prot · GV0959 · 2008-01-29 00:00:00 — Jag är övertygad om att situationen är likadan på fler orter i landet, det vill säga att man där inte har kunnat fortsätta att bygga hyresrätter på grund av de borttagna subventionerna. De hade en viktig roll att spela för att bland annat kompensera för det dyra kostnadsläget. Men det blir inte billigare att bygga i ett högt kostnadsläge utan subventioner. 9 (): åberopar statistik från . Det tänker jag också göra. När det gäller antalet påbörjade lägenheter i flerbostadshus 2007 är siffran förvisso lägre än 2006, men det kan till stor del förklaras med en hög siffra sista kvartalet 2006, då många satte i gång för att säkerställa räntebidraget. Därav sjönk igångsättningen , men den ökade därefter igen. har faktiskt den sjätte högsta kvartalssiffran . Jag var i och diskuterade bostadspolitik, bland annat med utgångspunkt i att det där inte byggdes några hyresrätter . Det som är extra intressant är att man i , och inte byggde några hyresrätter alls, men väl bostadsrätter. I , , , och var förhållandet det motsatta. Där byggdes inte en enda bostadsrätt utan bara hyresrätter. Övriga län finns i skalan däremellan. Rimligtvis kan inte regeringens politik påverka så olika i olika delar av landet. Jag vill därför fråga hur han förklarar att det byggdes hyresrätter i flerbostadshus i men i grannlänet . 10 (): Det känns som om man hör lite olika linjer från regeringen. Man säger att det visserligen finns problem men att de kommer att lösa sig med tiden på grund av regeringens goda politik. En del lyfter till och med fram siffror som visar på att det inte finns något problem och att det redan har blivit bättre på grund av regeringens politik. Man får faktiskt bestämma vilken linje det är som gäller. Gäller linjen att det hela redan har löst sig behöver man ju inte vänta in kommande resultat. I så fall är det ju strålande . Jag tror inte att landets ungdomar håller med om det. Det är väldigt svårt att få en bostad, speciellt i storstadsregionerna. Där är också trycket störst. Om vi ser byggandet i stort kan vi konstatera att det byggs för dem som har råd att betala. Men frågan är hur mycket det byggs för dem som inte har råd att betala, det vill säga hyresrätter med rimlig hyresnivå. Där kan vi se en drastisk nedgång. Byggföretagen vittnar själva om att detta inte är lönsamt längre. Man får inte kalkylen att gå ihop och det handlar inte om gigantiska vinster utan just om att få den att gå ihop. Det är klart att man kan bygga för rika människor som vill bo i hyresrätt, men för dem som har mindre pengar ungdomar, studenter, pensionärer och de som inte har råd att ta lån eller inte kan få lån blir det stora problem. Jag tycker att det viktiga här är att se på resultaten. Man kan tala om huruvida det är rätt att subventionera det ena eller det andra. Man kan också fråga sig om det är rätt att villaägare ska få dra av de räntor de har betalat på sina lån. Det ifrågasätts aldrig, men när det handlar om stimulanser för hyresrätter så att folk har råd att bo där blir det ifrågasättanden. Det viktiga är ju resultaten, och här har resultaten uteblivit. Det borde regeringen ta sig en funderare på. 11 (): lyfter fram bristen på hyresrätter. Man kan ha olika perspektiv på den frågan. Ett perspektiv kan naturligtvis vara att eftersom vi har fler i arbete bland andra har väldigt många ungdomar kommit in på arbetsmarknaden är det fler som efterfrågar bostäder och har råd att betala för bostäder. Det är i grunden väldigt positivt. tar upp att det är svårt att få en bostad i storstäderna. Ja, det är det. Men tyvärr är detta ingen nyhet. Det är en fråga som man har levt med , framför allt i , utom möjligtvis . Annars har det varit väldigt svårt att hitta en bostad i under till exempel . Det här är naturligtvis en problematik som har diskuterats . Trots de stöd som den förra regeringen införde har det alltid fortsatt att vara problem just i storstadsområdena. Jag måste hålla med statsrådet om att det är orimligt att stödja en välmående bostadssektor som gör miljardvinster. Vårt perspektiv i alliansen är att om stöd ska finnas ska det gå till bostadskonsumenten. Två steg för detta har faktiskt redan tagits. Det ena är att man möjliggör för kommunerna att ge en hyresgaranti. Detta är just för att hjälpa nytillträdande till bostadsmarknaden. Nästa steg som kommer här är att man möjliggör för kreditgarantier. Det är i den riktningen vi måste gå. Vi måste få byggsektorn att inse att subventioner är slut, och är det några som ska ha hjälp så är det bostadskonsumenterna. 