prot · GV0988 · 2008-04-03 00:00:00 — För mig och för oss är trossamfundens arbete mycket mer värt än storleken på det statliga stödet som är ca 50 miljoner. Att ytterligare minska det bidraget är oacceptabelt. Samfundens betydelse för samhället och för enskilda människor kan inte mätas i pengar. Samfundens insats och arbete omfattar miljontals människor i hela landet. Arbetet för de svaga i samhället är väl omvittnat. Det handlar om flyktingarbete, hemlöshet, socialt utsatta och ensamma människor, grupper som ofta står utanför samhällets insatser. De ideella insatserna inom kyrkor och samfund är omfattande. De är en kanal för människors vilja att hjälpa varandra, och därigenom stärker faktiskt trossamfunden framväxandet av ett mänskligare samhälle. Men hur viktiga dessa insatser än är för samhället i stort är det i mötet med den enskilde som kyrkor och samfund har sin centrala betydelse. Religiös tro, längtan och frågeställningar är fundamentalt mänskliga. Det handlar om frågeställningar som berör vårt innersta, vår bild av oss själva. Kyrkor och samfund ger röst åt dessa frågor och bidrar därmed till att stärka den enskilde. Än en gång: Ungefär lika många människor i vårt land besöker en religiös sammankomst det kan vara i en kyrka, en moské eller en synagoga som det är som besöker ett idrottsevenemang. Fördelat per deltagare handlar det om , jämfört till exempel med det betänkande vi diskuterade förut inga jämförelser i övrigt med idrottsrörelsen som också är en självständig och fri folkrörelse som har 1,8 miljarder i olika statliga stöd. Precis som det tydligt uttrycks i betänkandet är målet för det statliga stödet att bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Statsbidrag får lämnas till ett trossamfund som bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på och som är stabilt och har egen livskraft. Vad är ytterligare motiven till att staten ska stödja trossamfund? Svaret är väldigt viktigt och avgörande, och det är viktigt att understryka detta. Jag menar att trossamfund är generellt samhällsnyttiga organisationer som medverkar i den ständigt pågående normbildningsprocessen och att denna process är nödvändig för att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som vårt samhälle vilar på. Inom parentes ska jag säga att jag personligen tycker att trossamfunden skulle delta ännu mer i samhällsdebatten. Självklart ska också varje fri förening, kyrka och vad vi nu kallar dem uppmärksamma de frågor som tas upp i betänkandet och reservationerna. Men som fria och obundna måste det vara deras eget beslut och deras egen process att arbeta med dessa viktiga frågor. 167 () replik: gjorde en jämförelse mellan vad samhället ger till idrottsrörelsen och vad samhället står för vad gäller trossamfunden. kommer inte jag ihåg exakt, men har ju en helt annan budget än de 50 miljonerna. Det här är ju trossamfund som ligger utanför . Det kan vi väl vara överens om. Regeringen har själv gett ett uppdrag om den aktiva dialogen. Jag fick inte något svar, tycker jag, från om han avser att arbeta för att dialogen med trossamfunden även ska omfatta en icke diskriminerande syn på HBT-personer. Det tycker jag vore en bra information som vi skulle kunna få här i kammaren från sida. 168 () replik: Jag hade kanske förväntat mig något litet utbyte här också. Vi har ju diskuterat den här frågan förut. Vi kan göra det igen. När det gäller först och främst har den inget statligt stöd på det sättet. Det är en egen organisation som har en egen beskattningsrätt och på så sätt får sin finansiering. Det staten bidrar med är på kulturområdet när det gäller kulturbyggnader och annat där man får stöd och hjälp. Där har vi gemensamt sagt att det tillhör vårt gemensamma kulturarv. Då är den saken utredd. När det gäller de andra frågorna försökte jag säga i slutet av mitt anförande att det är självklart att trossamfunden som fria folkrörelser också ska diskutera de frågor som tar upp. Men grunden var så tydlig som anges i betänkandet och som jag också försökte nämna, de grundläggande punkter som samhället ställer upp. Mot det ska naturligtvis det statliga stödet utvärderas. Jag vet, och det vet också , att de frågor som tar upp på många olika sätt redan är föremål för en dialog, i den allmänna debatten, och jag vet också att de frågorna har förekommit i kontakten mellan trossamfunden och regeringen. Så det är inte något nytt. De här frågorna är inte nya på något sätt, utan det är frågor som vi har levt länge med i samhället. Den dialogen förekommer. 