prot · GW0913 · 2008-10-15 00:00:00 — Inför valet var ungdomsarbetslösheten en av de stora frågorna. Jag kan konstatera att vi väldigt lyckosamt har sänkt arbetsgivaravgifterna för unga . När det gäller den gruppen vill Socialdemokraterna göra det sammanlagt 13,6 miljarder dyrare för arbetsgivarna att ha ungdomarna anställda. Jag är nöjd med det vi har gjort, och jag hoppas verkligen att man inte straffar den här gruppen som har det svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Om vi tittar på klimat- och energipolitiken är det en klimatdebatt eller , men klimat och energi hänger så intimt ihop att man måste prata om båda två när man tar upp de här frågorna. Vi gör satsningar på precis det som har nämnts från talarstolen. Vi sätter av 875 miljoner för att tekniken som ska ta steget från forskning och utveckling till demonstrationsanläggningar för att gå vidare till kommersialisering ska få ett bättre läge. Det handlar till exempel om andra generationens biodrivmedel. Vi sätter av nästan 340 miljoner för att underlätta spridningen av teknik som är klimatsmart, bra för klimatet och ur energisynpunkt men som ännu inte riktigt har förmågan att klara sig på marknaden. Det kan till exempel handla om solceller. Miljöbilspremien har varit en succé. Vi sätter av ytterligare pengar för miljöbilssatsningen. Avslutningsvis kan man säga att vi också satsar rejält på att göra det lättare att etablera vindkraft med en förenklad tillståndsprocess. Vi har hört från talarstolen att det inte investeras något i energibranschen, för man vet inte vad förutsättningarna blir. Tittar vi på energibranschen som energisektor är det en av de största investerarna i svensk ekonomi. Det investeras oerhörda summor i energiproduktion. Tittar vi på förra årets utfall av hur mycket förnybar energi som levererades ökade vi med en och en halv terawattimmar. Det är inga småsmulor. Det är en 2-procentig ökning av förnybar energi. Så visst händer det saker och ting på energiområdet, och investeringarna står inte stilla, . Så upp med mungiporna! 302 () replik: nämner vad alliansen gick till val på. Jag tror inte att ni gick till val på att ni skulle höja arbetsgivaravgiften för småföretag som är 2 ½ procent högre än den var då. Vi straffar inte heller några ungdomar. Vi hjälper dem. De som anställer arbetslösa ungdomar slipper enligt vårt förslag arbetsgivaravgiften. Vi riktar vårt stöd till dem som behöver det mest. Men det var inte det som var min huvudpoäng i den här repliken. Jag vill höra uppfattning, hur han tolkar uttalande om kärnkraften och 2020. Menar ni i att dörren är stängd för kärnkraftsbygge ? Eller försöker ni med detta pressa fram att åtagandet om förnybar energi är för högt? Vill ni pressa ned det? 303 () replik: Precis som jag sade i avslutningen på mitt anförande: Om vi tittar på ökade vi med en och en halv terawattimme förnybar energi. Jag är inte särskilt bekymrad över att vi skulle sänka ambitionerna när det gäller förnybarhetsmålet. Det tror jag inte att är heller. När det gäller kärnkraften är det väl lite av en hypotetisk fråga. Även det tror jag begriper. Även om vi skulle bestämma oss för att bygga nya kraftverk som drivs med kärnklyvning skulle de inte finnas på plats till 2020. Det är inga småfjuttanläggningar som man bygger hur som helst, utan det är långa processer för att få dem på plats. Så i perspektivet 2020 är det närmast en icke-fråga. 13,6 miljarder sätter regeringen av för att sänka arbetsgivaravgifterna för unga, oppositionen i form av Socialdemokraterna 650 miljoner. 304 () replik: Ja, det blir billigare om man riktar det till dem som behöver det. När det gäller kärnkraftsfrågan, ska jag tolka som att vi kan avföra från dagordningen att diskutera nya kärnkraftverk ? På så vis har vi fått ett besked i dagens debatt. Jag har en till fråga till . fattade beslut om en ny fjärrvärmelag. I samband med detta beslutade vi i kammaren att det skulle tillsättas en utredning om trepartsinträde för fjärrvärmen. Det handlar alltså om dem som har energi som ofta går ut i intet, om hur man skulle kunna ta till vara den energin i fjärrvärmenätet. Det skulle tillsättas en utredning om detta. När kommer den utredningen? 