12 (): sade att om regeringens politik verkligen har lyckats så bra är det bara att vänta på resultatet . Men det är inte så med politik. Politik är en ständigt pågående process. Vad som har saknats tidigare och som jag tycker är väldigt klart och tydligt nu är att det finns en långsiktig strategi för hur man ska uppnå den balans på bostadsmarknaden som väl borde vara allas mål. Det måste vara varje enskild människas mål att få välja bostad själv. tog upp detta med att man skulle kompensera för kostnadsläget. Men man ska inte sticka under stol med hur det har gått med de subventioner som den tidigare regeringen beslutade om. Man beslöt om än den ena, än den andra subventionen. Detta var i sig kostnadsdrivande. Byggbranschen kände ju mycket väl till att subventionerna fanns. Någonstans fanns subventionerna med i kalkylen. Man måste också konstatera att det tyvärr är dyrt att bygga nytt. Men trots allt är det totala byggandet avgörande för att man ska kunna frigöra bostäder som människor kan efterfråga, antingen det gäller bostäder för äldre eller yngre. Men jag tror inte att det är möjligt att med subventioner skapa en marknad där den nya bostaden alltid är det billiga alternativet. Sedan är det väldigt viktigt att byggbranschen i sig får incitament för att faktiskt ha lite nytänk i sin produktion, just för att man ska kunna rationalisera och med ökad produktivitet, trots allt, kunna producera billigare bostäder. I ett sådant system ska naturligtvis inte staten vara med och subventionera, utan det ska vara långsiktiga spelregler så att man vet vad som gäller. Det är det som är grogrunden för att dessa innovationer skapas. 13 Statsrådet (): Jag tackar för att han noterar att sysselsättningen fortsätter att öka i . Där är ju, precis som frid säger, bostadspolitiken och tillgången på hyresrätter en väldigt viktig faktor. Så vi har helt samma intention att skapa förutsättningar för att det byggs fler hyresrätter runt om i vårt vackra land. Men han är fortfarande kvar vid det här med att skrota allmännyttan. Allmännyttan står för av beståndet, av de ca 2 miljoner flerbostadslägenheter som vi har. Ryktet om hyresrättens död är också något överdrivet, mot bakgrund av att hyresrätten står för av det här beståndet det är både allmännyttiga och privata hyresrätter. Det är alltså inte så illa som och här försöker måla upp. Men om ni på er kant tycker att det är subventioner till de här byggföretagen som ska lösa problemen jag vet inte om har samma uppfattning som , men det verkar så förväntar man ju sig att det skulle avspegla sig i era skuggbudgeter, att ni nu skulle föra tillbaka pengar, att ni skulle prioritera om och skyffla ut miljarder igen till byggföretagen. får av dem inte ens tag på arbetskraft. Att byggen nu tillfälligtvis ofta läggs på is beror ju på att har höjt räntan för att kyla av fastighetsmarknaden, bland annat. Priserna har gått upp på byggmateriel, och man får inte tag på arbetskraft. Hjälper det då att ta skattepengar, omprioritera från annat, och ge till de här byggföretagen? Jag tror att ni ska fundera lite mer och djupare på den ekonomiska teori som ligger bakom en sådan tanke. Det är kanske klokt att ni bara satsar 100 miljoner, , i ert budgetalternativ på detta och inte de 2,7 miljarderna. Det låter på som att ni har de här pengarna och lägger tillbaka dem. Så är det alltså inte. Det är ett ganska stort glapp i Socialdemokraternas budget på det här