prot · GV0964 · 2008-02-14 00:00:00 — Jag som finansminister tycker att vi ska vara glada om människor har den hållningen att man vill betala skatt för det omfattande och välfungerande välfärds- och trygghetssystem som vi har i . Jag måste nog säga att det inte är en okomplicerad frågeställning att skapa särregler för just idrottsmän. Jag vet att det är en viktig fråga för skatteutskottet och för idrottsrörelsen. Jag tror att vi ska göra mycket för att underlätta för idrottsrörelsen. Det är en av viktigaste folkrörelser som gör ett mycket viktigt arbete, inte minst för många barn och ungdomar. Men jag är inte beredd att ge en indikation om att vi ska skapa särregler för välavlönade elitidrottsmän. Restiden på vissa tågsträckor 53 (): Min fråga riktar sig till statsrådet . Det har cirkulerat uppgifter i massmedierna om att det tar att transportera sig med tåg från till än vad det gjorde . Vi har också kunnat läsa om att SJ för sin del har försökt att förbättra situationen genom att stänga tågdörrar innan tågen lämnar stationen. Jag ska inte recensera den intellektuella höjden i det reformförslaget utan i stället fråga vad regeringen avser att göra för att förbättra situationen när det gäller tågtransporternas hastighet. 54 Statsrådet (): En av de stora utmaningarna i den kommande infrastrukturpropositionen den kommer är klimatutmaningen. Där har järnvägen en stor och avgörande roll för att ändra transportsystemet. är det, precis som beskriver, trångt på spåren. Dessutom har man kanske inte så effektiva godsstråk som man kan utveckla. Det är en del av det arbete som sker tillsammans med regionala företrädare och våra verk. Det är det underlaget som vi nu återsänt ut till regionerna. Det handlar om att skapa tydliga transportstråk i det här landet så att vi kan skapa bättre förutsättningar för att överföra gods till järnväg även om det är trångt . Det gäller att skapa en ökad effektivitet på befintliga banor. Det arbetet pågår . 55 (): Jag har full respekt för det beredningsarbete som uppenbarligen pågår och som ska resultera i en infrastrukturproposition . Men jag vill ändå höra vad som kan vara regeringens ambitioner på området. är det de facto på det sättet att mellan motsvarande storstäder som ute i , på den europeiska kontinenten, går tågresorna faktiskt mycket snabbare. Det är inte minst, som statsrådet själv understryker, av stor betydelse både för miljön och för den interna konkurrensen och den gemensamma marknaden. Min fråga är återigen, med respekt för propositionsarbetet: Vilken ambition har vi på det här området? 56 Statsrådet (): Jag tror att det framgick av mitt svar till . Ambitionen är att skapa bättre förutsättningar för både gods- och persontransporter på järnväg. Det är därför som den här regeringen har valt att lägga mer resurser till för underhåll i befintlig budget 2008. Vi vet att det framför allt är i de tre största tätorterna, , och , som vi har problem. Det bromsar upp hela systemet. Det är därför som prioriterar att arbeta med att förbättra banorna. Det handlar om att effektivisera, modernisera och öka kapaciteten på befintlig bana. Syftet med detta är att skapa bättre förutsättningar på befintlig bana här och . Men det förtar inte det arbete som också återkommer i infrastrukturpropositionen. Mycket måste göras på befintliga spår innan vi blickar framåt till nybyggnation eftersom det tar så . Socialt ansvar i bostadspolitiken 57 (): I går rapporterade att 66 barn har blivit vräkta . Det ger allvarliga konsekvenser för dessa barn. De har ingen säng, få ägodelar och ingenstans att läsa läxan. Det medför rotlöshet och utsatthet. För att hindra detta behövs bland annat en social bostadspolitik där allmännyttan har en viktig roll, men går egennyttan före allmännyttan. Det gemensamma bostadsbeståndet säljs ut i allt snabbare tempo. Kortsiktiga privata vinster går före möjligheten att föra en socialt ansvarstagande bostadspolitik. Jag vill fråga bostadsministern om hans inställning i frågan. Anser att bostadspolitiken ska ha ett socialt ansvar? 