305 () replik: säger att det blir billigare om man riktar detta till dem som behöver det. Regeringens sänkning av arbetsgivaravgifterna för unga omfattar alla. De 650 miljoner som Socialdemokraterna sätter av går till 5 000 individer. Är det så att nr 5 001, 5 002 och 5 003 inte behöver detta? Det är en väldig skillnad i ambitionsnivå mellan 650 miljoner och 13,6 miljarder. frågar hur han ska tolka detta med kärnkraften och 2020. ska tolka det precis som jag sade det. Min bedömning är att även om vi beslutade att bygga nya verk finns det inget som kan leverera . 306 (): Precis som sade finns det en punkt på dagordningen som heter Miljö och klimat. Dock vill även jag drista mig till att koppla ihop energifrågor och klimat. Energin är ju en av huvudpunkterna när det gäller klimatfrågan. Detta är en av de största utmaningar vi har. Jag tror aldrig att vi i mänsklighetens historia har haft en så stor utmaning som att få bukt med klimatförändringarna. Då gäller naturligtvis att vi måste satsa väldigt brett på energikällor som inte släpper ut koldioxid. Som vi från ser det handlar det inte om antingen förnybar energi eller kärnkraft. Det ska vara bådeoch. När det gäller förnybar energi har vi ju det ambitiösa målet att till 2020 ha en 49-procentig andel sådan. Det mandatet har vi på oss, och det står vi fast vid. Hur gör man då för att kunna uppfylla detta ambitiösa klimatmål? Som jag sade tidigare är fortsatt användning och utveckling av kärnkraften en av grundförutsättningarna, förutom naturligtvis att utveckla förnybar energi. Här vill jag en gång för alla slå fast en sak, herr talman: På något vis verkar det ofta i diskussionen som om det fanns ett motsatsförhållande här. Det motsatsförhållandet finns inte. Vi måste kunna satsa på bådeoch för att radikalt kunna minska koldioxidutsläppen. stöder naturligtvis fortsatt utbyggnad av vindkraft och det planeringsmål som finns när det gäller vindkraft. Här har alliansregeringen en tydlig inriktning, inte minst när det gäller att man vill samordna och för att skapa förenklade tillståndsprocesser. Även en del statliga myndigheter har i sina regleringsbrev fått direkta uppdrag att stödja etablering av vindkraft. Bland andra Försvarsmakten har i sitt regleringsbrev att man ska titta på sådana etableringar. Debatten om förnybar energi har kretsat väldigt mycket kring vindkraft, men det finns också andra förnybara energikällor som på kort sikt skulle kunna ge ett värdefullt tillskott av energi och mer eller mindre direkt påverka sysselsättning och tillväxt. Som vi har varit inne på är ju miljöteknik någonting som ger sysselsättning och tillväxt. På , i , finns det långt framskridna planer på att starta en kommersiell tillverkning av vågkraftverk. Det skulle innebära att man inom skulle kunna anställa upp till 250 verkstadsarbetare i en sådan industri. Med tanke på de varsel vi nu har inom fordonsindustrin i är det naturligtvis speciellt intressant att man skapar ny industri. Ett problem i sammanhanget har visat sig vara att just vindkraften pekas ut i så många lägen. Bland annat i regleringsbreven står det om satsning på vindkraft. Vågkraften kommer då i skymundan om man ska väga olika intressen mot varandra. På det sättet finns en risk att de stora forskningsframgångar som finns just inom vågkrafttekniken hindras från att kommersialiseras, vilket de faktiskt har möjlighet att göra. En grundläggande förutsättning för utvecklingen av vågkraft är att man kan få i gång en referensanläggning i . I ett sådant sammanhang är det naturligtvis oerhört viktigt att vågkraft jämställs med vindkraft i beslutsprocesserna. Som jag inledde med är det inte så att bara förordar fortsatt användning av kärnkraft. Vi förordar också en kraftig utveckling av förnybar energi det ena utesluter absolut