området. Jag vet tyvärr inte hur budget ser ut, men det skulle vara intressant att få reda på hur mycket pengar som har prioriterats för att man vill satsa på de här byggföretagen: , och alla andra duktiga, vilka det nu kan vara. För övrigt säger dessa byggföretag att de inte vill ha tillbaka den här subventionen. Den kommer inte att hjälpa. Det är vad de säger. Men ni vill ändå kasta de här pengarna på dem. Ta upp detta! Träffa de här företagen och fråga hur de ser på att ni fortsätter med den här politiska linjen! Det jag skulle vilja tala om är ett koncept. Jag är inte riktigt klar över hur ni ser på det i oppositionen. Det är en helt ny upplåtelseform som heter ägarlägenheter. Vi kan ta vårt grannland i väster, . Där är av beståndet på hyressidan ägarlägenheter. Vi arbetar nu med en proposition för att lägga fram det här i . Kommer ni att stödja den, eller finns det ideologiska hinder för att få fram ett ökat byggande? Alla är nog ganska överens om att det här kommer att leda till ett ökat byggande, som kommer att starta flyttkedjor. Det kommer säkert inte att vara nyutexaminerade ungdomar som flyttar in i de här. Men någon flyttar in och flyttar då ut ur något. Då flyttar någon annan dit. Till slut blir det en relativt billig lägenhet ledig någonstans. Kommer ni att gå emot förslaget om att det i ska bli möjligt att också använda ägarlägenheter? 14 (): Den sista frågan ska vi diskutera när den propositionen kommer. Men jag förstår att vill gömma sig bakom den redan nu när det gäller bristen på hyresrätter i . Sedan finns det nu en överdriven tilltro till effekten av flyttkedjor. Den ökade efterfrågan på hyresrätter gör att effekten av flyttkedjor inte är lika stor. Jag hoppas att vi ska fortsätta att diskutera hur vi ska utveckla bostadspolitiken för att få fler hyresrätter och så att vi kan ta bort en del av den här gamla retoriken om vad förra regeringen gjorde och inte gjorde. Det tror jag skulle vara konstruktivt även för framtida bostadspolitik, som ibland låter riktigt sund, framför allt när han vill fortsätta att försvara allmännyttan och också hyresrätten. Jag välkomnar att är lika tydlig när utredningen kommer när det gäller att vi ska försvara allmännyttan, att vi ska försvara hyresrätten och att vi ska försvara hyressättningssystemet utifrån bruksvärdesprincipen. Sedan är det vulgärpropaganda som kör med när han säger att vi vill slänga miljarder till rika byggherrar. Det är inte sant. De flesta kronorna, när det gäller subventionerna, gick till allmännyttiga bostadsföretag i kommuner som byggde hyresrätter utifrån ett behov av hyresrätter till rimliga hyror. Dit gick de här subventionerna. Det finns ett tydligt samband mellan förändringarna av bostadspolitiken som regeringen har gjort och att det har byggts färre hyresrätter och att de hyresrätter som trots allt byggs är mycket mer marknadsanpassade. Det är mycket högre hyror. Färre människor kan efterfråga dem, framför allt inte de grupper som har en relativt svag ekonomi och som efterfrågar hyresrätter för att få sin rättighet att bo tillgodosedd. 15 Statsrådet (): Det här är absolut inte den sista bostadspolitiska debatten som jag har med och de övriga kamraterna från civilutskottet. Det är alltid uppfriskande. Jag har bara en liten randanmärkning. Det var visserligen allmännyttiga bostadsföretag som ofta var byggherrar och beställare, men det var knappast de som byggde. Det var ju de byggföretag som gjorde detta som fick pengarna. Det kan vi nog vara ganska ense om. Produktionssubventioner går ju till vem som helst. Vem som helst kan ju flytta in i en bostad som ägs av ett svenskt allmännyttigt bostadsföretag. Vi tror att skattepengar bör användas mer selektivt än att man häller med en vattenkanna med väldigt stor stril över byggföretagen. Då är det bättre att försöka identifiera de hushåll som behöver stöd och hjälp. Det har vi gjort genom detta med hyresgarantier och det generella bostadsbidrag som finns. kommer också förvärvsgarantier att träda i kraft för dem som vill köpa sin första bostad. Man kan få en garanti för detta om man uppfyller kraven men ändå inte får ett banklån. Det här, fru talman, är en omläggning av politiken som jag tycker att statistiken ändå pekar på. Det är en omställningsperiod när man lägger om en politik. Men det har ändå varit ett gott resultat. Vi har turbulens på de finansiella marknaderna. Det finns en osäkerhet runt olika förändringar som har skett. Icke desto mindre är det en stark efterfrågan. Det byggs mycket, och byggandet tycks öka i större delen av landet. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2007/08:313 om annonsering av generaldirektörstjänster 16 Statsrådet (): har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder beträffande kommande rekryteringsprocesser med anledning av utfallet av de genomförda rekryteringarna. Låt mig inledningsvis redovisa följande statistik avseende antalet chefsrekryteringar såvitt avser generaldirektörer, landshövdingar med flera till . Mellan rekryterades 312 myndighetschefer, detta utan att den dåvarande socialdemokratiska regeringen i något fall prövade att hitta kandidater genom föregående intresseannonsering. Från denna regerings tillträde har vi annonserat efter myndighetschefer , varav 18 . En av utmaningarna för regeringen har därvidlag varit att introducera och implementera nya rutiner för rekryteringsprocessen när det gäller myndighetschefer. I den delen finns, som bekant, ett mycket begränsat institutionellt minne i att bygga vidare på. Inför valet pekade vi i alliansen också på det stora inflytande i rekryteringsfrågor som direkt ankom på den dåvarande statsministern. Tittar vi lite närmare på hittillsvarande utfall av annonseringarna har nio personer rekryterats efter en föregående intresseannonsering. I ytterligare nio rekryteringsprocesser har sista dag för intresseanmälan passerat medan fyra rekryteringsprocesser pågår där sista dag för intresserade kandidater att anmäla intresse ännu ej passerat. Jag har ingen annan uppfattning jämfört med vare sig den av åberopade interpellationsdebatten eller de avsnitt i budgetpropositionen som redovisar inriktningen avseende regeringens utnämningspolitik. Regeringen kommer att fortsätta att annonsera efter myndighetschefer, men också på andra vägar identifiera potentiella kandidater. Det viktiga är att vi i slutändan får tag på de absolut bäst lämpade cheferna för varje enskild myndighet. kan det betyda att rekryteringsprocessen får ta lite än vad som först planerades för, men det ska då ställas mot det faktum att myndighetscheferna i normalfallet anställs för en period . Det är då självklart en förutsättning att regeringen vid beslutstillfället måste vara övertygad om den tilltänkte chefens förmåga att utifrån de i förväg fastställda ambitionerna i kravprofilen utöva ett kompetent ledarskap under sin anställningsperiod. Av budgetpropositionen framgår att regeringen kommer att ta initiativ till en översyn av sekretesslagstiftningen för att pröva frågan om att införa någon form av sekretess i anslutning till ärenden av detta slag. Motivet var och är att det kan vara så att potentiella kandidater avhåller sig från att söka anställning som myndighetschef i ett öppet ansökningsförfarande eftersom man av olika skäl till exempel inte är beredd att visa sin nuvarande arbetsgivare att man är intresserad av att lämna sin befintliga anställning. Jag tillstår gärna att detta inte är helt enkla avvägningar som måste göras, men jag vill slå fast att översynen i sig inte hänger ihop med kvaliteten bland dem som lämnat in intresseanmälningar där vi beslutat om annonsering. Det fanns farhågor om att väldigt få skulle vara beredda att söka dessa anställningar, farhågor som visat sig vara felaktiga. I genomsnitt får vi in drygt 23 intresseanmälningar per annons och i allmänhet sådana där kandidaterna uppvisar goda meriter. 