prot · GV0973 · 2008-03-05 00:00:00 — Först kom det en dom 2002 i Länsrätten i som fastslog att inte ska betala moms för att man har köpt eller hyrt en fotbollsspelare som kommer från ett annat land. Det var ju positivt, tyckte idrottsrörelsen och . Kammarrätten i kom fram till samma åsikt . Då kände man väl sig ännu mer säker på sin sak, att den ideella idrottsrörelsen hade haft rätt i sin tolkning. Men efter ytterligare ungefär , , kom Regeringsrätten med sin dom, och då ställde man sig på sida. Då frågar jag lite polemiskt i den motion, Sk355, som jag hoppas att de övriga ledamöterna i skatteutskottet har läst noga. Jag försökte ingående att hänvisa till och redovisa för hur krångligt det kan vara att vara ideell ledare i . Om man ska hålla reda på mervärdesskattelagen, inkomstskattelagen, EU:s sjätte momsdirektiv och deras inbördes förhållanden tror jag att det blir något komplicerat att upprätthålla en fungerande ideell sektor där människor förväntas ställa upp på ideell basis och bli kassör, ordförande och så vidare och bedriva en verksamhet för föreningens bästa, en allmännyttig verksamhet. Är det rimligt att man ska ha kompetens motsvarande den att sitta som ledamot i för att man ska kunna ingå i en ideell förenings styrelse? Det kan man fråga sig. Man kan läsa domarna. Jag tycker faktiskt att länsrättens och kammarrättens domar är mycket mer utförliga. Där kommer man väldigt tydligt fram till att den här ideella föreningen inte ska betraktas som skattepliktig. Regeringsrätten är mycket mer kortfattad. För att sammanfatta vad de tycker och vad de inte tycker och vad de inte är överens om kan jag läsa min sammanfattning. Där står det så här: Samtliga tre rättsinstanser är överens om att de utländska föreningar som har sålt spelarrättigheter är att betrakta som utländska företag. Man är också överens om att tjänsterna är omsatta i när det gäller spelarköp från icke , medan kammarrätten påpekar att så inte är fallet med köp från annat , i det här fallet , eftersom det kräver att köparen är att betrakta som näringsidkare. Dessutom är de olika rättsinstanserna oense om huruvida de aktuella tjänsterna omsatts i yrkesmässig verksamhet. Regeringsrätten menar att så är fallet medan läns- och kammarrätten menar att så inte är fallet, eftersom det har en naturlig anknytning till föreningens ändamål. Dessutom menar , men inte läns- och kammarrätten, att den aktuella föreningen, såsom varande en allmännyttig ideell förening, ändå ska ses som näringsidkare i detta sammanhang. Just i det här sammanhanget, när man köper eller hyr en spelare från ett annat land ska man alltså betraktas som näringsidkare. Det var något svårtolkat, tror jag, för de flesta ideella rörelser. Då kom man på att skulle betala och en ganska hög summa. Men eftersom rättsläget har varit osäkert skulle man inte gå vidare med det här. Man skulle inte granska alla stora klubbar i till exempel och när det gäller ishockey, fotboll och bandy där det har handlats och hyrts spelare från andra länder i ganska stor utsträckning . Det tyckte jag var en helt orimlig ordning och krävde att det här skulle lösas i särskild ordning. har som tur är verkligheten kommit i kapp, så jag behöver inte driva den linje som är en del av reservationen. har nämligen idrottsrörelsen i sin vishet och sin solidariska anda kommit fram till att det här var någonting som ingen kände till. Det var inte så att var speciellt klumpigt eller icke insatta i skattelagstiftningen. Man insåg att det här var en fråga för hela idrottsrörelsen. Därför beslutade man att man tillsammans, via Föreningen , skulle gå in och ta ett kollektivt ansvar. Man skulle liksom inte sätta två föreningar på pottkanten. Av någon märklig anledning råkade dessa finnas i län, vilket kan bero på att skattemyndigheten där är mer nitisk när det gäller att kolla det här medan man på andra håll inte har upprätthållit lagstiftningen på samma sätt. Det innebär i princip att man tolkar lagstiftningen på olika sätt. Vi kan gå