58 Statsrådet (): Bostadspolitikens förnämsta uppgift är att se till att människor har en bostad. Jag var tidigare inne på en fråga som ställde om att bostadsköerna har växt under det socialdemokratiska regeringsinnehavet. Bara här i är det 230 000 människor som står i bostadskö . Det är inte en bra social miljö. vet vi att alla inte saknar tak över huvudet så är det ju inte men man söker en bostad, och man står i bostadskö. Vi kan titta på det här lite mera generellt. Det ligger i fråga. Vi ser då att det här har försämrats också ute i landet. I början av förra mandatperioden var det 61 kommuner som anmälde att det rådde bostadsbrist. När Socialdemokraterna lämnade ifrån sig regeringsmakten var det 122 kommuner som anmälde att det rådde bostadsbrist. Är det en social bostadspolitik? I dessa 122 kommuner bor av befolkning. Svaret på fråga är att en social bostadspolitik uppnås genom att det produceras mer bostäder, och det är det som vår politik nu inriktar sig på. 59 (): Är det inte dags att börjar prata om sin egen bostadspolitik i stället för att fastna i vad Socialdemokraterna gjort och inte gjort? Eller är det bristen på bostadspolitik som gör att uppehåller sig vid vad Socialdemokraterna inte har gjort eller har gjort? Låt mig rekommendera bostadsministern att besöka , där det allmännyttiga bostadsföretaget tar ett socialpolitiskt ansvar. Man har inrättat någonting som man kallar för inkassopromenader, vilket har lett till att antalet vräkningar är nere på ett minimum. Regeringspartierna har som bekant tagit bort målet om en social bostadspolitik och bytt ut det mot ett mål om att det är konsumenternas efterfrågan som ska vara styrande. Ingår människor i svåra ekonomiska situationer bland dem som kan efterfråga en bostad på en borgerlig bostadsmarknad, ? 60 Statsrådet (): Man kan alltid ha en diskussion om målformuleringar. Jag har haft det med ledamöter här i kammaren om just målformuleringarna för bostadspolitiken. Om de hade förändrat verkligheten för de 230 000 som står i bostadskö här hade saken varit ganska enkel. Det handlar i stället om den konkreta politiken. Många har väl trott att subventioner av produktion av bostäder skulle vara genvägen till en social bostadspolitik, men det visar sig att även en nyproducerad lägenhet från den gamla regeringens period med subventionerad hyra en tvåa ofta har en hyra, med subventioner, på runt och över det . Det är alltså inte en möjlighet att genom att ge skattepengar till redan mycket vinstrika byggföretag lösa detta, utan man bör i stället satsa på att hjälpa dem som behöver hjälp för att kunna efterfråga en bostad. Det har den här regeringen gjort genom att införa hyresgarantier och förvärvsgarantier, och vi har en mängd andra förslag som kommer framöver. Bland annat vill vi stärka hyresrättens ställning och se till att den kan utvecklas i det här landet. Det är också en mycket viktig del av vår jobbpolitik att man kan hitta en bostad där man hittar ett jobb. 61 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till . Den gäller kårobligatoriet. Vi är mycket glada över att det nu äntligen verkar som att vi kommer att få föreningsfrihet även för studenter, och vi är också positiva till det förslag som i går presenterades från den utredning som vi i var ganska eniga om att tillsätta. Jag hoppas att vill fortsätta med idén om att vi ska ha ett starkt studentinflytande och att han även vill se att studentkårerna ska kunna ha en social verksamhet. Jag vill också tacka för att han verkar inse vikten av att ha en bred överenskommelse, som han sade på presskonferensen i går. Men jag blev lite bestört när jag fick läsa att den moderate riksdagsledamoten och ledamoten av utbildningsutskottet inte verkar inse vikten av kårernas verksamhet och menar att man inte ska ge några statliga pengar till det här. Då vill jag fråga hur han ser på frågan om det ska vara någon statlig finansiering och vad som är regeringens linje. 