17 (): Jag tackar för svaret. Vi ska ha kompetenta chefer. Det har vi haft, och det ska vi ha . Jag har respekt för att det är svåra processer att anställa chefer och även att fördela styrelseuppdrag och få fram rätt personer. Jag vill ändå inleda med en påminnelse om hur det lät i valrörelsen: Alla lediga befattningar inom staten ska utannonseras alla var ordet. Relevanta personer ska inbjudas att nominera till lediga befattningar. Ansvarigt statsråd meddelar vilken kandidat statsrådet ämnar föreslå regeringen att utnämna till den utannonserade tjänsten. Berört fackutskott erbjuds möjlighet att ställa frågor till den person som statsrådet ämnar föreslå regeringen att utse. Minns ministern det här? Det var ett stort nummer i valrörelsen. Socialdemokraterna beskylldes för att sätta partibok före kompetens. har vi sett hur den ena efter den andra borgerliga politikern fått statliga topptjänster. Varför annonserades inte tjänsten som chef för ut? Hur kommer det sig att man kan göra bedömningen att är som klippt och skuren för jobbet, syftande på förre moderatriksdagsmannen ? Vad innebär klippt och skuren? Berätta det, ! tycks till en del vara någon sorts arbetsförmedling för borgerliga politiker. Trots detta försöker nu göra stort nummer av att tjänster annonserats ut. Han försöker också få det till något negativt att förre statsministern hade inflytande över rekryteringsfrågor. Till och med skriver att högeralliansen inte har någon trovärdighet när det gäller att avpolitisera utnämningspolitiken. Men hur är det? Står utanför rekryteringsprocesserna? Har han inget att säga till om? Eller är det så i verkligheten att det är han som har sista ordet? gjorde han i alla fall ett framträdande, ett rätt så rejält inhopp i sammanhanget, och skulle rekrytera en folkets polischef. Även om det hörts en och annan sarkastisk kommentar med hänvisning till opinionssiffror om behovet av en folkets statsminister är det nog så att även har ett avgörande inflytande. bör inte kasta sten i glashus på den punkten. har man två parallella system, ett officiellt där vissa tjänster annonseras ut och de sökande anmäler intresse och ett inofficiellt där en rekryteringskonsult sköter förfarandet diskret. vill hitta formerna för hur sekretess kan läggas för att skydda sökande från offentlighet. Vidöppen insyn i valrörelsen har blivit sekretess. Det är en intressant utveckling, en intressant förändring. Det är rätt så mycket som har hänt. Det är absolut ett problem, säger två statssekreterare till Rapport om offentliga ansökningar. Verkligheten har krupit regeringen inpå skinnet. Valrörelsens stora ord har förminskats. Då är mina frågor till ministern: det några öppna utskottsutfrågningar, eller är det något som ni har släppt? När kommer alla lediga befattningar i enlighet med valrörelsens utfästelser att annonseras ut? Och kommer ni med hänvisning till era bombastiska uttalanden i valrörelsen att sluta med politiska utnämningar? Där skulle kanske det senaste dramat med som är klippt och skuren kunna förklaras och utvecklas lite mer detaljerat. 18 Statsrådet (): Det framgår, tror jag, av mitt interpellationssvar att det är första gången som det har genomförts intresseannonseringar och där det har rekryterats efter intresseannonseringar. I den lista över myndighetschefer som har anställts av regeringen efter valet och som enligt skulle vara tryfferad med borgerliga politiker kan jag hitta två. Jag hittar vänsterpartister och socialdemokrater i minst lika stor omfattning. Jag tycker att får återkomma med en lite mer preciserad statistik innan han kan få någon trovärdighet i den typen av påståenden. Vi har lagt om utnämningspolitiken. Vi har ett öppet förfarande. Det fastställs kravprofiler inför varje utnämning som läggs i akten och som kan följas upp efteråt. Det är en helt ny inriktning. Den följer det vi lovade i valet. ställer ett antal frågor. Jag har svarat på de flesta av dem tidigare. Det finns en fråga som kanske förtjänar att lyftas fram igen. Det är frågan om öppna utskottsförhör. Vi har ännu inte tagit ställning till detta. Vi bereder den frågan. Inriktningen är naturligtvis att försöka fullfölja det vi har sagt före valet med allt som vi har sagt före valet. Vi sade också i rapporten som nämner att vi skulle pröva behovet av att ändra sekretesslagen. Allt detta följer det vi sade före valet. 