prot · GV09107 · 2008-05-08 00:00:00 — Det finns ingen sektor i det här samhället som är så beroende av oljan som transportsektorn. Trots att antalet miljöbilar har ökat kommer av energin inom transportsektorn från fossila bränslen. lade alldeles fram en rapport om vad som har hänt , och man kunde peka på positiva trender. Andelen miljöbilar ökade, och var det faktiskt också så att energiförbrukningen genomsnittligt i de nyförsålda bilarna var något lägre än året innan. Men båda de här positiva faktorerna förtas av det faktum att trafikvolymen ökar. Det gör att det sammantaget är mer utsläpp av växthusgaser från trafiken 2007 jämfört med året innan. Lastbilstrafiken har ökat. Man kan säga att det är all-time-high på många sätt, när det gäller både andelen försålda lastbilar och tonkilometer egentligen vilket sätt man än räknar på. Vad är det vi får för det här? Man säger ju att mer transporter ger mer tillväxt som ger mer utveckling. Och så kan det väl vara om det är rätt transporter. Men om man benar upp det lite grann: Vad är det för sorts transporter som ökar? Jo, mycket av den fisk vi äter här i är fångad runt omkring det är atlantisk fisk. Men mycket av den har åkt iväg till för att rensas, och sedan kommer den tillbaka och säljs i EU. Den största importprodukten volymmässigt från till är sand, som vi använder som kattsand här. Glass vi äter, till exempel Magnumglassen, kan vara tillverkad i och hitkörd med lastbil. tillverkades förr på alla mejerier. tillverkas all i på mejeriet i , och sedan körs den runt med lastbil till alla som vill ha . Det här är inte möjligt att upprätthålla. Det är helt vansinnigt och måste prisas bort helt enkelt, om vi ska klara klimatmålen. Det här är inte välfärd. Det är inte utveckling. Det är vansinne. Hur ska man då göra? Ja, punkt nummer ett är att ta bort subventioner som upprätthåller användningen av fossila bränslen. Det borde alla, oavsett vad man har för ekonomisk, ideologisk eller politisk uppfattning, tycker jag, kunna vara överens om. Det är inte rimligt att vi med skattemedel understöder användningen av fossila bränslen. Det är faktiskt det vi indirekt gör när vi har ett avdragssystem som premierar bilåkande framför kollektivtrafik. Det är det vi gör när vi låter människor parkera utan att betala vad markytan egentligen kostar om den skulle användas till något annat. Det är faktiskt det vi gör med många andra system också, på både nationell och nivå. Det andra vi borde göra är att titta över EET-strategin, som de olika trafikverken har kommit överens om som sitt bidrag och sin strategi för att nå klimatmålet och övriga miljömål. Det är alltså , , och några till som har formulerat denna strategi tillsammans. Läser man denna intressanta strategi, vilket vi får tillfälle att göra lite närmare på världsmiljödagen, då den ska presenteras i Förstakammarsalen av , ser man att de föreslår att vi ökar miljörelaterade skatter så att de sammantaget inbringar 15 miljarder . Det bedömer de vara nödvändigt för att vi ska klara klimatmålen inom transportsektorn. blir det en diskussion här det har det varit väldigt mycket om bränslen, och jag välkomnar den diskussionen. Det är väldigt viktigt, när vi gör om och lämnar fossilbränslesamhället, att vi inte gör fel och går in i återvändsgränder. När det gäller pumplagen, som har varit mycket diskuterad här och där har fått kritik, skulle jag vilja säga att syftet med den var att visa att man inte kan fortsätta ett hundraprocentigt beroende av fossila bränslen. Vi måste ha alternativ. Det måste erbjudas förnybara drivmedel på åtminstone de största mackarna i det här landet. är det att ta nästa steg och säga att det inte är så att olja ska ersättas av ett annat drivmedel. Det finns inget allena saliggörande i den här branschen. Mycket av den kritik som riktats mot etanol är sakligt grundad och riktig. Det finns etiska betänkligheter mot att använda det som annars skulle kunna vara mat. Det kan i alla fall inte jag försvara. Att ta bort områden