prot · GV0994 · 2008-04-11 00:00:00 — har svårt att hålla sig under utsläppstaken, och det beror på att alltför många tar bilen till och från flygplatsen. Det är mer angeläget än någonsin att vi har en fungerande kollektivtrafik till och från . Oavsett om du är restauranganställd, byggnadsarbetare eller infrastrukturminister ska du ha råd att välja ett miljövänligt alternativ. 89 Statsrådet (): Jag tolkar välvilligt, nämligen att vi kan vara överens om att i sig inte är ett misslyckat projekt. Vi kan konstatera att den har begränsningar för att man ska kunna utnyttja den optimalt. Jag har svarat på varför vi har ett fokus på ett samlat och en samlad specifikt för med samverkansuppdraget att nå vettigare lösningar för att förbättra för passagerare att ta sig till och från . Vi måste se att ett större geografiskt område måste vara involverat i arbetet. Därför är det viktigt med de samarbetsformer som finns. Med anledning av frågan om avtalet pågår det parallellt en översyn. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2007/08:528 om krav på vinterdäck på utlandsregistrerade personbilar 90 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att även utlandsregistrerade bilar följer den svenska lagstiftningen angående vinterdäck. besvarade jag en liknande skriftlig fråga av , och jag kommer att lämna samma svar nu som då. Jag konstaterade då att det stämmer att utlandsregistrerade personbilar inte omfattas av kravet på att vara försedda med vinterdäck eller likvärdig utrustning den 1 december31 mars när vinterväglag råder. Vidare informerade jag om att analyserar om det bör ställas krav på mönsterdjup på däck, på vinterdäck eller på likvärdig utrustning för tunga fordon som framförs när vinterväglag råder och att man i samband med detta också kommer att belysa frågan om krav på vinterdäck för utlandsregistrerade fordon. Jag förväntar mig en lägesrapport och avser inte att vidta några åtgärder i frågan . 91 (): Jag vill även här tacka minister för svaret på min interpellation. Det politiska beslutet om en nollvision kom , med en vision om att ingen skulle dödas eller skadas i trafiken. Det var både ett modigt och ett framåtsyftande beslut av dem som då satt i och riksdag. Jag är djupt besviken över hur den borgerliga regeringen har förvaltat nollvisionen. Många skadas i trafiken , och det är angeläget att främja trafiksäkerhetsarbetet. Vi har, som sagt, arbetat länge politiskt för att nå nollvisionen, och vi socialdemokrater tycker att det är angeläget att vi närmar oss det målet. En av de viktigaste åtgärder som har genomförts är kravet på vinterdäck från till . Kravet gäller personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar, och det är bra. Men kravet gäller bara svenskregistrerade bilar. är det många andra som kommer hit, inte minst för att åka skidor i vår fjällvärld, semestra i vår glesbygd och distribuera varor av allehanda slag runt om i vårt land. Alla bilar som kör på svenska vägar måste naturligtvis följa svenska trafikregler. Men bilar som inte är registrerade i behöver inte följa lagen om vinterdäck. Dessutom är bilförare från framför allt kontinenten ovana att köra i vinterväglag, och då borde det egentligen vara extra viktigt att ha bra vinterdäck. Även vi som har varit med förr blir överraskade av halkan. Se bara hur det blev nu ! Efter en varm vinter drabbades vi av isiga vägar så sent som runt påsk, och till och med . När det är så tvära kast i klimatet ställer det till ett stort antal olyckor. Bilförarna är helt enkelt inte beredda och har därför kanske inte förberett sig med lämplig utrustning, som vinterdäck. Jag vet att frågan har diskuterats med anledning av större olyckor där utländska bussar och lastbilar har varit inblandade. Som ministern säger analyserar och andra berörda myndigheter gällande bestämmelser. Men min fråga gäller personbilarna. Var är politiken, fru minister? Vilket ansvar tar den borgerliga regeringen? Hur modig är att komma med nya skarpa förslag för att vi ska närma oss målet om nollvisionen? 