förutom nämna Vidselbasen, som kan visa upp goda resultat när det gäller samarbete på den militära testsidan med Flygvapnet. Sammantaget kan jag med tanke på försvarsministerns svar säga att jag ser mycket positivt på projektet och att det ska kunna bli verklighet. Men det hastar lite. Det är alltid bra med eftertänksamhet, att man bereder ärenden i ordning och att det tar den tid det ska ta, men jag tror att det finns en otålighet både på den civila delen och på den militära delen. Man måste komma fram till ett beslut, så att det som skulle kunna gynna , framför allt norra och , kan startas. 52 Försvarsminister (): I regleringsbrevet har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten och att avsluta internationell militär test-, utbildnings- och övningsverksamhet, ITÖ. Dessutom ska man sedan från Försvarsmaktens sida redovisa resultatet och hur ITÖ skulle kunna permanentas. Det är tidtabellen, och den känner både och jag väl. Projektet måste först avslutas för att sedan kunna bli en permanent verksamhet. En av utgångspunkterna för ITÖ är betänkandet Snö, mörker och kyla , som väl beskrevs här tidigare av interpellanten. Utredningen föreslog att den internationella militära test- och övningsverksamheten skulle utvecklas och pekade på ett antal positiva förhållanden. Det finns en efterfrågan om ITÖ-verksamhet från andra länder. Detta behov skulle en svensk ITÖ-lösning kunna uppfylla. På ett kostnadseffektivt sätt kommer ITÖ att kunna höja Försvarsmaktens insatsförmåga. ITÖ kommer också att skapa möjligheter att utvärdera olika förbands förmåga med utgångspunkt i internationellt vedertagna kriterier. Regeringens beslut innebar att ett centrum för test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö skulle utvecklas för att säkra en civil utveckling med militär närvaro i . Den skulle bestå av en civil och en militär del. Våren påföljande år lämnade regeringen uppdrag till Försvarsmakten att tillgodose det som hade lagt fast. Sedan fortsatte regeringen att utveckla ITÖ och uppdrog åt Försvarsmakten och FMV att till bedriva en verksamhet i projektform. Enheten skulle successivt utveckla organisationsform, ambitionsnivå och inriktning och belysa olika juridiska frågor. Då är vi framme vid det jag inledde med, att Försvarsmakten och FMV ska slutföra projektet , och därefter ska man redovisa sina erfarenheter och lämna förslag på hur en sådan verksamhet skulle kunna permanentas. Det är alltså Försvarsmakten som har regeringens uppdrag i fråga om ITÖ. När det gäller Försvarsmaktens del är det Högkvarteret som bestämmer hur ITÖ ska utformas. Även om interpellanten här naturligtvis belyser just norra ska ITÖ-verksamhet kunna bedrivas i hela där det finns anläggningar och områden som kan utnyttjas. Det är alltså inte i sig bundet bara till , men det är uppenbart att det mesta av en sådan verksamhet förmodligen kommer att bedrivas just i . Där finns det förmodligen bäst tillgång till övningsutrymmen både på marken och i luften. En betydande del av vinterträningen för utländska förband genomförs redan nu vid vinterenheten i . 53 (): Återigen tycker jag försvarsministern låter väldigt positiv, men vi vet att det har funnits en diskussion om den så kallade dödslistan när det gäller förbanden och den omstrukturering som pågår. Därför känns det väldigt viktigt att norra stärker sin position när det gäller att erbjuda utländska förband stora och bra möjligheter att testa sin förmåga att prestera i mörker och i kyla. Att kunna prestera någonting när det är behöver man kanske öva för att känna efter vilka begränsningar man har. Jag förstår att det finns både säkerhetspolitiska och försvarspolitiska frågeställningar när det gäller hur man ska utforma allt, hur den civila och den militära delen ska kunna samarbeta och hur det ska se ut . Därför blir mina följdfrågor till försvarsministern: farhågor eller möjligheter kan man se när det gäller just säkerhetspolitik och försvarspolitik att samarbeta med det som egentligen skulle vara grädden på moset, att stärka norra och som en testregion? Vilka farhågor på det säkerhetspolitiska och det försvarspolitiska området kan försvarsministern se? 54 Försvarsminister (): Några säkerhetspolitiska farhågor när det gäller verksamheten i kan jag inte se. Jag vill snabbt beröra det sade gällande eventuella framtida avvecklingar av förbandsverksamhet. Försvarsmakten har inte presenterat något förslag för att komma till rätta med sin ekonomiska situation. Det kommer man att göra under senare delen av veckan. Jag är väl medveten om att ett antal uppgifter har cirkulerat i massmedier under en ganska , men regeringen har ännu inte fått något färdigt förslag från Försvarsmakten. Så ska jag gå tillbaka till dagens ämne. beslut gällde ju , och bakgrunden var så klart den socialdemokratiska regeringens avveckling av K 4.