med rik biologisk mångfald och odla bränsle på den kan heller ingen sann miljövän tycka är en klok idé. Däremot biogas, som vi skriver om i det här betänkandet, står inte i någon etisk konflikt, och det står heller inte i konflikt med biologisk mångfald. Men det är inte i första hand fråga om att byta bränsle. Det finns varken ett bränsle eller många bränslen sammantagna som kan fylla den funktion som fossila bränslen spelar i dagens samhälle. Vi måste vara klara över det och se sanningen i vitögat. Vi måste minska energianvändningen totalt sett inom transportsektorn. Det är delvis också det som EET-strategin handlar om. Vi måste bli smartare och använda väg, järnväg och sjöfart i kombination för godstransporter. Vi måste använda cykel- och gångtrafik för att ersätta många av de löjligt korta bilresorna. Vi måste också se till att framtidens transporter inte bara uppfyller klimatkraven utan också övriga miljökrav. Reservation nr 10, som jag yrkat bifall till, handlar om dubbdäcken. Den grundar sig på det faktum att det blir ökade partikelhalter. Ökningen är särskilt tydlig i storstäderna och en av anledningarna till att man överskrider miljökvalitetsnormerna för partiklar. Det har att göra med dubbdäck som är förbjudna i många andra länder. Vi menar att man i första hand ska använda vinterdäck. De kan ha samma goda trafiksäkerhetseffekt. Bara med något enstaka undantag, i form av dispens, ska man kunna ha kvar dubbdäcken. Vi måste låta barns och andras hälsa gå före. Det bästa sättet att minska olycksrisken när det är halt är att lätta på gaspedalen och köra långsammare. Detta för mig över till nästa sak. Jag är inte precis den som drar sig för att kritisera regeringen när jag tycker att det är befogat. tänkte jag emellertid säga något positivt. Det handlar om vägmärken. Jag vet inte om det observerats i kammaren, men vi hade en diskussion tidigare om jämställdhet och transporter där vi bland många andra yrkanden ansåg att borde få i uppdrag att se över trafikmärkena så att både män och kvinnor återspeglades på dem. Vi hade nämligen noterat att alla som gör något på trafikmärkena, vägarbete eller annat, är män, medan kvinnor är passiva eller på sin höjd håller ett barn i handen. Detta återspeglar inte hur vi beter oss i trafiken. Särskilt när det gäller gång- och kollektivtrafik är kvinnorna överrepresenterade medan männen är överrepresenterade när det gäller flyg och bilkörning. har regeringen gett i uppdrag att byta ut en del av dessa till , och det tycker jag att regeringen ska ha en eloge för. Det är nog det enda positiva jag har att säga om deras politik på transportområdet. Man skulle kunna hoppas att detta med blir en start, att kvinnor inte bara ska få synas på trafikskyltarna utan att också de värderingar och beteenden som kvinnor har, och som genomsnittligt skiljer sig från männens, mer avspeglade sig i hur politiken utformas av regeringen. Det smartaste sättet att spara energi i transportsektorn är genom att fler åker tillsammans, att vi åker kollektivt. Kollektivtrafiken bör få ersätta en del av de resor som sker i en bil på ett ton plåt eller mer och som i genomsnitt transporterar 1,7 personer varje gång den är ute i trafiken. Att åka tillsammans i buss, trådbuss, pendeltåg, spårvagn eller järnväg är det helt överlägsna sättet att minska energianvändningen i transportsektorn. Men det lär vi få återkomma till . 127 (): Många förändringar är bra. Tack vare forskningen och utvecklingen kommer till exempel nya läkemedel som botar våra sjukdomar, och vi lär oss mer och mer om oss själva och om världen omkring oss. Men vi påverkar vår planet även på ett negativt sätt genom att förstöra miljön. Transportsektorn står för en tredjedel av koldioxidutsläppen. Trots att vi vet det vill vi fortfarande resa och se världen, åka till jobbet eller skolan, hämta barn på dagis och helt enkelt ha frihet att förflytta oss. Hur kan vi förena våra behov med vår planets behov? Ett sätt kan vara att aktivt använda ny teknik och den