in och titta på serietabeller och framtida idrottsutövande. Man har helt enkelt olika förutsättningar att lyckas på fotbollsplanen eller ishockeyrinken. Jag måste säga att jag blir besviken när jag läser utskottets ställningstagande. Man redovisar i princip bara vad som står i min motion och vad som sägs i Regeringsrätten, inte speciellt mycket vad som sägs i kammarrätten eller länsrätten. Och så säger man att det pågår utredningar som ska titta på det här. Jag skulle ändå vilja att någon från de andra partierna och helst från dem som sitter i regeringsställning ger en liten vink om vad ni tycker är en rimlig ordning vad gäller de här frågorna. Ska vi ha en skattelagstiftning i som missgynnar ideell verksamhet? I ett tidigare betänkande kan man åtminstone indirekt utläsa att ni tycker att ideell verksamhet inte ska beskattas hårdare. Men kan ni bemöta det eller bekräfta det eller ha synpunkter på det? Om det här fortsätter, om vi inte gör någonting åt det nu och ändrar lagen med tanke på Regeringsrättens utslag, riskerar vi att få en utveckling som tvingar alltfler ideella föreningar att bli aktiebolag. Är det en önskvärd utveckling? Och på vilken nivå ska man lägga sig för att kunna klara av den kompetens som finns runt ett aktiebolag? Jag förstår att Regeringsrättens dom nu gäller. Det ska vi inte diskutera. Men utifrån den domen och utifrån tidigare diskussion kan man säga: Nej, då måste vi nog faktiskt gå in och ändra på lagstiftningen på ett sätt som gör att vi inte missgynnar ideell verksamhet som bedrivs på till exempel idrottsplaner runt om i . Där tycker jag inte att det finns det minsta inspel för att använda lite fotbollstermer. Det finns inte det minsta inspel när det gäller att man kan läsa vad något annat parti tycker i den här frågan. Ska vi då dra slutsatsen att den samlade idrottsrörelsen måste lita till Vänstern för att det ska bli en bättre lagstiftning? Eller finns det något annat parti som tycker att det faktiskt finns anledning att förändra det här i positiv riktning för den ideella verksamheten? Jag yrkar återigen bifall till reservation 3. 77 (): Jag tänkte inte fördjupa mig så mycket i just den frågan i och med att regeringen ändå tittar på just skattevillkoren för ideella föreningar, bland annat. Jag tänkte över huvud taget inte prata om fotboll, möjligtvis om rättvisemärkta fotbollar. Det hoppas jag att använder. Priset för våra billiga produkter betalas alltför ofta av de människor som under usla förhållanden framställer dem. Rättvisemärkt, däremot, är en rörelse och en märkning som vill förändra det. Genom rättvisemärkning garanterar man att arbetarna får skäligt betalt för sin insats. Man garanterar att de har möjlighet att organisera sig fackligt, och man accepterar varken barnarbete eller diskriminering. Det är en utveckling som vi från förstås vill stödja. Men bättre villkor är sällan gratis. Det gör att rättvisemärkta produkter normalt är något dyrare än produkter som framställs under sämre förhållanden. Kanske är det också därför som rättvisemärkta produkter bara har av marknaden i de segment där rättvisemärkta produkter över huvud taget finns. Det är väldigt tråkigt, för självklart borde sjyst framställda produkter vara en självklarhet. För att det som är långsiktigt hållbart också ska bli kortsiktigt lönsamt skulle man kunna sänka momsen på de produkter som uppfyller kraven för rättvisemärkt. har vi tre momssatser på 25, , där livsmedel ligger på . Om man då skulle sänka momsen för rättvisemärkta produkter, inte bara livsmedel, till skulle de här sjyst framställda produkterna kunna tävla på samma ekonomiska villkor. Då skulle även den som har det knapert ekonomiskt kunna göra ett etiskt bra val. Därför vore det väldigt glädjande om regeringen skulle kunna se över möjligheten till en momsdifferentiering för etiskt och socialt licensierade produkter. Och därför yrkar jag bifall till reservation nr 2. 