62 Statsrådet (): har inte möjlighet att svara just i den här diskussionen. Det kanske går att hitta former för en sådan dialog. Det här är inte den allra viktigaste frågan på mitt område, men ändå känns det för mig väldigt bra att det här nu har kommit. Jag har i politiken fått uppleva att kollektivanslutningen till Socialdemokraterna har upphört. Jag har fått uppleva att kyrkan har skilts från staten. Det skulle vara väldigt tillfredsställande att få göra ett hat trick, som det heter i fotboll, och få uppleva även att den här kollektivanslutningen försvinner. Jag har aldrig trott att det kommer att bli helt gratis. Det blir väl sannolikt inte av studenterna som i fortsättningen kommer att bli medlemmar i studentkårerna, så det blir en minskning av de ekonomiska resurserna, och eftersom kårerna utför en hel del viktigt arbete kan det bli aktuellt med någon form av statsbidrag. Hur stort det ska vara är alldeles för tidigt att yttra sig om, men i princip håller jag med utredaren om att det kan bli aktuellt med statsbidrag ja. 63 (): Jag tolkar det så att regeringen anser att man faktiskt ska ha statsbidrag till kårernas verksamhet, att de är viktiga, att vi också tillsammans här i kan försöka komma fram till ett bra förslag om hur de ska avskaffas med bakgrund i den utredning som har skett och att , i den mån de nu skulle vara emot det här statsbidraget, inte kommer att kunna stoppa det, utan det kommer ni att driva igenom. Är det korrekt uppfattat, ? 64 Statsrådet (): Det är intressant att den här frågan, som ju har varit väldigt kontroversiell , för att inte säga århundraden, när den har behandlats i den här mandatperioden har varit mycket mindre laddad. Precis som frågeställaren sade var det ett enhälligt utskottsbetänkande nu senast om denna fråga. Det vore ju väldigt bra om vi kunde ta itu med det här i bred enighet. Det är jag mycket intresserad av. Sedan blir det lite svårt att veta vilka statsbidrag som behövs. Om det skulle bli så att går med i kårerna, ja, då blir det väldigt illa. Det som utredaren har föreslagit bygger på att nästan inga studenter i fortsättningen frivilligt kommer att gå med. Statsbidraget kommer att bli nästan lika stort som den summa som betalas in i kåravgifter. Det tror jag möjligen är väl pessimistiskt. ska vi remittera detta, och sedan blir det en budgetförhandling. Därefter ska vi lägga fram ett förslag om detta. Vård för vuxna papperslösa 65 (): Precis som statsrådet tidigare sade har regeringen inlämnat en lagrådsremiss vad gäller vård till så kallade papperslösa. Under gårdagen genomfördes i en hearing där bland annat frågan om papperslösas situation och även denna lagrådsremiss lyftes fram. Från flera sakkunniga, bland annat , med flera, markerades att den lagrådsremiss som avlämnats utöver den kodifiering av gällande praxis som regeringen vill genomföra innebär en radikal försämring för vuxna papperslösa. Min fråga till statsrådet blir därför: Är detta att betrakta som en fadäs i hanteringen, eller är förslaget att försämra sjukvården för vuxna papperslösa en medveten handling från regeringen, och i så fall varför? 66 Statsrådet (): Den lagrådsremiss om lag om vård av asylsökande med flera som är inlämnad till Lagrådet har som syfte att kodifiera den redan befintliga överenskommelsen mellan å ena sidan Kommuner och Landsting, tidigare och , och å andra staten. Det är syftet med den här lagrådsremissen. Det görs därför att annars kommer , då den här överenskommelsen löper ut, ett mycket stort antal människor inte att kunna erbjudas vård därför att man inte kommer att ha principer för överföring av pengar mellan stat och de här intressenterna. Jag bedömer detta som ett subjektivt påstående, måste jag säga, eftersom det aldrig har varit avsikten att försämra eller förändra det som kodifieras, att påstå att någonting sådant skulle vara för handen. Syftet med lagrådsremissen är tvärtom att styra upp de här frågorna så att människor inte faller mellan stolarna. Jag tycker att det vore djupt olyckligt om man skulle få en sådan situation att alla de människor som faktiskt är berättigade till vård som asylsökande inte skulle kunna få detta efter om ersättningssystemen inte var klara. 