92 Statsrådet (): Inte desto mindre, , har jag besvarat exakt den fråga som du ställde . Jag sade i svaret att det handlar om att belysa frågan om krav på vinterdäck för utlandsregistrerade fordon, både tunga fordon och personbilar. Det är det som är uppdraget. När vi kommer in på nollvisionen har jag ingen förståelse för kommentar. Den här regeringen har vidtagit ett antal åtgärder som tidigare regeringar har duckat för. Vi har skapat nya möjligheter för att använda hastighetsbegränsningar på ett helt nytt sätt, genom att tillåta hastighet i förhållande till standard på vägen. Vi går vidare med att införa alkolås för dem som har blivit dömda för rattfylleri. Vi arbetar nu med en tydligare målsättning för nollvisionsarbetet som tydliggör vars och ens ansvar, just för att kunna få ett tydligare resultat. Vad gäller utlandsregistrerade fordon i olycksstatistiken är det lite svårt att utifrån statistik utläsa vem som har vållat en olycka eller vilken typ av däck som varit involverad i olyckan. Vi vet dock att av de 277 som omkom i personbils- eller lastbilsolyckor i vinterväglag färdades 14 personer i utlandsregistrerade bilar. Det är bra att ha med sig det sambandet. Jag tycker att det är oerhört viktigt att varje dödsolycka identifieras för att vi ska se vad som ligger bakom och för att vi ska kunna vidta ytterligare åtgärder. blir det ett oerhört fokus på utlandsregistrerade fordon, och det är därför jag vill nämna den statistik som vi så här långt har att tillgå. 93 (): Ja, vänta och se 14 utländska bilar är 14 för mycket. Frågan om utländska personbilar i med vårt varierande väglag har inte diskuterats. Vi vill ju att fler ska komma hit. Vi erbjuder en fantastisk möjlighet för turister att komma hit, till våra vita vidder och snöklädda berg, som hemma i . Men vi vill också att de ska komma hem det räcker om det är en som inte kommer hem. Jag förstår att det kan verka besvärligt för vinterturister från kontinenten att behöva byta däck innan de kör över gränsen. Om en turist från till exempel eller kör hit för att åka skidor kan det vara besvärligt och onödigt att behöva köpa vinterdäck som man bara använder . Även om de svenskregistrerade bilarna har bra däck utsätts de för ökade risker om de andra inte har vinterdäck. Problemet går att lösa om bara viljan finns. Det borde vara en god affärsmöjlighet att hyra ut däck avsedda för svensk vinterväg vid gränsstationer. Men då krävs det en lagändring, och då krävs det att vi sätter säkerheten i främsta rummet. Och, fru talman, jag tror till och med att det skulle kunna ge ett mervärde för utländska bilförare i vårt land, och de skulle känna sig säkrare att köra här i vinterväglag. Som jag sade tidigare krävs det politiskt mod, . Jag frågar dig igen: Är du beredd att vidta politiska åtgärder för att alla bilister i vårt land ska kunna använda vinterdäck? 94 Statsrådet (): Jag svarar för tredje eller fjärde gången på frågan: Jag kommer att få ett underlag från som belyser de frågor som har ställt till mig skriftligt tidigare och igen. Det underlaget förväntar jag mig att också är intresserad av att ta del av innan ställningstagande görs. Det är ett antal parametrar som man naturligtvis ska ha med sig om det handlar om däck. Vad är ett däck? Vad är mönsterdjup? Krävs det vinterdäck? Det må vara enkelt att säga vinterdäck, men jag ska inte trötta varken protokollförarna eller andra med att räkna upp hur många olika vinterdäck som kan namnges. 95 (): Min förhoppning med denna interpellation var att skulle gå i bräschen för trafiksäkerheten och politiskt värna den nollvision som vi alla är överens om. Jag får väl vänta och se. Jag hade hoppats att vi skulle kunna landa tidigare. För att vi ska slippa ytterligare en vinter i ovisshet, där inte alla bilar tvingas följa svenska trafikregler, är det angeläget att ministern tar frågan på allvar. Men vi får vänta och se. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2007/08:542 om statens ansvar för infrastruktursatsningar 96 Statsrådet (): har ställt följande två frågor till mig: Avser statsrådet att vidta några särskilda åtgärder för att säkerställa att det kommer en proposition om infrastruktur ? Avser statsrådet att vidta åtgärder för att regionalt ska kunna öppna för lokala projekt som inte prioriterats? Det var inte länge sedan jag och hade en interpellationsdebatt just om den här frågan. Jag vill inledningsvis återigen informera om att statens infrastrukturinvesteringar på vägsidan sker dels inom ramen för en nationell plan, dels genom länsplanerna. Genom länsplanerna kanaliserar staten resurser också till de mindre vägarna, till exempel väg 243 genom . När det gäller län ligger ansvaret för prioriteringar inom länsplanen hos regionförbundet i län. Genomfart i kommun finns inte med i Länsplan för regional transportinfrastruktur län 20042015. Projekt som inte tidigare prioriterats av länen får prövas på nytt i samband med den långsiktiga infrastrukturplaneringen för perioden 20102020. En infrastrukturproposition med planeringsramar för perioden 20102020 kommer att presenteras i samband med budgetpropositionen . Samordningen i tiden med budgetpropositionen innebär att de ekonomiska förutsättningarna kommer att tydliggöras. En proposition möjliggör också att väsentligt underlag som lämnats för inte så länge sedan Stockholmsförhandlingen från och framåt från och kan hanteras och inarbetas i propositionen. Efter beslut med anledning av förslagen i propositionen kommer ett mer konkret arbete med prioritering av olika åtgärder utifrån deras nytta att genomföras. Som ett led i detta arbete kommer berörda myndigheter och regioner länsstyrelser, kommunala samverkansorgan och självstyrelseorgan att få i uppdrag att föreslå vilka åtgärder som ska prioriteras på nationell nivå. Regeringen kommer sedan att fastställa åtgärderna på nationell nivå för perioden , medan regionerna fastställer länsplanerna för regional transportinfrastruktur. Jag är övertygad om att vi genom denna process med regional delaktighet får en effektiv användning av statens medel. Avslutningsvis planeras dessutom en närtidssatsning som minskar eftersläpningen i genomförandet av långsiktiga infrastrukturplaner. Genom närtidssatsningen säkras också att redan påbörjade projekt kan genomföras i ett rationellt tempo. 97 (): Jag har ställt frågor till infrastrukturminister . Att jag har ställt mina frågor hänger delvis ihop med det projekt som jag har ställt frågor om till infrastrukturminister . Men det handlar också om det besked som infrastrukturministern gav i om att regeringen planerade att lägga fram en proposition om infrastruktur . Så sade infrastrukturministern då. Sedan har man sagt via en debattartikel att regeringen ska göra detta . har finansministern gått ut och sagt att man måste skruva ned förväntningarna . Arbetslösheten ökar, och tillväxten håller på att sjunka. Därför tycker jag att det är viktigt att få reda på om statsrådet kommer att vidta några särskilda åtgärder för att säkerställa att det kommer en proposition om infrastrukturen . Statsrådet har väl delvis svarat på min fråga. Men sedan har vi i andra debatter fått höra om regeringens nästan vidlyftiga löften om att satsa på infrastruktur. Jag har vid flertalet tillfällen debatterat med andra statsråd. Bland annat har statsrådet sagt att pengarna från försäljningen av Vin & Sprit ska gå till infrastruktursatsningar. Det innebär att vi då har 55 miljarder, förutom det som och har kommit överens om. Jag skulle vilja höra av , fru talman, om hon kan vidimera de uppgifter som jag har fått av . Handlar det om 55 miljarder, direkt från försäljning av Vin & Sprit? Sedan vill jag komma tillbaka till det projekt som jag har skrivit om, som finns i . Anledningen till att jag tar upp det igen är att jag var på ett möte i där , regionförbundet, , kommunen och jag deltog. Och har , tillsammans med , börjat utreda frågan. Det jag försöker belysa gäller företaget i och ska ni veta att är en liten ort som har plågats av neddragningar på järnverket. säger företaget : Vi satsar 1,8 miljarder. 