teknologi som kommer genom forskning och utveckling. Regeringen inser att forskning och utveckling är oerhört viktigt i vår strävan att minska belastningen på miljön, både i och globalt. Budskapet är enkelt: ska vara bäst på miljöteknik. Medan den allmänna debatten om vägtrafikens miljöpåverkan framför allt handlar om hur etanol ska odlas kommer en ny spännande lösning. Den kommer tyst och utan avgaser. Jag talar om elbilen. Det som mest imponerar på mig är hur energieffektiva elbilar är. Med eldrift får man en total verkningsgrad på . Detta ska jämföras med till exempel dieselbilens . Det betyder att man med eldrift kan köra tre fyra gånger längre per insatt energi. Kritiker säger att man bara kan köra korta sträckor. personbilar körs i genomsnitt per dag, och med dagens teknik kan en elbil köras per laddning. Det skulle täcka in de flesta av svenskarnas alla resor. I finns även en modell som enligt tillverkaren kan köras på en laddning, alltså på en laddning. Jag är helt övertygad om att vi väldigt fort skulle lära oss att ladda våra elbilar, på samma sätt som vi kommer ihåg att ladda mobiltelefonen, laptoppen och tandborsten. Det är bäst om man laddar elbilen med så kallad grön el. Det finns ett stort utbud av förnybar energi vattenkraft, vindkraft, solceller och kraftvärme med biobränsle. är av elproduktionen i koldioxidfri. Här måste jag betona ett intressant faktum och återge vad miljöforskaren sagt, nämligen att det är mer energieffektivt att använda biomassa för att producera el och ladda plug-in-bilar än att producera flytande bränsle från biomassa. krävs emellertid forskning innan elbilen blir en del av vår vardag. Det är spännande med det samarbetsprojekt som startades mellan staten, svenska biltillverkare och energiföretag och som ska resultera i svenska plug-in-modeller. Regeringen satsar på miljöinriktad fordonsforskning. stöder projektet med . Energieffektivisering är nyckelordet i arbetet med att minska transportsektorns negativa miljöpåverkan. Även bensin- och dieselbilar kan bli energieffektivare, och det gläder mig att bilbranschen själv vidtar åtgärder för att göra sina fordon energisnålare genom till exempel effektivare motorer, bättre växellådor, lättare komponenter, däck med mindre rullmotstånd, automatisk avstängning av motorn vid rödljusstopp med mera. Många små ändringar gör stora skillnader. Nya bilar är generellt mycket snällare mot miljön än gamla. Skrot- och miljöbilspremierna är exempel på bra verktyg som tagits fram av regeringen för att få en modernare och miljövänligare bilpark. Regeringen har avsatt för utbetalning av miljöbilspremier 20072009. Eftersom miljöbilsförsäljningen är oväntat hög beslutade regeringen att utöka miljöbilspremien med 240 miljoner . Sammanlagt blir det alltså nästan ½ miljard kronor. Ett annat exempel på verktyg för att få miljövänligare bilar är regeringens proposition, som antog, om efterkonvertering av personbilar för alternativa bränslen. Det tar tid att förnya hela bilparken, men allt är inte förlorat. Även våra existerande bilar kan effektiviseras genom så kallad eco-driving, som står för sparsam körning, och ITS, alltså intelligenta transportsystem. Sparsam körning är ett bra sätt för alla förare, även lastbilschaufförer, att ta ansvar och med sin körteknik minska påverkan på miljön. Genom att göra färre inbromsningar, anpassa hastigheten, undvika onödig belastning och minska de krafter som bromsar fordon till exempel demontera en takbox som inte används och ha rätt tryck i däcken kan man enligt spara av bränslet, koldioxiden och pengarna. Transporterna kan effektiviseras även med olika IT-baserade verktyg. Jag har tidigare nämnt ITS, intelligenta transportsystem. Genom datoriserade bilar kan man minska bränsleförbrukningen. Satellitnavigeringssystemen hjälper att planera logistik och effektivisera distribution av gods. IT-system övervakar trafik och förbättrar trafikflöden. Besparingspotentialen är enligt stor, . Vi bör också komma ihåg att IT erbjuder