67 (): Precis som statsrådet sade var ambitionen från regeringens sida att kodifiera gällande praxis. visar det sig när man läser igenom och begrundar de handlingar som gått till Lagrådet att man på ett område gör en radikal förändring, alltså inte en kodifiering utan en försämring när det gäller just papperslösa vuxna. Därför kvarstår frågan: Är det att betrakta som en fadäs eller är det en medveten handling från regeringens sida, och i så fall varför? 68 Statsrådet (): Formuleringen nu visar det sig antyder att när läser lagrådsremissen tolkar han den uppenbarligen på det viset. Det gör däremot inte regeringen, utan jag vill med bestämdhet hävda det som jag sade i mitt tidigare svar, nämligen att syftet med lagrådsremissen är ingenting annat än att kodifiera den uppgörelse som redan finns mellan Kommuner och Landsting å den ena sidan och staten å den andra. Det är angeläget. Jag hoppas att också och tycker att det är angeläget att den som ställer upp och är inskriven i vårt system som asylsökande kan erbjudas den vård som han eller hon är berättigad till. Om inte lagrådsremissen, och framför allt den proposition som lagrådsremissen kommer att ge upphov till, kan läggas på bord och beslutas om blir läget mycket prekärt. Därför är regeringens ambition att inte fördröja detta ytterligare utan i stället genomföra den lagstiftning som är planerad. 69 (): skrev finansminister och infrastrukturminister en gemensam artikel i om att infrastrukturen kommer att prioriteras och finansieringen ska ske på ett ansvarsfullt sätt. kunde vi i höra infrastrukturministern säga att statens pengar inte räcker till. I stället vill regeringen att kommuner och företag ska vara med och betala för de vägar och järnvägar de vill ha. Därför vill jag fråga om finansminister tycker att det är rimligt att kommuner ska behöva välja mellan att bygga väg eller skola, att bygga eller järnväg. Är det vad finansministern kallar ansvarsfull finansiering? Och vad innebär det för många av våra mindre kommuner, som inte har de resurser som krävs för att vare sig bygga väg eller järnväg, trots att behovet kan vara skriande stort? Slutligen: Tror finansministern verkligen att företag står på kö för att få finansiera infrastruktur med mindre än att de får rejäl avkastning på insatt kapital? 70 Finansminister (): I fråga ligger underförstått att det varken satsades på väg eller skola. På båda dessa områden har vi nämligen eftersatta behov. Det är klart att vi ska göra en bred satsning på infrastruktur. Infrastruktur är ett sätt att få människorna närmare varandra, företagen närmare sina kunder, medborgarna närmare arbetsplatserna. Infrastruktur är en viktig del av en offensiv tillväxtpolitik. är vi i den sitsen att vi har en viss dämpning i ekonomin. Än så länge ser vi ut att alltjämt ha mycket starka offentliga finanser, och i ett sådant läge har vi goda förutsättningar att kunna göra en betydande satsning på infrastrukturen. Det centrala är att det ska byggas vägar, det ska byggas järnvägar, det ska underhållas, det ska nyinvesteras för att tillväxten ska bli bättre i . Man skapar inte mer resurser genom att tricksa med finansieringsformer, upplåningar och olika bokstavskombinationer. Det centrala är att vi ska ta fram anslagsmedel för att investera i vägar eftersom det är bra för tillväxt och välfärd i . 