78 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande SkU20 Allmänna motioner om mervärdesskatt. Ett stort antal av motionerna rör förändringar av våra olika skattesatser. I har vi som huvudregel mervärdeskatt. Härutöver har vi två reducerade skattesatser på . Ett flertal av motionerna innehåller yrkanden om sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya grupper eller varor eller tjänster. I några av motionerna tar man upp frågan om en enhetlig momsskattesats. Det är önskvärt att sträva efter ett system med så få undantag och områden med reducerad moms som möjligt. är det dock viktigt att väga in behovet av att kunna använda momssatserna som stöd och styrmedel. Inom EU har frågan om olika varor och tjänster som kan omfattas av reducerade skattesatser diskuterats . Men rådet och medlemsstaterna har inte kunnat komma överens. hade chansen att ansluta sig till det så kallade lågmomsförsöket inom EU 2006, men den dåvarande regeringen avstod. Vi inom alliansen hade ett annat ställningstagande då. Vi ansåg att det hade varit bra för med den handlingsfriheten. Av den anledningen är vi nu rätt låsta när det gäller att kunna påverka våra momssatser. Därmed avstyrker vi alla motioner. Kommissionen förväntas dock presentera ett nytt förslag om hur reducerade momsskattesatser ska hanteras inom EU. Men innan man har kommit med det förslaget är det omöjligt att göra något åt våra momssatser. Kanske tidigaste 2010 kan vi titta på de olika momssatserna igen. I betänkandet finns det också några motioner gällande avdrag för mervärdesskatt på företagsbilar. Vi diskuterade det i kammaren och återkommer igen. Det här är inte alldeles oviktigt. infördes den så kallade luftspaltsregeln när det gäller avdragsrätt för inköp av lätta lastbilar, alltså lastbilar under tre och . Regeln innebär att det mellan förarhyttan och lastutrymmet måste finnas en luftspalt. De får inte vara hopbyggda. Orsaken till den regeln är att lagstiftaren vill eliminera möjligheten att avdragsgilla fordon används för privat bruk, hur nu den här luftspalten ska kunna eliminera att man inte använder dem för privat bruk. Det har jag lite svårt att se. Om man tittar på hur många av de här hantverksbilarna ser ut kanske det inte är något som man vill sätta sig med sin söndagskappa i. Min uppfattning är fortfarande att den nuvarande regleringen är onödigt byråkratisk och krånglig. Det bör finnas möjlighet att förändra reglerna på ett sätt som gör att företagen kan köpa eller hyra mindre skåpbilar lämpliga för ändamålet med sin verksamhet utan att behöva ta hänsyn till särregler om avdragsbegränsningar vid uttaget av mervärdesskatt. Det borde också ge positiv effekt på koldioxidutsläppet, då de här fordonen ofta har bättre miljöegenskaper såsom låga utsläpp av koldioxid. De bilar som har en så kallad luftspalt går under klassificering karosserikod 30. Jag har genom tagit reda på vad det är för bilar. De har ett genomsnittligt utsläpp på ungefär koldioxid per kilometer. Många av de mindre skåpbilarna som inte har luftspalt men som skulle kunna användas ligger på ett så lågt CO2-utsläpp som 130. Det är en miljöbil i princip. Det här skulle vara en stor vinst för miljön. Vi moderater anser att det fortfarande finns anledning att ifrågasätta de aktuella reglerna ur ett förenklingsperspektiv. Men förhandlingarna om grunderna för reglerna är fortfarande inte avslutade på EU-nivå. Utskottet förutsätter att regeringen deltar i de europeiska förhandlingarna med utgångspunkt att det kan vara möjligt att genomföra förenklingar av de aktuella reglerna om begränsningar för företagsbilar. 