prot · GW0941 · 2008-12-03 00:00:00 — Det handlar inte om att hälla bensin på en brasa utan om att konkret ge studenter ett svar på den fråga som de mest av allt vill ha svar på. 158 () replik: sade i sin inledning att det inte fanns något ämne han diskuterat så mycket som studiemedel , och jag förstår nu att så måste vara fallet. Men det är en viktig fråga, och därför är det väldigt bra att ständigt lyfter fram den. Vi är faktiskt helt överens om att studenterna har halkat efter i denna situation. Jag vänder mig lite grann mot den beskrivning som gjorde i sitt anförande. Det är möjligt att det bara var en lapsus i en replik. Han sade: fanns det pengar och finns det pengar. Varför gör ni inte satsningen? kanske det inte finns några pengar. Det där tankefelet möjligen var det ett talfel är ett jätteproblem för en oppositionspolitiker. Ska man göra någonting med studiestödssystemet måste man se till att det blir hållbart. Det duger inte att säga att det finns pengar men inte och att vi därför ska sänka det igen. Vi vill ha ett robust system, och därför har vi tillsatt den studiesociala utredningen, som ska fundera på inte bara studiestödet utan också hela situationen för studenterna. Jag tror att det är viktigt. har tydligt sagt, och har tydligt deklarerat, att vi anser att studiemedelssystemet måste förbättras under den här mandatperioden. har också sagt att detta att vi nu har tillsatt en studiesocial kommitté inte innebär att man inte kan höja studiemedlet innan kommittén har tänkt färdigt. Något annat löfte har han inte gett, vad jag vet. Låt mig bara ställa en fråga till : Hur ska ni hantera detta att ett av de tre oppositionspartierna bara vill höja studiemedlet med en tredjedel av vad ni vill? 159 () replik: Vi visade under förra mandatperioden att vi kunde komma överens om en höjning. Vi genomförde en höjning med . Det är mer än vad alliansen har klarat av inom detta område. Jag ska tydliggöra mitt påpekande när det gäller en gång till: svarade i den här kammaren, ungefär vid , på min direkta fråga att han för hela alliansens och regeringens räkning kunde utlova en höjning. Det är ju därför som jag är så envis. Jag får ett positivt svar av och av tre av fyra allianspartier, men vill inte riktigt vara med. Då blir jag orolig för om har haft mandat för att säga det han säger. Jag får fortfarande inte något konkret besked. Det gör studenter oroliga de trodde ju på er. De trodde att ni skulle leverera. verkar det som om de inte kan tro på detta längre, oberoende av . Jag tycker att ni i alliansen ska ta en närmare frågestund eller ett möte med , göra upp och göra klart vad det är som gäller egentligen. Det verkar ju väldigt konstigt att ni inte kan komma överens i denna fråga när den ansvarige ministern har utlovat detta. Min fråga till är: Vad gäller? 160 () replik: Jag har försökt svara på detta. Mina allianskolleger har försökt svara på detta. Ärligt talat tror jag inte att ytterligare ett svar från mig skulle lösa upp situationen för . Vi har sagt från sida att vi tycker att man ska höja studiemedlet . har sagt att han inte ser att tillsättandet av en studiesocial kommitté innebär att man måste vänta tills den är färdig innan man höjer det. Låt mig säga så här. Min förhoppning är att vi ska vara bättre än vad ni var. Ni lyckades, säger , höja studiemedlet. Men ni gjorde det två före valet. Min förhoppning är att vi ska göra det före valet än vad ni lyckades göra under er mandatperiod. 161 () replik: Det är alltid intressant att lyssna på dig. Det är också intressant att lyssna på en folkpartist. Man anar ett visst inflytande över frågorna, eftersom ministerposterna innehas av just . Jag vill bara säga som ett klargörande om våra förslag, om det kan underlätta någonting, att våra pengar är finansierade. Det finns ett litet aber i vårt särskilda yttrande i det här betänkandet, och det beror på att när betänkandet justerades var det oklart hur fördelningen skulle vara mellan bidrag och lån. Det finns förklarat här. Det kan vara en anledning till att man blir förvirrad, och jag beklagar detta. Vi har inga departement som kan hjälpa oss. Våra förslag belastar statsbudgeten något mer än alliansens förslag, men det är inte tid att samla i ladorna nu utan tid att stimulera. Jag har också tagit del av förslag och ser att vi är ganska överens om att höja. Det är på motsvarande nivå som vi har föreslagit och extra studiemedel för barn. Jag tycker också om det här med att bryta den sociala snedrekryteringen. Om vi då är så överens och om det behöver stimuleras, varför inte höja det nu? 162 () replik: säger att det fanns vissa oklarheter i deras motion. Det är inte bara det att ni inte visste om man skulle ha bidrag eller lån, utan ni visste inte heller om man skulle betala ränta på lånen. Det är klart att det är ett jättebekymmer när man ska skriva en ekonomisk motion om man inte har insett det. Jag delar helt åsikt att man ska satsa på utbildning och att det är rätt tid att satsa på utbildning. Det är rätt tid att satsa på utbildning. Däremot måste man fundera på att den yrkesutbildning som vi nu inför ska sättas in i rätt situation. Både jag och sitter i den studiesociala kommittén, och vi ska inte avslöja alltför mycket utan ha lite hemligheter kvar. Men det arbete som vi har haft tillsammans tyder på att vi kan bli ganska överens om många bedömningar i den kommittén, och det ser jag i så fall mycket fram emot. har Socialdemokraterna i sin motion sagt att man ska höja med . Min fråga är: kommer fram till att studenterna har halkat efter mer och att man egentligen borde göra ännu mer, kommer ni ändå att hålla fast vid att det är som gäller? 