inte det andra, och det är det som enligt vår syn ger en ansvarsfull energipolitik. Vindkraft och vågkraft bör alltså ha samma förutsättningar att utvecklas. Då är det viktigt att man använder erfarenheter av det arbete som har skett kring vindkraften och förenklade tillståndsprocesser så att det även kommer vågkraften till del. 307 () replik: kommer från en del av där det finns ett stort raffinaderi med gott om överskottsenergi som man inte använder. Vilken är uppfattning om det här med trepartstillträde till fjärrvärmenäten där man kan koppla ihop detta? Vilken är uppfattning om den utredning som jag efterfrågade tidigare? Är detta något vi bör påskynda? Det kan inte vara lätt att vara alla goda gåvors givare. Jag får nämligen inte den här ekvationen att gå ihop, . Ni är för förnybar energi och vill bygga ut den förnybara energins andel till , men säger ert parti att ni ska bygga fyra nya kärnkraftverk. Den ekvationen får jag inte att gå ihop, såvida vi inte ska producera en oerhörd mängd förnybar energi för att komma upp i paritet med kärnkraftsproduktionen. 308 () replik: När det gäller kärnkraften är huvudinriktningen från sida att vi ska köra de kärnkraftverk vi har i deras tekniska livslängd och sedan ändå ha en beredskap för att planera för att ersätta dem. I första hand ska vi alltså egentligen driva samma mängd kärnkraftverk. Det är inte fråga om alla goda gåvors givare. Jag tror bara att vi måste tänka om. Vi har inte fått några besked från Socialdemokraterna heller. pratade om något slags öppet mandat, och vi fick ingen redovisning av hur Socialdemokraterna ser på kärnkraftens framtid. Ur synpunkt har vi väldigt tydligt redovisat hur vi ser på frågan, och det tror jag att debatten mår väldigt bra av. 309 () replik: Nej, , orsaken till att vi inte har gått ut och sagt något är att vi inte ska störa en framtida blocköverskridande överenskommelse genom att binda fast oss någonstans. Men ni har gått ut och sagt att ni vill bygga fyra nya kärnkraftverk. Det är det jag inte får att gå ihop med ett bejakande av målet om förnybar energi. Den första frågan handlade om att ta vara på den överskottsenergi, eller spillvärme som det i dagligt tal kallas, som bland annat kommer från raffinaderiet i . Jag träffade företrädare för industrin längs , och vi kunde ganska snabbt räkna ihop att där fanns som går rakt ut oanvänt. Det ska till en väldig energieffektivisering om vi ska kunna ta till vara på dem, och där vill jag höra uppfattning 310 () replik: När det gäller spillvärme som vi diskuterar här används ju till en del spillvärmen från Preemraffen i . Man har byggt ut en del kulvertsystem, och naturligtvis är det en energikälla som definitivt ska tas reda på. Man kan koppla det till diskussionen vi hade om kärnkraften förut. Även där finns det en hel del spillvärme som bara försvinner. Ska man se långsiktigt på det ska man faktiskt ta reda på den också. Jag tycker att man ska sträva efter att få in detta i fjärrvärmenäten. 311 (): Alla regioner har olika förutsättningar för tillväxt och utveckling. De bästa kunskaperna om de lokala förutsättningarna finns lokalt, inte centralt. Därför vill vi socialdemokrater fortsätta att utveckla den regionala utvecklingspolitiken som syftar till att skapa en hållbar tillväxt i hela landet. Målet för den regionala utvecklingspolitiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. En bra livsmiljö med ett brett utbud av socialservice, utbildning och kultur höjer allas livskvalitet och stärker regionernas attraktions- och tillväxtkraft. Vi tycker att det är viktigt att den nationella nivån, tillsammans med företrädare för regionerna, utformar en strategi för att utveckla regionernas och landsbygdens möjligheter. Före valet lovade de borgerliga partierna en mängd åtgärder till de boende i glesbygden. kan vi se resultatet av med en moderatledd regering. Resultatet är ökade klyftor mellan människor och också mellan landets olika delar. De rika får mer, och de som redan har