79 (): Betänkandet tar upp frågor om mervärdesskatten, en skatt som i många fall upprör människor. ska vi veta att statskassan får stora intäkter från just mervärdesskatten, närmare bestämt i storleksordningen . Frågan om en enhetlig eller differentierad mervärdesskatt har varit en av de frågor som har diskuterats livligt , vilket också visar sig i motionsfloran. Frågan är om vi ska ha en enhetsmoms om eller om vi ska ha tre momsklasser om 6, . Givetvis skulle en enhetlig momssats förenkla systemet, men skulle det innebära prishöjningar på en mängd varor och tjänster. Jag är övertygad om att en skattehöjning på maten med skulle möta stort motstånd från såväl pensionärer som barnfamiljer. Det är ett motstånd som jag har förståelse för. Personligen tror jag inte att införandet av en enhetsmoms är en lämplig väg att gå . omfattas mat av de undantag som finns inom EU för mervärdesskatten, vilket innebär att vi kan ha kvar vår låga momssats. Serveringstjänster på restauranger omfattas däremot inte av undantaget, vilket innebär att en förändring inte är möjlig. Det innebär också att utskottet avstyrker motioner med den inriktningen. Vi har full mervärdesbeskattning vad gäller drivmedel. Förändringar av det förhållandet är inte möjliga på grund av gällande direktiv om mervärdesskatten inom EU. Trots det är vi väl medvetna om behovet av snabba reduktioner av vår koldioxidskatt från vår fordonspark. Användandet av de ekonomiska styrmedlen för att styra över vår fossildrivna fordonspark till användning av mer miljövänliga drivmedel måste öka. Det talar för en sänkt mervärdesskatt på exempelvis biogas, trots att biogasen är befriad från såväl energi- som koldioxidskatt. Jag förväntar mig att den diskussionen tas upp i kommande överläggningar mellan regeringen och EU utan att det för den skull ska behöva göras något tillkännagivande här från kammaren. Omvänd momsskyldighet infördes . Anledningen till införandet var att komma åt svartarbetet inom främst bygg- och anläggningsbranschen. Bakom förslaget fanns branschens stora företrädare, vilket borgade för en acceptans för förslaget. Men visar det sig att regelverket kring den reformen upplevs som komplicerat. Likviditeten i små och medelstora företag försämras, och hanteringen är kostsam för företagen. Även om den här formen av omvänd momsskyldighet har varit införd det var ju i anser utskottet att det finns anledning att vara uppmärksam på de tillämpningsproblem som finns i systemet. Därför ser vi det som naturligt att regeringen nära följer frågan. Att man följer frågan noga är än mer befogat då just omvänd momsskyldighet kan vara en lämplig form även för andra sektorer som har stor svart verksamhet för att vi ska komma åt den. En sådan sektor är skrot- och återvinningsbranschen. Återvinningen av skrot och metall blir en allt större marknad. Det är en utveckling som är bra. Men det här är en bransch som av klassas som en extremt oseriös bransch. Ska vi ha trovärdighet i arbetet med att minimera svartjobben krävs det åtgärder även för den sektorn. Ett förslag till åtgärdsprogram kommer att utarbetas på departementet , där den omvända momsskyldigheten kan vara en framkomlig väg att komma åt den svarta hanteringen. Därför är det viktigt att ta till vara de erfarenheter som finns från bygg- och anläggningsbranschen kring just det här systemet. tog upp frågan om företagsbilarna på ett exemplariskt sätt. Jag vill bara understryka vikten av en snabb hantering av den frågan, för det har varit något av en följetong . Det är en form som visar på byråkrati och krångel som vi måste göra allt för att komma ifrån. Avslutningsvis vill jag säga några ord om inlägg. Jag har stor förståelse för de skäl han tar upp när han pratar om möjligheten för vanliga människor att ta på sig ett uppdrag som kassör i en förening. Som situationen nu ter sig på område efter område är det specialister som krävs. Det talar emot att vi kan ha kvar den ideella idrottsrörelsen bland annat. Det vore olyckligt att få en sådan utveckling. Jag tog själv ett utskottsinitiativ under förra perioden då man från gick in och hävdade att kommunerna skulle ta ut moms för uthyrning av idrottsanläggningar och idrottslokaler till föreningarna. Det är en modell som skulle drabba i storleksordningen . Det blev stopp på den utvecklingen. Det har prövats i . kom svar på frågan. menar att vi måste följa i det här. har sagt att man inte behöver ta ut moms i den här hanteringen, vilket självklart underlättar för dem som sitter som kassörer och inte behöver ha den bokföring som annars erfordras. Det är ju så, , att vi har tillsatt en utredning som ser över det här systemet. Utskottets svar i den här frågan är baserat på att den utredningen arbetar. Det är inte brukligt att vi går in och har åsikter innan en utredning har fullfört sitt arbete. Det arbetet ska vara färdigt . Men, som sagt, har jag stor förståelse för de aspekter du för fram i det här sammanhanget. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag på samtliga punkter. 80 (): Allmänna motioner om mervärdesskatt handlar om mycket pengar, vilket även alldeles påpekade. Det handlar om hur vi ska få in till statskassan och de gemensamma utgifter som vi träffar beslut om. Det viktigaste på detta område, som jag ser det, är att ha en fungerande skatteadministration. Jag var på skattekontoret i . De har specialiserat sig på falsarier när det gäller fordonsförsäljning. Man kan tycka att det är en liten del, men det finns många människor som skor sig på detta. Jag tycker att det är väldigt bra att vi har en kraftfull administration på det området och en skattekriminalpolis som ser till att vi också inom dessa speciella områden upprätthåller det som är allra viktigast, nämligen konkurrensneutralitet. Det går inte att någon säger att han inte betalar någon mervärdesskatt, för då sätts konkurrensen ur spel. Jag vill gärna instämma med det som och har sagt tidigare: Vad man ska ha för momssatser är en svår fråga, det är alldeles uppenbart. Jag behöver bara gå till mitt eget parti, där det finns helt divergerande åsikter om detta. tycker ungefär som jag, att man ska ha en momsskattesats. Det finns också väldigt många som tycker att man kan ha rader av undantag. För min del tycker jag inte att det finns någon anledning att ändra på den här situationen just , men vi kanske kommer till andra situationer där inte minst förhållandet till utlandet kommer att tvinga fram nya bestämmelser. Jag skulle vilja ta mig friheten att något diskutera inlägg och reservation. Vi är många som är sportintresserade. Jag och är till exempel medlemmar i , och det är ju trevligt att vi kan vara det. Detta är en form av ideell verksamhet. är en annan form av ideell verksamhet. Tittar vi på motionerna ser vi att har väckt en helt annan sorts motion om detta, nämligen om nedsatta momssatser på förmedling av sociala hjälpinsatser, bidrag till katastrofinsatser och så vidare. Det finns en lång rad angelägna ändamål där man vill ha nedsatta skatter. Då kommer vi till frågan om vad som är verkligt ideell verksamhet. Jag tycker för min del att har fel på den här punkten. Han vill nämligen inrangera även elitidrott på högsta nivå, vilket jag anser att är, eftersom man handlar med spelare. Det handlar om spelarövergångar och hyra av spelare från annat land för . Detta, menar jag, är inte längre någon ideell verksamhet. Det är en kommersiell verksamhet, låt vara inte i den bemärkelse vi vanligtvis menar. Frågan är om vi ska ha särskilda undantag även på detta område. har som sagt väckt en motion om särskilda konton för idrottsmän och idrottskvinnor. Det är en annan fråga. Allt detta pekar på att problemet finns någon annanstans, nämligen i våra höga marginalskatter. Jag tycker att reservation är väldigt intressant på den här punkten. Om ni läser den väldigt noga ska ni se att det handlar om så kallad förvärvsskatt. Det handlar om spelarövergångar och hyra av spelare från annat land. Men varför, , vill du att spelare från svenska klubbar undantas? När det gäller ideell verksamhet menar jag att man måste vara försiktig med att utvidga definitionen så mycket som motionen från och även från möjligen antyder. Vi är som sagt många som älskar sport och tycker att det är väldigt spännande. Men om klubbar hamnar i den situationen att de har lite pengar och då anlitar en god skatteadvokat för att kunna hyra eller köpa en bra halvback från ett annat land är det då en bra ideell verksamhet? Ska man kanske, som klubben jag själv nämnde, bara satsa på ungdomsverksamhet? Det är en annan form av ideell verksamhet, och den utredning som talar om måste vara väldigt noga i frågan om vad som är verkligt ideell verksamhet. Jag tror för min del att den utveckling vi har sett på sportområdet gör att man måste ha fler begränsningar än vad antyder i sin motion. 