71 (): Jag tycker nog att gjorde sitt yttersta för att slingra sig ur frågan. Är det inte så, , att du helt enkelt satt sprätt på pengarna och att det därför inte finns några pengar kvar till infrastruktur? Du har sänkt skatterna med 70 miljarder. Sedan slår du dig för bröstet och säger att ni satsat 10 miljarder på infrastruktur och 70 på skatter, så nu är pengarna slut. Jag menar att finansministerns och regeringens politik leder till att staten inte klarar av att leva upp till sitt åtagande när det gäller infrastruktur och därför i stället tvingar kommuner och företag att betala. gör regeringen allt som står i dess makt för att kommuner ska avknoppa och privatisera stora delar av sin verksamhet inom skola, vård och omsorg. Vad är det som gäller, ? Spår, men inte skola? Väg, men inte vård? Jag vore tacksam om finansministern kunde förklara för mig, åhörarna och alla tv-tittarna hur detta hänger ihop. 72 Finansminister (): Det ligger i fråga en något missriktad förståelse av hur ekonomin hänger ihop. Vi har sänkt skatterna rejält. Det gör att vanliga människor får ut mer av att arbeta och att arbetsmarknaden fungerar bättre. Därför har utanförskapet minskat med 130 000. Bara har 130 000 människor kommit tillbaka till arbetsmarknaden från ett långvarigt utanförskap. Det är klart att det lättar upp finansieringsbördan i de offentliga finanserna. Vi kan nu se en dämpning i svensk ekonomi, och alltjämt förblir de offentliga utgifterna låga och utvecklas till och med bättre än vi hade räknat med. Det är genom en offensiv sysselsättningspolitik vi lägger grunden för mer satsningar på kunskap i skolan, mer trygghet i vården, bättre vägar och mer resurser till forskning. Det är så en modern och offensiv tillväxtpolitik ser ut. Därför lägger vi tyngdpunkten där, nu när vi steg för steg för tillbaka mot full sysselsättning. 73 BORIANA (): Min fråga går till migrationsminister . I det civila arbetar jag som socialsekreterare i , och jag och mina kolleger har märkt ett oroande fenomen särskilt . Asylsökande, som ofta är familjefäder, kommer till och blir inneboende hos släktingar, eller också händer det att tio män skriver in sig i en etta. När de får uppehållstillstånd kommer även deras fruar och barn, och då blir bostadssituationen ohållbar. Det finns lägenheter där 1015 personer trängs. Detta skapar enorma problem inte bara för föräldrarna och barnen utan även för , som inte har möjlighet att erbjuda vare sig ändamålsenliga bostäder, krisstöd eller föräldrastöd i den utsträckning som vore önskvärd. Jag undrar vad migrationsministern gör för att lösa dessa problem. 74 Statsrådet (): De exempel som Boriana lyfter fram visar på en grundläggande anledning till varför regeringen lagt fram förslaget om att införa försörjningskrav vid anhöriginvandring, det vill säga ett krav om att både ha en ordnad lön, en tryggad försörjning, och en ordnad bostad innan de kommer till . På det viset kan man, bokstavligt talat, bygga bort dessa problem. Man kan redan från början ställa upp en tydlig kravprofil och se till att människor kommer till förhållanden som innebär att de inte behöver trängas i lägenheter, vilket ju skapar utanförskap och segregation och slutligen kanske leder till det värsta av allt, nämligen ungdomskriminalitet och riktig kriminalitet. Barn och ungdomar som växer upp under sådana förhållanden får inte rimliga levnadsvillkor. Det är viktigt att understryka det som Boriana säger. Alltför många av landets kommuner har haft dessa problem. Alltför många människor har tvingats växa upp under sådana förhållanden. är regeringen på väg att ändra på det, och det känns väldigt bra. 75 BORIANA (): Jag tackar för svaret. Det var mycket bra att få höra det. Samkanalisering av elnät och bredband 76 i (s): Jag vill ställa min fråga till infrastrukturminister . Jag har ställt en skriftlig fråga till infrastrukturministern om samkanalisering av elnät och bredband. Det gjorde jag efter förfrågan från mitt hemlän, , och utifrån det pressmeddelande som infrastrukturministern skickade ut , närmare bestämt . I meddelandet står att regeringen givit länsstyrelser med flera i uppdrag att verka för att bredband läggs ned med annan infrastruktur, framför allt när elnät grävs ned, samt att regeringen beslutat om finansiellt stöd för detta arbete. Svaret på min skriftliga fråga, som jag fick av statsrådet nu , är att beredning pågår av ärendet i . Min fråga är varför statsrådet skickar ut ett pressmeddelande, där allt verkar klappat och klart, när frågan i själva verket inte är färdigberedd ? 