1,8 miljarder är väldigt mycket pengar, fru talman. Det är klart att det påverkar själva infrastrukturen. Outokumpu redovisade vid det här mötet att man förmodligen kommer att fördubbla transporterna till och från företaget i . Därför är det ännu mer angeläget att få reda på av infrastrukturministern om man kan tänka sig att vid enstaka tillfällen, i väldigt extrema situationer, faktiskt vara med och bidra på ett särskilt sätt. Vi har sett att staten har gjort det vid andra tillfällen. Då har det handlat om att säkerställa arbetstillfällen, men det har också handlat om, , svårt utsatta regioner där man faktiskt har varit med och räddat jobb. Här handlar det om att företaget satsar pengar. I sitt svar hänvisar till länsplanen. Jag känner väl till länsplanen, men det här är en extrem situation, så jag skulle vilja ha ett förtydligande, fru talman, vad gäller de frågorna. 98 (): Statsrådet och alliansen har en viktig uppgift att i den kommande infrastrukturpropositionen försöka tillgodose så mycket som möjligt av de behov som finns på olika håll i landet. Alla är viktiga utifrån sina förutsättningar, lokala, regionala eller nationella. lyfter här fram ett projekt som rör kommun. Flera liknande exempel finns över hela landet. Men utan att gå händelserna i förväg kan vi konstatera att alliansen inte kommer att kunna utgå från ett nolläge. Det beror på den förra regeringen. Den hade nog goda avsikter, hoppas jag. Men att man har lagt fram fina infrastrukturplaner på papperet utan att anslå tillräckliga medel har resulterat i luftslott och rosa eller ska jag kanske säga röda? Jag tycker att vi ska vara tydliga. Det har ju efterfrågats av Socialdemokraterna i debatterna . I infrastrukturplanen , som beslutades av den förra regeringen, saknas det 30 miljarder i investeringsmedel på vägsidan. Motsvarande siffran på järnvägssidan är nästan . Snacka om att det finns förväntningar ute i landet! Till detta ska läggas mångmiljardbelopp som saknas för drift och underhåll av vägar och järnvägar. Alliansen startar alltså inte från ett nolläge utan på ett minus 80 miljarder. Inte ens 55 miljarder skulle räcka i det hänseendet. Det tycker jag är viktig information att lyfta fram, inte bara i den här debatten utan i alla debatter om infrastrukturinvesteringar. 99 Statsrådet (): Jag förstår frågeställning med anledning av infrastrukturpropositionen, om den ska komma eller . Det beskedet har ju getts . Den kommer i samband med höstens arbete och det naturliga arbetet med budgeten. Men jag förstår frågeställning. När Socialdemokraterna själva skulle lämna ifrån sig en infrastrukturproposition försköts den . Därmed försköts också planperioden motsvarande . Men med tidsförskjutningen vad gäller den här infrastrukturpropositionen förskjuts inte planperioden som sådan. I övrigt har fått information om hur ansvarsfördelningen ser ut mellan dem på vägsidan vad gäller den nationella planen kontra länsplanerna. har genom Region fått en förfrågan från kommun angående alternativ till en genomfart i . De svarade att den frågan måste hanteras inom ramen för arbetet med att upprätta nya länsplaner. Det är precis så som länsplanearbetet går till. I det sammanhanget kommer naturligtvis att ha dialog med bland annat för att sätta in det i sitt regionala sammanhang. finns det inga handlingar framme eller några planer på alternativ till befintlig genomfart i . Jag har inget mer att tillägga i den här frågan. 