möjligheter för kommunikation som kan minska behov av resande och transporter. Man kan ringa samtal, skicka e-post eller ha videokonferenser. Även e-handel har betydelse för miljön. I stället för att köra runt till olika butiker kan man bläddra i sortiment via webbsidor och göra beställningen direkt från sitt vardagsrum. Slutligen skulle jag vilja påpeka att man inte bör ställa olika transportsystem mot varandra. Transportsystemen är mer komplementära än konkurrerande. En bil innebär frihet och är inte bunden av spår eller tidtabeller. Det är viktigt att behålla den friheten, men vi måste se till att fordonen blir bättre, effektivare och miljövänligare. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 128 () replik: Jag kan hålla med om mycket av det som sades. Vem kan vara emot eco-driving eller ny teknik? Det är vi definitivt inte motståndare till . Men när det gäller plug-in-bilarna har jag lite frågor och kritiska anmärkningar. Det är ny teknik. Det finns inte så många bilar i drift i . Det är väl ca 300 som rullar på våra vägar som är eldrivna. Det förslår inte så långt i förhållande till den bilpark vi har i övrigt. Jag undrar vilka metaller som hade tänkt sig skulle ingå i batterierna. Alla elbilar måste ha någon sorts batteri. Vad är det för sorts teknik som förespeglas i de kommande elbilar som du var så positiv till? Nästa fråga handlar om koldioxidutsläppen från trafiken totalt sett. Du pratade mycket om personbilar, men det är faktiskt lastbilstrafiken som är den stora ökningen. Ökningen av lastbilarna ser ut att ha tagit den lilla minskning som finns på personbilssidan. Ska de också gå på plug-in eller hur har du tänkt att lastbilarna ska drivas framöver? Flyget är också en stor källa till koldioxidutsläpp. Finns det någon plug-in-lösning som känner till där som jag har missat? Min sista fråga är: Vilken tid bedömer att vi har på oss för att vända trenden av ökade växthusgaser till en minskning? 129 () replik: Utvecklingen pågår när det gäller batterityper för elbilar. fanns det mycket sämre batterier. Utvecklingen pågår ; forskare arbetar på det. Vi kan till exempel jämföra med utvecklingen som har skett med mobiltelefoner. Tittar vi lite bakåt i tiden så var det jättestora batterier för mobiltelefoner. vet vi hur de ser ut; de får plats i våra fickor utan problem. Det pratas mycket om litiumbatterier, men jag är helt övertygad om att det kommer nya lösningar. Både biltillverkare och företag som sysslar med att ta fram nya batterier har redan samarbete i . Självklart behöver vi effektivisera godstransporter. Vi har ITS olika verktyg. Vi kan optimera körsträckan. Vi kan använda samlastning och sparsam körning. Det finns många olika verktyg som kan användas , och det måste vi göra. Vilken tid har vi på oss? Egentligen har vi ingen tid. Det är därför vi står här nu och debatterar detta. Det måste finnas åtgärder. Vi måste tänka på det vi gör. Alla måste ta sitt ansvar och tänka på miljön och på vilka val man gör som konsument i vardagen. 130 () replik: Visst pågår det en enorm batteriutveckling. I de första elbilarna var batteriet så stort att det inte fanns plats för någon förare i bilen. Men om jag har uppfattat det rätt är det litium som är den aktuella metallen för de batterier som planeras . Då vill jag upplysa om att hälften av allt litium som finns i världen finns i . Det bryts under omständigheter som varken du eller jag skulle tycka var rimliga eller etiskt försvarbara. Jag ser därför att det är vissa problem med plug-in som den stora lösningen på personbilstrafikens minskade växthuseffekt. När det gäller lastbilar hörde jag inte något annat bränsle nämnas. Det är klart att man måste effektivisera lastbilstrafiken, men vad jag vet finns det ingen ordentlig lösning när det gäller alternativ till diesel för landsvägskörningen. Den stod för 660 000 extra ton koldioxid . Är beredd att införa kilometerskatt för lastbilstrafik? Alla de tekniker du räknar upp för besparing har funnits länge men används inte