169 () replik: Jag har noterat att de HBT-frågor som regeringen har haft i sin dialog har varit de könsneutrala äktenskapen. Men jag menar att HBT-frågor handlar om mer än om könsneutrala äktenskap och synen på dessa. Jag ser också att regeringen har givit uppdraget att man ska fördjupa dialogen vad gäller värderingar avseende jämställdhet och barns rättigheter. De ska också se hur trossamfunden kan bidra till att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Jag läste i går och tror att det var kristna rådet som tog upp och uppskattade just initiativ i det här sammanhanget. Det enda jag saknar faktiskt är just det jag har tagit upp i mitt anförande om att även den här dialogen med trossamfunden ska omfatta en icke diskriminerande syn på HBT-personer. Det är oerhört centralt. Det kan inte bara ingå i en av väldigt många frågor som berör HBT-personer. När det gäller våra gemensamma arv som kyrkan består av är det 395 miljoner. Det känner vi till, och vi tycker det är helt riktigt att de ska användas. När det gäller vad har tittade jag på den uppgiften för sedan. Jag kommer inte ihåg, men det var ju miljardbelopp som de ändå använde sig av. Så det är stora summor som används till de här frågorna. Det har jag ingenting att invända mot men att bara nämna att det är 50 miljoner; det var den relationen som jag tyckte var viktig att få fram. 170 () replik: Jag tror att vi i den här rundan i alla fall kan lämna därhän. Det som är grunden till synpunkt på det här är en sänkning av det statliga stödet till trossamfunden med 10 miljoner från 50 till 40 miljoner, om jag inte alldeles missminner mig. Det är relaterat till reglerna för det statliga stödet. Jag vet att det pågår en dialog. Det pågår en dialog internt i samfunden om de här viktiga frågorna. Det är en process som trossamfunden får gå igenom precis som alla andra folkrörelser. Men som nämnde i sitt anförande måste man också ha respekt för religionsfrihet och annat. Det ska man ha också när det gäller trossamfunden. Jag tycker att någonstans måste bestämma sig för synen på trossamfunden. Ser man trossamfunden som en nyttighet i samhället eller som någonting annat en belastning eller något som ska jagas på olika sätt? Precis som jag sade i mitt anförande uttrycks reglerna för att få det statliga stödet klart och tydligt. Statuterna för det är att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktig religiös verksamhet genom gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Statsbidragen får lämnas om samfundet bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Det hela ska vara stabilt och ha egen livskraft. Det är precis detta det handlar om. Det är på samma sätt som för alla andra. Vi diskuterade tidigare reglerna som idrottsrörelsen och andra folkrörelser får leva efter. De reglerna är uppsatta, och man får följa upp detta och se om kraven uppfylls. Om de uppfylls får samfundet statligt stöd. 171 (): I den lag om stöd till trossamfund som precis har diskuterats här mellan och uttrycks målen med stödet tydligt. Det finns till därför att trossamfunden förutsätts bedriva en aktiv och långsiktig religiös verksamhet. I samma lag stadgas att bidraget endast får gå till trossamfund som bidrar till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. För den sakens skull har vi inrättat någonting som heter till trossamfund SST. Den beslutar om bidragen och granskar att de används på ett riktigt sätt. I regleringsbrevet till SST finns återkommande krav på återrapporteringen om hur arbetet går till. Trossamfunden ska leva upp till syftena med lagstiftningen och så vidare, och vi som politiker ska ha koll på det genom SST. Precis som har refererat till tidigare fick SST därtill , det vill säga under nu pågående år, i uppdrag att fördjupa dialogen med trossamfunden om värderingar när det gäller jämställdhet, barns rättigheter med flera saker. Detta ska redovisas per . Jag tycker att allt det här är ett bra förhållningssätt. Jag kan också passa på att därmed besvara fråga: Ja, jag är alldeles övertygad om att signalen har gått fram om viljan att dialogen även ska omfatta icke-diskriminering i synen på HBT-personer. Men jag kommer också personligen att försöka bidra till att den går fram. Det är inga problem, . Skälet till att jag begärde ordet i denna debatt var att jag tycker mig märka en vilja att detaljstyra. I den förra debatten, om stödet till idrotten, talade vi om att inte nöja sig med att uttrycka syften som lagstiftare i stödet till . Jag tycker att denna iver även framskymtar i motion Kr212, där man lite grann i onödan misstänkliggör trossamfundens ambition att leva upp till de syften som kammaren fattar beslut om i stödet till trossamfunden. Jag tror att det är rimligt att vi genom SST, till trossamfund, har samma förhållningssätt som när det gäller . Vi ska alltså anförtro trossamfunden det ansvar det innebär att konkretisera de syften som vi sätter upp i lagstiftning och i budgetsammanhang i . Det finns ibland en iver, herr talman, att