77 Statsrådet (): Medfinansiering till kanalisering ligger budget, och därför pågår det arbetet nu i . använder vi de resurser som är avsatta budget, det vill säga de 75 miljoner som är till för att göra smarta nedgrävningar och mer robusta nät. Därav det svar som jag gett på hennes skriftliga fråga. 78 i (s): Ja, jag har kunnat följa det i budgeten. Frågan var dock varför man i förväg skickar ut ett pressmeddelande där allt verkar klappat och klart. Problemet är ju att kommuner, företag och länsstyrelser känner sig lurade och undrar varför de här pengarna inte har kommit. Ett annat problem är att man faktiskt nästan har grävt färdigt . Vi hade en storm som hette och en som hette Per som raserade väldigt mycket av elnäten. Där har elbolagen jobbat för högtryck. Det här kommer om inte så i alla fall i näst . Om man såg den här problematiken och såg att det behövde göras någonting, varför hade man då inte förordningen klar så att man kunde trycka på knappen när pengarna ramlade in och arbetet ute på länsstyrelserna kunde sätta i gång? 79 Statsrådet (): Anledningen är att den här regeringen såg vikten av att prioritera just en kanalisering och att nyttja situationen för att kunna gräva ned nät som man gräver ned elledningar. Det gäller ju hela landet. Nedgrävningar och grävarbete pågår i hela landet. Det har därmed samband med det budgetarbete som naturligtvis resulterade budget. Det är av den anledningen som jag vill hävda att den här regeringen såg de sambanden. Därför lade vi till ytterligare resurser som kan användas av länsstyrelserna just för smarta nedgrävningar och robusta nät. Bostadspolitiken och rörligheten på arbetsmarknaden 80 (): har vi stora ungdomskullar som ska ut på arbetsmarknaden. Rörlighet mellan arbetsplatser är en utveckling som bejakas . För att man ska kunna flytta från en ort till en annan behövs en bostad. I storstadsregioner, där jobben finns, finns inga lediga hyresbostäder. Allmännyttiga bostäder privatiseras i allt snabbare takt. Ska man ha någonstans att bo är man tvungen att köpa sin lägenhet till mycket höga priser. Har man inga pengar, som till exempel de ungdomar som ska ut, är man tvungen att bo i andra eller tredje hand. Regeringens bostadspolitik, eller rättare sagt brist på bostadspolitik sätter effektivt stopp för rörligheten på arbetsmarknaden. Min fråga till bostadsminister är: Vad avser bostadsministern att göra för att sätta fart på byggandet av hyresbostäder? 81 Statsrådet (): tar upp en väldigt viktig fråga. Den har varit uppe tidigare här. Hur åstadkommer vi ett ökat bostadsbyggande mot bakgrund av att har legat i bottenslammet bland bostadsbyggande nationer, kan man säga. Om vi jämför med och kan vi se att de har byggt dubbelt så mycket som vi har gjort i . I bygger de ungefär lika många bostäder som vi för en hälften så stor befolkning. Då frågar vad vi ska göra åt detta. Vi ska naturligtvis ändra på den politik som har förts. Det går inte att med subventioner få fram bostäder. Det innebär bara att de som bygger väntar på subventioner. De väntar på förslag om nya subventioner. Det som behövs är långsiktigt hållbara och stabila spelregler och planeringsförutsättningar för bostadsmarknaden. Det är precis vad byggherrarna efterfrågar, alltifrån de kommunala bostadsföretagen och fastighetsägare till byggföretag. Det är stabila spelregler. Det finns inga subventioner och det kommer inte att komma några nya subventioner. Bygg de bostäder som efterfrågas på marknaden! Det är det recept som vi arbetar efter. 82 (): Vi som sitter här har ju hört vad bostadsminister har sagt. Han har skyllt mycket på den förra regeringen och dess bostadspolitik. Men den förra regeringen satte även upp mål och uppnådde målen med råge. Från bostadsminister kommer inte många egna idéer om hur man ska lösa problemen, utan ni skyller på den förra regeringen. Det vi har hört är ägarlägenheter. Men jag tror ju inte att ägarlägenheterna kommer att bli så väldigt många.