det svårt får det ännu sämre. Regeringens politik gynnar ensidigt storstadsregioner och de rika kommunerna runt i synnerhet. För del innebär det att avsevärda samhällsresurser har försvunnit från regionen, vilket inte är till fördel för fortsatt utveckling i och dess glest bebyggda delar. Exempel på vad som har skett är följande. Den borgerliga regeringen drar ned på antalet högskoleplatser i ett läge där ungdomskullarna växer. Det här sker framför allt vid de mindre och medelstora lärosätena. Regeringen tog bort var tredje plats på den kommunala vuxenutbildningen. På mindre orter är behovet av vuxenutbildning som störst. Den ökning som vi nu ser i budgeten handlar om en tredjedels återställare. Antalet långtidsarbetslösa ungdomar har ökat. Många villaägare på landsbygden fick höjd fastighetsskatt, inte sänkt som utlovats. Sänkt fastighetsskatt får man framför allt om man bor i storstadsområdenas miljonvillaområden. I stället för utlovade sänkta arbetsgivaravgifter fick småföretagarna i höjda arbetsgivaravgifter. När det gäller utvecklingen av bredbandsstöd kan vi konstatera att regeringen har bromsat utvecklingen. När det gäller telefon kan vi konstatera att vissa hushåll i inland och inte har någon fast telefoni. Regeringen gör ingenting åt det problemet. Planerna på Norrbotniabanan är skrotade. Polisutbildningen dras ned kraftigt, och det är skolorna utanför som drabbas hårdast. Den borgerliga regeringen vill också sälja ut vartannat apotek. Därmed riskerar olönsamma apotek i glesbygden att läggas ned. Posten ska börsintroduceras. Det kommer helt säkert att påverka postutdelningen i svårtillgängliga delar av . Sedan har vi de förändringar i det kommunala skatteutjämningssystemet som har genomförts. Det län som jag representerar, , tappade 44 miljoner. Det är pengar som kommuner och landsting inte kan lägga på vård, skola och omsorg. Det blir mindre resurser till det. Utförsäljningen av , som också planeras av regeringen, kommer att medföra att ett säkert telenät kan garanteras. Vi ser hur de statliga myndigheterna rationaliseras och centraliseras, och det saknas en analys av effekterna för glesbygden av detta. Sedan har vi skattelättnaderna för hushållsnära tjänster. Det har glesbygdens medborgare inte råd med. Av de ansökningar som kom in, som är drygt 52 000, kom 342 ansökningar från . I kommun var det 11 ansökningar och i kommun 228. Då kan man fråga sig var de som använder sig av de här hushållsnära tjänster finns. Jo, de finns i , , , och . Var och en av de här kommunerna har fler ansökningar än hela . Men medborgarna i de glest befolkade delarna av landet får naturligtvis vara med och betala den här subventionen som den borgerliga regeringen har infört för de högavlönades köp av hushållsnära tjänster. Effekterna av förändringarna i trygghetsförsäkringarna är mycket stora. Det här säger vi socialdemokrater nej till. Det är en orättvis politik. Vi vill att hela ska leva. För oss är det självklart att rika kommuner och landsting ska dela med sig för att hjälpa människor i andra delar av landet så att de också kan få en bra välfärd. 312 () replik: och jag har, som boende i de norra delarna av landet, en gemensam utmaning. Det började bra när pratade om den regionala kraften som kommer underifrån. Men sedan häpnade jag över den verklighetsbeskrivning som gav av situationen, i alla fall i min del av landet. Jag kommer från , som aldrig har haft så många människor i jobb. Sjuktalen har sjunkit radikalt. Vi har lyckats få rejäla satsningar på forskning, utveckling, infrastruktur och annat. Det gör att det finns en positiv möjlighet för utveckling. Vi har utmaningar kvar. Trots låg arbetslöshet minskar befolkningen. Vi har en utmaning i att stärka attraktionskraften, men det är en utmaning som vi också delar med många andra delar av landet. Hur kommer en skattehöjning på hundratals miljoner som drabbar näringsliv att göra mer attraktivt för människor och företag? 