100 (): Jag ställde en fråga till statsrådet med anledning av ett löfte som faktiskt har getts här om att man ska satsa de pengar man får in från försäljningen av Vin & Sprit på infrastruktur. Jag tycker att det är viktigt att statsrådet som är ansvarig för infrastruktur talar om ifall de 55 miljarderna från försäljningen av Vin & Sprit kommer att gå till infrastruktur. Det kommer i så fall att räcka till en hel del. Jag uppfattar att man hemskt gärna pratar om vad den tidigare, socialdemokratiska regeringen gjorde eller inte gjorde. Men jag efterlyser i den här debatten, fru talman, besked om vad den här regeringen avser att göra. Det är klart att jag blir bekymrad, därför att ända sedan den här regeringen kom till makten har man pratat om en infrastrukturproposition, men den har skjutits upp . Som jag säger i min interpellation har man lovat att den skulle komma . ska den komma , och vad blir det då? Det finns mycket som inte står i länsplanerna. Jag kan peka på ett exempel som kanske inte hör till de mest prioriterade frågorna men som kanske finns med, nämligen som till viss del ska finansieras av kommuner och landsting. Jag tror inte att det var många kommunal- och landstingsråd som hade förespeglats att de skulle ta ansvar för det som staten borde ta ansvar för. är de beredda att ta detta ansvar, men jag tycker i alla fall att det är statens ansvar att satsa på infrastruktur. Jag vet vad har svarat och jag vet vad har svarat. Vad jag försöker tydliggöra är att det finns extrema situationer där staten kan gå in och ta ett ansvar oavsett hur ett län ser ut. Det är klart att det alltid kommer att finnas vägar som bortprioriteras. pekar jag på ett tydligt exempel där det har hänt något extremt efter det att länsplanen antogs. Då blir min fråga till statsrådet, fru talman, vad hon är beredd att göra, inte vad eller lokalt tänker göra. Vad tänker statsrådet göra? Det kommer att uppstå flera situationer lokalt där det kan vara viktigt att staten går in och tar ett ansvar. Som sagt var: Är det 55 miljarder från försäljningen av Vin & Sprit som ska gå till infrastruktursatsningar? Det skulle jag gärna vilja veta. 101 Statsrådet (): Jag har lagt ett mycket tydligt ansvar på de regionala företrädarna, och att ha lokala och regionala dialoger. Naturligtvis möter jag de regionala företrädarnas intresse och vilja att ta ansvar så att det blir ett logiskt transportnät och logiska kedjor av de olika transportslagen. Det kan inte göras bättre än på regional nivå. Länsplanerna har sin roll och de nationella planerna har sin roll. Jag ber att ta kontakt med de regionala företrädarna och se till att man regionalt prioriterar . 102 (): Jag förstår att inte vill svara på min fråga. Men jag tycker faktiskt att det vore upplyftande om hon gjorde det, eftersom i denna kammare har upprepat att det är viktigt att satsa på infrastruktur och att man därför säljer Vin & Sprit och får in 55 miljarder. Han har till och med fått instämmanden från partikamrater. Då blir min fråga: Vad säger infrastrukturministern? Blir det en satsning med 55 miljarder? Kommer de direkt från Vin & Sprit? Det vore bra om vi här kunde få ett klargörande, fru talman. Det tycker jag i alla fall. Den här frågan borde väl infrastrukturministern kunna svara på. Jag vet var beslutet fattas om länsplanen. Min fråga, som jag upprepat men inte får svar på, är: Vad tycker statsrådet principiellt i frågan om det uppstår extrema situationer ute i landet? Kan det finnas möjlighet att staten vid just extrema tillfällen gör undantag och är med och pytsar ut pengar? Det är viktigt att få reda på det. Jag skulle vilja veta det här. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2007/08:450 om regeringens löften om att öka resurserna till skolan 103 Utbildningsminister (): har ställt två frågor, dels om jag avser att ta några initiativ för att regeringen ska kunna leva upp till de skolsatsningar som utlovades i valrörelsen , dels om jag är beredd att ta några initiativ för att säkerställa att kommunala gymnasier i får förutsättningar att upprätthålla en bra och likvärdig undervisning. Som talmannen ofta har påpekat bör vi inte debattera situationen i skolor här i kammaren. Det gör interpellanten bättre med skolborgarrådet i . Sedan maktskiftet har satsningarna på skolan ökat. Staten satsar betydligt mycket mer på skolan än när eget parti var i regeringsställning. Jag uppfattar att regeringen är