därför att det är för billigt att använda lastbilar för hela transporten. Kombinationen sjöfart och järnväg används alldeles för lite därför att det är billigast att köra med lastbil hela vägen. Det sista är tidsaspekten. Jag håller med dig. Tiden är egentligen redan ute. Är det då inte lite vanskligt att använda sig av ny teknik som inte ens finns i serietillverkning som sin främsta lösning på transportsektorns klimatproblem? Är det inte bättre att använda sig av det vi vet att vi har här och ? Vi har järnväg, sjöfart och alternativ till bilen, nämligen att åka kollektivt, tillsammans. De lösningarna finns. Det borde väl vara huvudstrategin, även om man inte ska säga nej till teknisk utveckling. Men vi kan inte inteckna något vi inte har. 131 () replik: Vi måste effektivisera godstransporter. Det kanske görs för lite just . Vi måste göra ännu mer. Varje lastbilschaufför bör tänka efter och till exempel tillämpa eco-driving. Det finns olika försöksprojekt. I till exempel har man eldrivna lastbilståg. Det finns forskare, även här i , som föreslår att man skulle kunna ha eldrivna lastbilar på motorvägarna. Det finns alltså redan tankar om det även här i . När det gäller elbilar och batterier måste vi se till att vi hittar bättre alternativ. Om de alternativ för att producera batterier som planeras just nu inte fungerar bra av etiska skäl måste vi hitta bra lösningar. Men är det bättre att bara använda etanol och satsa på det med stigande matpriser och svältande barn som följd? Det är inte heller bra. Vi måste helt enkelt hitta de bästa lösningarna. Vi måste driva på utvecklingen. Vi måste satsa på forskningen. 132 () replik: Jag tycker att det är positivt att höra en moderat företrädare som problematiserar transportsektorn något och ändå förstår problematiken. Vi kan diskutera om de åtgärder som föreslås är de rätta, men det finns ändå en vilja att se teknikutvecklingen. Jag kan visserligen tycka att tilltron till tekniken ibland blir som marxismens teori om produktivkrafternas utveckling, det vill säga att allting löser sig med teknik. Det har vi trott . En stor del av de problem vi har beror på att vi har trott att vi kan ösa på med den kunskap vi har. Vi tillämpar ett sätt att bedriva industriell verksamhet som har skapat de problem som vi står inför. Det är vi människor som har skapat det problemet. Jag tror att vi måste lära av historien och fundera lite i förväg och inte bara ha den ljusa tilltron till att vi kommer att lösa allting med teknik. Jag gillar inte att vi faller in i fållan att biodrivmedel inte heller är bra. Jag delar och många andras uppfattning att vi inte kan lösa transportsektorns problem bara genom att tro att vi ska få fram förnybara drivmedel och sedan köra på i samma tempo. Det är ändå viktigt att vi pratar om det. Precis som vi pratar om att det finns grön el och sämre el finns det bra etanol och sämre etanol. Man måste titta på detta ur ett livscykelperspektiv. Vi måste få fram en certifiering så att vi kan titta på vilken typ av etanol som är godtagbar och vilken som inte är godtagbar. Det finns hänvisningar till olika rapporter. En del av energieffektiviseringen handlar om att hastighet har betydelse. Jag konstaterar att regeringen har infört en hastighetsreform som kritiseras av både NTF och eftersom den riskerar att vi får högre genomsnittlig fart i landet och därmed högre utsläpp av koldioxid. Man kan undra om det, tillsammans med den satsning vi gör på vägarna, går i rätt riktning ur klimatsynpunkt. Högre hastighet och mer vägtrafik, är det lösningen på klimatfrågan? 133 () replik: Teknik löser inte alla problem, men kan hjälpa till att ta fram bättre lösningar. Det är värt det. Dessutom tror jag på människan och på att vi kan göra våra medvetna val och påverka den situation som vi är i . Hastigheten måste anpassas efter den väg man kör på, vilka regler som gäller, vilket väder det är, vilket underlag det är och om det är sommar eller vinter och om det är halt. Att anpassa hastigheten är, som jag påpekade i mitt anförande, ett viktigt verktyg när man tillämpar sparsam körning. Man ska alltså försöka undvika att köra väldigt fort och göra många inbromsningar. Jag har inte sett något underlag från med resultat av tillämpningen av hastigheterna och om det verkligen har blivit högre hastigheter. Jag vet inte om har ett underlag som visar att det har blivit högre hastigheter. 