313 () replik: Det är en positiv utveckling i . Det hälsar jag med tillfredsställelse. Men det är inte tack vare den borgerliga regeringens politik, , som det går bra för , utan det är tack vare de investeringar som den tidigare, socialdemokratiska regeringen har gjort bland annat i branschprogram, infrastruktur och genom att omfördela från de rikare delarna av vårt land till de delar av vårt land där det krävs en skatteutjämning som fungerar. Där är det den borgerliga politiken, och därmed också och , som sviker glesbygden och . Låt oss ta Norrbotniabanan, . Hur känns det att åka hem och förklara att denna bana inte ska byggas? Hur det känns det att komma hem och förklara att inland är förlorare på den borgerliga regeringens politik? Det är fakta. Det är verkligheten, . 314 () replik: Det är just fakta som talar emot . På område efter område kan vi räkna hem hur utvecklingen har sett ut för enskilda människor, företag och regionen som sådan . beskrivning av de satsningar som regeringen gör stämmer inte alls med verkligheten. Vi har en rekordstor satsning på infrastruktur. Det tomrum av ofinansierade satsningar som den socialdemokratiska regeringen lämnade efter sig har den nuvarande regeringen sett till att rätta till. Vi kan fullfölja Haparandabanan och satsningar på annan infrastruktur. Vi kan rusta upp stambanan. Norrbotniabanan finns med som ett projekt i det som vi ska diskutera som prioritering jämfört med andra satsningar på den regionala nivån. Så kan vara lugn. Den nuvarande regeringen vill ha utveckling i hela landet. 315 () replik: Det tar sig i alla fall inget uttryck i den budget och den politik som den borgerliga, moderatledda regeringen för. , som före valet bredde ut sig vitt och brett om vad som skulle göras och vilken regionalpolitik som skulle föras, står ju tomhänt. Det finns ingenting. Jag noterar att inte med ett ord bemöter alla de punkter som jag räknade upp. Det finns ingenting av det som kommenterar. Det är ju en bluff, det som nu säger, att ni skulle ha säkrat infrastrukturutbyggnaden i inland och i de norra delarna av vårt land. Det är ju inte på det sättet. Ta frågorna om bredband! Ta frågorna som handlar om universiteten och utbildningsplatserna! Är det verkligen så, , att så sviker sin egen politik att ni ställer upp på den moderata politiken när det gäller den högre utbildningen? Det är ju så det är. 316 () replik: Jag har haft anledning att följa debatten om fastighetsskatten och har tagit emot mängder med samtal från människor till exempel på , i och i . När jag går in och tittar i varje enskilt fall som jag har följt upp då ska man veta att varje enskilt fall är unikt har jag ännu inte funnit någon som har fått en höjd fastighetsskatt i förhållande till tidigare. Därför är det med stort intresse jag skulle vilja se den redovisning som kan visa av att man har fått en höjd fastighetsskatt. 317 () replik: vet väl lika bra som jag att den uppföljning som har skett av just fastighetsskatten, som ju är ett av de största sveken av ett löfte som den borgerliga regeringen har gjort sig skyldig till, visar resultatet att fastighetsskatten har höjts i stora delar av vårt land, just i glesbygdens och landsbygdens område. Det måste också vara medveten om. Då har vi naturligtvis kunnat följa upp det lokalt och regionalt, men det är framför allt också Villaägarna, som ju är stora intressenter inom det här området, som själva i sin statistik lägger fram detta. Det har varit tydligt för oss alla att effekten har blivit den att det är villaägarna i glesbygden och på landsbygden som har fått vara med och betala de fastighetsskattesänkningar som har skett i storstadsområdenas rika områden. 