på god väg att uppfylla alla de löften som gavs till skolan i valrörelsen. Jag vill nämna några exempel: För det första har den största statliga satsningen på lärarnas kompetens någonsin, Lärarlyftet, gjorts. avsätts för en storsatsning på lärare med fortbildning och ny lärarutbildning. För det andra får skolorna sammanlagt extra under 20082010, Läsa-skriva-räkna-satsningen, för stöd i form av tidiga insatser till de elever som har svårast att nå målen. För det tredje satsas på lärlingsutbildningar. Den gymnasiereform som planeras kommer att innebära en renässans för yrkesutbildningarna i . I ett första steg startar ett försök med lärlingsutbildningar redan nu . Dessa tre satsningar, tillsammans med alla andra förslag som regeringen har presenterat, ger skolan bättre förutsättningar långsiktigt att kla-ra sitt uppdrag. 104 (): Jag vill börja med att tacka för svaret på interpellationen. Bakgrunden till interpellationen är att det finns en väldigt stor skillnad mellan vad som sägs i talarstolen här i riksdag och från och den verklighet som många lärare, rektorer och elever möter ute i skolorna i . Jag tror att de flesta som har följt medierapporteringen har sett de stora protester som har varit, inte minst i , mot de nedskärningar och neddragningar som sker, som resulterar i större barngrupper, mindre skolhälsovård och lägre lärartäthet. Man kan säga vad man vill, men de borgerliga har ju makten både här i kammaren och i , och den politik man talar om här borde hänga ihop med den som bedrivs också ute i enskilda kommuner. Det som egentligen var den utlösande faktorn är ett ganska unikt brev. Det skickades ett brev från alla lärarorganisationer som är aktiva i gymnasieskolans värld i , alltifrån Skolledarna till . De skriver så här: Det ekonomiska tillskott gymnasierna fått täcker ej ökade utgifter för löne- och prisökningar. Inte ens stadens mest populära gymnasier med bara fulla klasser klarar sin budget utan nedskärningar som allvarligt sänker kvaliteten på kärnverksamheten. Vidare skriver man: Kommunfullmäktige har bestämt att vi ska arbeta mot vision 2030, att vi ska skapa en skola i världsklass. Under rådande omständigheter framstår den satsningen mest som ett tragikomiskt slag i luften. Jag menar att vi i den här kammaren måste kunna föra en diskussion om vad som sägs och lovas från och regeringen och vad som de facto blir verklighet ute i verksamheterna. Jag har inte skrivit den här interpellationen för att mest bråka om huruvida den socialdemokratiska regeringen förra gången gjorde mer satsningar på skolan än vad den nuvarande regeringen gör. När man läser svaret kan man tro att den förra regeringen inte gjorde någonting på skolans område. Jag tror att till och med utbildningsministern kan vidimera att det gjordes en satsning för att anställa 15 000 fler lärare i skolor under den socialdemokratiska regeringen. Det gjordes också satsningar på segregerade skolmiljöer för att lyfta resultaten i de områdena. Men det är inte det som är den stora grejen. Skolministern pekar nu på tre saker som han säger att man gör. Som en kommentar till de tre sakerna kan jag säga: För lite, för sent och en bra ansats som ännu inte har gett resultat. Det är jätteroligt att de här tre insatserna görs från regeringens sida. Men ute i skolans verklighet kan man ändå inte se resultatet, i alla fall inte i min del av , i . Även om vi i princip inte, som utbildningsministern hävdar, ska diskutera enskilda ärenden kan väl en minister med ansvar för den svenska skolan inte vara ointresserad av vilka ambitioner man har på regeringsnivå och vilka resultaten är i skolorna. Det är inte första gången utbildningsministern står i talarstolen och talar om enskilda kommuners verksamhet och resultat, så det borde väl intressera skolministern. Är utbildningsministern ens orolig för de signaler som samtliga lärarorganisationer och fackliga organisationer skickar om att gymnasieskolorna i är på väg mot kaos och att kvaliteten är allvarligt hotad?