vilja detaljstyra i onödan. Jag är inte alltid säker på att det gagnar vare sig sak eller organisation. I övrigt yrkar jag bifall till utskottsmajoritetens förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2007)764 Meddelande från kommissionen En strategi för en starkare och mer konkurrenskraftig försvarsindustri i EU Motioner med anledning av prop. 2007/08:56 Multilateralt samarbete om strategiska flygtransporter 2007/08:Fö10 av m.fl. (v) 2007/08:Fö11 av m.fl. (s) 2007/08:Fö12 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 2007/08:73 Funktionell separation för bättre bredbandskonkurrens 2007/08:T8 av m.fl. (v) 2007/08:T9 av m.fl. (s) med anledning av prop. 2007/08:78 En effektivare förvaltningsstruktur inom politikområden med strategisk betydelse för nationell och regional konkurrenskraft /08:N12 av m.fl. (s) 2007/08:N13 av m.fl. (s) 2007/08:N14 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 2007/08:83 Godkännande av Prümrådsbeslutet /08:Ju25 av m.fl. (v) 2007/08:Ju26 av m.fl. (s) med anledning av prop. 2007/08:88 Förändringar i kostnadsutjämningen för LSS-verksamhet 2007/08:Fi8 av m.fl. (s) med anledning av prop. 2007/08:91 Vårdnadsbidrag familjepolitisk reform 2007/08:Sf12 av m.fl. (v) 2007/08:Sf13 av m.fl. (s) 2007/08:Sf14 av m.fl. (s) 2007/08:Sf15 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 2007/08:92 Stärkt krisberedskap för säkerhets skull 2007/08:Fö13 av (s) 2007/08:Fö14 av () 2007/08:Fö15 av m.fl. (s) 2007/08:Fö16 av m.fl. (s) 2007/08:Fö17 av m.fl. (s, v, mp) 2007/08:Fö18 av och () 2007/08:Fö19 av och () med anledning av prop. 2007/08:93 Jämställdhetsbonus familjepolitisk reform 2007/08:Sf16 av m.fl. (v) 2007/08:Sf17 av m.fl. (s) 2007/08:Sf18 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 2007/08:94 Åtgärder mot missbruk av tillfällig föräldrapenning 2007/08:Sf19 av m.fl. (v) 2007/08:Sf20 av m.fl. (s) 2007/08:Sf21 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 2007/08:97 Påföljder för psykiskt störda lagöverträdare 2007/08:Ju31 av m.fl. (v) 2007/08:Ju32 av m.fl. (s) med anledning av prop. 2007/08:110 En förnyad folkhälsopolitik 2007/08:So17 av m.fl. (s) 2007/08:So18 av m.fl. (v) 2007/08:So19 av och () 2007/08:So20 av m.fl. (s) 2007/08:So21 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 2007/08:113 Rekrytering av domare 2007/08:Ju33 av m.fl. (v) med anledning av prop. 2007/08:115 Ny marknadsföringslag 2007/08:C1 av () 2007/08:C2 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 2007/08:116 Rättelse av uppgifter i verksamhet m.m. 2007/08:Sk29 av m.fl. (v) med anledning av prop. 2007/08:118 En effektivare arbetslöshetsförsäkring 2007/08:A12 av m.fl. (s, v, mp) med anledning av skr. 2007/08:51 Nationell strategi för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 2007/08:U17 av m.fl. (v) 2007/08:U18 av m.fl. (s) 2007/08:U19 av m.fl. (mp) med anledning av skr. 2007/08:109 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik /08:U20 av m.fl. (v) 2007/08:U21 av m.fl. (s) 2007/08:U22 av m.fl. (mp) med anledning av skr. 2007/08:111 Barnpolitiken en politik för barnets rättigheter 2007/08:So22 av m.fl. (v) 2007/08:So23 av m.fl. (s) 2007/08:So24 av m.fl. (s) 2007/08:So25 av m.fl. (s) 2007/08:So26 av m.fl. (s) 2007/08:So27 av m.fl. (mp) med anledning av skr. 2007/08:114 Strategisk exportkontroll 2007 krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden /08:U23 av m.fl. (v) 2007/08:U24 av m.fl. (mp) med anledning av skr. 2007/08:117 En långsiktigt hållbar tingsrättsorganisation 2007/08:Ju27 av m.fl. (s) 2007/08:Ju28 av () 2007/08:Ju29 av och () 2007/08:Ju30 av m.fl. (s) 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2007/08:548 Meddelarfrihet i offentligt finansierad privat verksamhet av () till justitieminister () 2007/08:549 Inkomstprövat barnbidrag av () till socialminister () 2007/08:550 Falska examensbevis och bluffuniversitet av () till statsrådet () 2007/08:551 Digital mobbning av () till justitieminister () 2007/08:552 Utveckling av turistnäringen av () till näringsminister () 2007/08:553 Förbättrad tolkservice för döva, hörselskadade och döva med synskada av () till statsrådet () 2007/08:554 Åtgärder mot felaktig förskrivning av läkemedel av () till socialminister () 2007/08:555 förhållande till ESK-rättigheterna av () till utrikesminister () 2007/08:556 Oberoende mellanhand för införande av alkohol från annat EU-land av () till statsrådet () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2007/08:1000 Hungerstrejkande västsahariska fångar i marockanskt fängelse av () till utrikesminister () Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av förste vice talmannen därefter till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 148 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.