318 () replik: Det här är en direkt osanning. Så är inte alls förhållandet. Villaägarnas beräkningar har vi kritiserat. Man har inte tagit med den första sänkning som alliansregeringen gjorde direkt efter regeringsskiftet i sina beräkningar. Det är dessutom så att den höjning av fastighetsskatten som sker hade skett även i det gamla systemet. Därför måste man göra jämförelserna utifrån det förhållandet. Jag tycker ändå att vi ska hålla det här på en saklig nivå. Jag har ännu inte sett någon som har förlorat på den förändring som vi har genomfört när det gäller fastighetsskatten utom en grupp. Det är de som arrenderar ut mark till människor som har hus på ofri grund. De som arrenderar ut marken är förlorare, och det bör man se över. Men låt oss återkomma till det. 319 () replik: Då tycker jag att ska ta och ägna lite tid åt och övertyga dem om att de har fel i sina bedömningar. Detta är ju en mycket stor orättvisa, som den borgerliga regeringen även på det här området har genomfört. och koja beskattas lika. Det är fullständigt orimliga skattesänkningar som en del villaägare i de rika storstadsområdena har fått. Betydande skattesänkningar har gått till dem som har det allra bäst, medan de har fått betalas av dem som har de lägsta inkomsterna och som har de villor som inte har särskilt höga taxeringsvärden. Det är ju på det sättet, . Även på det här området är den borgerliga regeringen förespråkare för en omfördelning som går ut på att man tar ifrån de fattiga och ger till de rika. 320 FINN () replik: Ja, det var ju en rad svepande, kritiska beskrivningar av regionalpolitik som levererade här, som hon beskyller alliansregeringen för att inte ha tagit fasta på. Jag tror snarare att det är tvärtom, att det är tillkortakommanden från ett långvarigt socialdemokratiskt styre som har krävt en hel del förändringar. Låt mig då fästa uppmärksamhet på det säger om att sälja ut apotek. Här handlar det om att identifiera ett problem som resten av har identifierat till skillnad från under socialdemokratiskt styre, nämligen att vi har mellan två och fyra gånger så få utleveransställen av läkemedel per capita, per invånare, som resten av . Då är min fråga till : Hur tror hon att det kan missgynna tillgängligheten för läkemedel för det svenska folket att man nu i stället säljer in fler utleveransställen? 321 () replik: Det jag har gjort här, Finn , är att jag har räknat upp de förslag som den borgerliga regeringen har lagt fram i den här och som också den borgerliga majoriteten i denna riksdag har beslutat om. Det handlar bland annat om förändringarna när det gäller vuxenutbildningen, förändringar när det gäller bredbandsstöd, infrastruktur och så vidare. Och hade Finn en möjlighet att lyssna till detta. Jag konstaterade att det inte finns någon av dem som har begärt ordet som på någon punkt har kunnat säga att det har varit felaktigt. När det gäller apoteken handlar det naturligtvis om att om man säljer ut vartannat apotek innebär det att man lägger ansvaret på privata intressen. Vi har sett hur detta har genomförts i . Där är det tre multinationella företag som har tagit hand om apoteken. Det som det handlar om är naturligtvis att det är privata intressen som kommer att styra var man etablerar sig, Finn . Det begriper väl vem som helst. 322 FINN () replik: På alla andra ställen där privata intressen får lov att distribuera saker och ting till folk brukar det följa tillgänglighetsökningar. Det omvända har vi sett i andra system där det råder ransoneringspolitik och svårigheter att få det som för livet är nödvändigt, till exempel läkemedel. Jag skulle ändå vilja be att reflektera en liten sekund och kanske ge oss ett svar: Tycker att det är förvånansvärt att är det enda land som ännu inte har en reform av ökade utbud av distributionsställen, eller tycker att det är normalt att ska skilja ut sig från resten av till exempel så att vi har betydligt sämre tillgänglighet till just dessa ställen men också sämre tider för öppethållande? 323 () replik: Finn , för oss som bor i inland är det oerhört viktigt att vi har möjlighet att ha apotek. Jag betvivlar mycket starkt det finns ingen erfarenhet som säger emot att jag har rätt att de privata intressena skulle garantera olönsamma apotek i inland. Det är det som det handlar om. Tillgängligheten kanske blir mycket bättre här i , till och med i .