19 (): Det verkar som att gärna vill ha debatten så att han väljer ut vilka frågor han tycker är lämpliga att svara på. Jag ställde ett antal frågor, inte bara den om utskottsförhören som tydligen bereds. Utskottsförhör är en väldigt komplicerad och svår fråga. Förmodligen har ni kommit fram till att det är en sak som kan vara hämmande när det gäller att få människor att intressera sig för den här typen av ansökningar. Men under punkt 6.1.1 i Allians för dokument meddelas det inte distinkt i någon sammanfattning vad som ska göras vad gäller sekretesshistorier, utan det står att den personliga integriteten ska respekteras. Men vad det innebär i praktiken är rätt så svårt att få fram. Det finns en glidning där ministern vill undvika att svara på en del av mina frågor. Eftersom ministern är så intresserad av statistik skulle jag vilja gå lite djupare. Hur många utnämningar har skötts av rekryteringskonsult vid sidan av annonsförfarandet, och hur mycket har det kostat skattebetalarna? Hur många ansökningar har det funnits i den officiella kön via annons, och hur många har funnits i den inofficiella kön via rekryteringskonsult och kontakter? Den politiska dimensionen lever mycket tydligt vid tillsättningen av de statliga topptjänsterna , ambassadör i , , ambassadör i globaliseringsfrågor, , ordförande i , , ordförande i , Per kanske är ett namn som ministern minns i sammanhanget, och , som var klippt och skuren för sin tjänst, är den siste i raden och chef för . Nog är det så att gamla borgerliga politiker har fått ut sitt av detta. Så där har nog de bombastiska trumpetstötarna från valrörelsen tystnat och getts en annan inriktning än den bild som gavs. Jag tycker att denna kampanj var ohederlig. Jag tycker inte att den står i proportion till resultatet. Stämmer inte detta möjligen till eftertanke? ger delvis ett eftertänksamt intryck i denna debatt. Han använder formuleringar som: Jag tillstår gärna att detta inte är enkla avvägningar som måste göras. I den offentliga debatten talades det inte om sekretesslagstiftning. Min åsikt är att statens chefer är kompetenta. Det är intressant att ingen chef som tillsattes av den gamla har avskedats på grund av inkompetens. Därför är det tal som ni hade om att partibok har gått före kompetens inte trovärdigt. sitter själv i regerandets vardag, och då flyter dessa försiktiga formuleringar upp till ytan. Jag ska ge ett annat exempel: Det kan vara så att potentiella kandidater avhåller sig från att söka anställning som myndighetschef i ett öppet ansökningsförfarande av det skälet att man inte vill visa sin nuvarande arbetsgivare att man är intresserad av andra jobb. Detta är en försiktighet som inte hördes före valrörelsen. Men läget är nu sådant att de politiska utnämningarna fortsätter. Man utannonserar vissa tjänster, men inte alla. Man har problem med sekretessen. Frågan om utskottsförhör bereds i någon problematisk process. Kan man inte göra ett litet erkännande, ? Det var för bombastiskt i valrörelsen. Det blev för oseriöst, och det blev för överdrivet. Ett sådant erkännande skulle faktiskt rensa luften lite grann i debattklimatet. 20 Statsrådet (): Den rapport som talar om handlade om utseende av myndighetschefer. har jag lämnat över en lista till på de myndighetschefer som har utsetts efter valet, och jag emotser att han sätter dit partimarkeringar på dem som vi har utsett. Då kan vi se hur detta fungerar. Jämför gärna med det som står i rapporten som redogjorde för. Det handlar alltså inte om vilka som ska sitta i statliga styrelser eller vilka som ska finnas i insynsråd, där vi har en helt annan process än när det gäller att utse chefer för våra myndigheter. Anställningar i staten kan alltså inte jämföras med styrelser och insynsrådsrekryteringar.