134 () replik: På s. 21 i betänkandet hänvisar man till . Ett av de förslag som man nämner som väsentligt för att minska de negativa följderna av transporter är lägre hastighet. När vi diskuterade hastighetsreformen försökte jag förtvivlat få den ansvariga ministern, , och även andra representanter för den borgerliga sidan att gå med på att om vi ska ändra hastighetssystemet måste det ske på ett sätt som inte ökar utsläppen av till exempel koldioxid. Det var helt omöjligt att få med den skrivningen. Det är ett fysiskt faktum att om man i stället för att köra i 110 kör i 120 väg kan man inte kompensera det genom att sänka farten från 90 till 80 på lika lång sträcka. Det krävs en längre sträcka där man minskar hastigheten. Det kan man se på bränsleförbrukningen om man kör en någorlunda modern bil. Om man kör i 110120 går det åt betydligt mer bränsle än om man kör i 7080. Vi menar att en sådan reform måste gå ut på att vi ska sänka farten. Medelhastigheten måste minska. Jag kan inte uppfatta motviljan från regeringens sida mot att skriva in en sådan formulering som annat än att man inte har något sådant krav. Man vill nu tillgodose att några vill köra fortare. Att få köra fort är också en frihetskänsla, kan man säga om man är lite ironisk. Det kostar på miljön om man kör fortare. Det är bara att titta på bränslemätaren i bilen. På s. 34 hänvisar man till forskningsöversikten. Vi måste bryta den ökning som sker inom biltrafiken, flygsektorn och så vidare. Oavsett vilket drivmedel vi använder kan man inte komma till rätta med problemet genom att bara säga att vi löser det med teknik. Vi måste få mer kollektivt resande. Delar den uppfattningen? 135 () replik: Vi behöver många fler åtgärder. När vi kör våra bilar behöver vi alla tänka på hur vi kör och hur fort vi kör. Kör vi på det bästa sättet ur energieffektivitetssynpunkt? Om hastigheterna blir mycket högre kan det bli större utsläpp. Vi har kommit överens om att det är som ska bestämma vilka hastigheter som ska gälla på olika sträckor och anpassa hastigheten efter vägarna. På vissa vägar kommer det att betyda lite högre hastighet, på andra vägar lite lägre. Det var inte sagt från vår sida att det måste bli högre hastigheter i genomsnitt. Jag håller inte med . 136 (): Det är tacksamt att vara ledamot i trafikutskottet när transportfrågorna och miljö- och klimatfrågorna är så oerhört heta, även om intresset inte direkt avspeglas i uppslutningen här i kammaren vare sig bland ledamöterna eller på åhörarläktaren. En väl fungerande infrastruktur och ett väl fungerande transportsystem är verkligen en avgörande förutsättning för vårt liv, vårt arbete, boende och utveckling i hela landet. Transportsystemet som helhet ska medverka till tillväxt och företagande, men transportsystemet i allmänhet och vägtrafiken i synnerhet måste också klara utmaningen att anpassa sig till de krav som miljö- och klimathänsyn ställer för framtiden. Det är en väldig utmaning för fordonsindustrin, men det finns goda möjligheter att göra den nödvändiga omställning och anpassning som vi förefaller vara helt eniga om är nödvändig. Låt mig i det sammanhanget också understryka det vi ofta talar om i trafikutskottet, nämligen vikten av en bättre kollektivtrafik som tillsammans med miljöanpassade bilar och lastbilar kan bidra till mindre belastning på vår gemensamma livsmiljö. Utskottets ordförande inledde med att säga att har varit ett föregångsland på många områden, utom just inom transportsektorn. På den punkten är det lätt att instämma i vad sade. Miljöanpassningen av just transportsektorn har varit klen, rent av dålig.