81 () replik: Jag tänkte inte begära replik här, eftersom vi har förstått att vi skulle försöka hålla debatten någorlunda kort, och jag tyckte att gav en viss öppning som jag tyckte var positiv i frågan. Man kunde liksom ana att det finns ett intresse från alliansens sida att se över detta på ett positivt sätt för den ideella verksamheten. Men när gick upp blev man väldigt snabbt besviken. Jag kan bara konstatera att länsrätten i sin dom skriver så här: Rättsläget innebär att spelarersättningar kan hänföras till den skattebefriade näringsverksamheten när överlåtelserna är ett naturligt inslag i föreningarnas allmännyttiga strävanden att utveckla och förbättra lagidrotten. Man hävdar alltså att det finns en naturlig anknytning. Det handlar inte om att öppna en bilfirma någonstans och göra något för att dra in pengar till verksamheten, utan det handlar om att köpa och sälja spelare. Som svar på sista fråga vill jag säga att jag lämnar en öppning i slutet av min motion, nämligen denna: Det är ju så att om man köper, hyr eller säljer spelare här i landet behöver man inte betala moms, såvitt jag förstår. Men om man köper eller hyr en spelare från ett annat land ska man helt plötsligt betala moms. Det är dessutom olika regler beroende på om det är ett eller ett land utanför EG för då kommer olika regler in, och det har också betydelse om man är näringsidkare eller inte. Det är alltså tre olika system. Jag är ingen EU-vän, men jag trodde i min enfald att den inre marknaden också omfattade fotbollsspelare. Det här innebär att man får lägga på en straffbeskattning om man råkar vilja ha någon från ett annat land som ska spela i en klubb i . Är det en rimlig ordning? Men huvudpoängen handlar ändå om att rättsläget nu är avgjort och då hänvisar man till att det pågår en översyn. Det har pågått väldigt många översyner , men jag tycker aldrig att man kommer fram till någonting. Den inriktning som drog här innebär att allt fler idrottsföreningar, även på lägre nivå, kommer att behöva bolagiseras. Då är frågan: Ska jag uppfatta det som att du tycker att det är en positiv riktning med en skattelagstiftning som gör att ideella verksamheter måste gå över till att bli aktiebolag? Det kan för övrigt även gälla teaterföreningar, kulturföreningar och så vidare om större pengar är involverade på något vis. Är detta en bra åtgärd? Ska vi sänka den ideella sektorn? 82 () replik: För det första tycker jag inte att det har gått . Domen från Regeringsrätten kom . Säger man att det har varit väldigt mycket utredningar får man ändå ta i beaktande att det inte är så som har gått. Det var det ena. Jag tycker att redogör alldeles korrekt för de olika momsreglerna. Det är inte så lätt med sjätte mervärdesskattedirektivet och in- och utländska köp. Det medger jag gärna. Men jag vill diskutera en annan sak, nämligen vad ideell verksamhet egentligen är. Jag menar att om man gör definitionen för extensiv så att den också omfattar mycket kommersiell verksamhet, där man hyr och köper spelare enligt vad som nästan liknar slavkontrakt, då har man gått vid sidan av vad jag kallar ideell verksamhet. Det är det jag reagerar mot i motion. Jag tycker inte att detta är ideell verksamhet. Det tycker jag att scoutföreningen jag var med i en gång tiden är. Där förekom inget sådant. Ungdomsverksamhet i tycker jag också är ideell verksamhet och så vidare. Men med spelarköp för fram och tillbaka, finansierade på ett sätt som jag inte vet riktigt hur det går till annat än att stora bolag går in och gör avdrag, har man kommit ganska långt ifrån vad jag uppfattar som ideell verksamhet. Då är det inte längre någon folkrörelse.