163 () replik: Anledningen till att vi har kommit fram till den summan och lagt den i budgetmotionen nu är att vi höjde med före valet. Som vi sade gick vi till val på att höja med den summan och även att höja fribeloppet. Det har vi levererat i den här budgetmotionen. Det har varit väldigt mycket diskussioner, och det står väldigt mycket om den studiesociala kommittén, som både och jag sitter i. Jag börjar känna ett ganska tungt ok på mina axlar. Den studiesociala kommittén har ändå till uppgift att finansiera höjningarna inom utgiftsområdet, och jag känner att det inte är så enkelt. Då undrar jag: Ser några stora besparingspotentialer i studiestödssystemet som inte jag ser? 164 () replik: 165 (): Vi har lyssnat på en intensiv debatt om ett viktigt område, studiemedlen. Historien är ganska kort när det gäller studiemedlen, men jag vill gärna göra en liten tillbakareflexion. Det allmänna studiebidraget infördes . Nivån var då för elever i åldern . Det första studielånet betalades ut , 1919. Villkoret var att det var ett lån på högst per läsår. Jag är imponerad av de strategiska vägval som gjordes för så länge sedan. De rimmar väl med ambition att ingen ska hållas tillbaka och ingen ska lämnas efter. Högre utbildning är en investering för såväl individen som samhället. För att tillvarata goda förmågor har vi en statlig studiefinansiering i . Den ska göra det möjligt för alla oavsett bakgrund att skaffa sig en högre utbildning. Men det räcker inte med det. Studiestödssystemet bör vara så enkelt och överskådligt som möjligt. Vi får inte skrämma bort blivande studenter genom ett komplext system, och ett studiemedelssystem får inte vara så krångligt att studenterna inte kan använda det på bästa sätt. För att uppmuntra till personligt ansvarstagande måste systemet också vara förutsägbart. Studiemedelssystemet är tydligare och mer överskådligt än . Det som fortfarande lämnar en del att önska är att den genomsnittliga studenten ser annorlunda ut än för bara . Andelen äldre studenter har ökat. Var femte student har barn. är de sociala trygghetssystemen utformade för en annan tids studenter studenter som kom direkt från gymnasieskolan. Vi är därför väldigt glada för att en parlamentarisk utredning nu är tillsatt och arbetar för fullt. Det ska bli mycket intressant att arbeta vidare med de förslag som utredningen kommer att presentera . Det som har slagit mig när jag har tittat på hur studiemedlen utnyttjas om vi bortser från gymnasieskolan är att kvinnorna står för två tredjedelar av utnyttjandet i alla former . Det kan ses ur två synvinklar. Det första och omedelbara är förstås att det för kvinnor finns goda möjligheter att studera både tidigt och sent i livet. Det tycker jag är mycket positivt. När de kvinnliga studenterna är dubbelt så många som de manliga kan det kvinnliga perspektivet inte förnekas i det utrymme som det förtjänar. Det som kan tyckas oroväckande är däremot att pojkarna inte i samma utsträckning fortsätter att utbilda sig efter gymnasiet. Det som lockade studenterna var möjligheten till en högre lön. Det gjorde det attraktivt att studera, och det gjorde en snabb återbetalning möjlig. Men lönar det sig inte alltid att studera. Kanske väljer pojkarna att gå ut i arbetslivet efter en praktisk gymnasieutbildning när de vet att de får bra betalt. Flickorna hålls inte tillbaka, men pojkarna lämnas ibland efter. Det är något vi måste uppmärksamma och fundera kring. Många studenter lider av stress, men det är inte stress över tentorna eller kurslitteraturen. Det är en ekonomisk stress. Sju av tio studenter är stressade , enligt siffror från SCB. Hälften avstår från att köpa kurslitteratur och busskort eller från att besöka nära och kära. De har helt enkelt inte råd. För att få det att gå runt arbetar många studenter. Sex av tio arbetar extra vid sidan av sina studier. Trots det ekonomiska tillskott som arbetet borde ge upplever många också att den dåliga ekonomin påverkar studierna. har länge gjort den principiella bedömningen att det är effekterna av studierna som ska vara rekryterande till högskolan. Det ska inte vara att bidragssystemet ger uppehälle under studierna som en övervintringsperiod. Vi oroas över signalerna att den ekonomiska situationen för studenterna är sådan att den riskerar att få återverkningar på studerandet. Vi är mycket intresserade av att se över och ytterligare försöka stärka studenternas ekonomiska situation, men vi måste göra det i god ordning utifrån en helhetssyn på statsfinanserna. En sådan helhetssyn finns knappast i oppositionen. Utgiftsområdena är inte vad som helst. De är vad varje parti i praktiken ska genomföra om de får regeringsmakten . Att man inte har nått större enighet i oppositionens alternativa förslag förvånar oss i majoriteten. I oppositionens förslag hittar vi något gammalt, något nytt, något lånat och något blått. Vad har då oppositionen åstadkommit? Vi har fått höra en del om det i debatten här. vill ha mer . vill ha mer i studiemedel genom en procentuell höjning av både bidrag och lån. Socialdemokraterna förespråkar en höjning på . Men framför allt handlar det om mer till fler, eftersom man vill trycka in 7 500 fler studenter på högskolan också. Sedan är det intressant att notera att Socialdemokraternas förespråkare inte vill diskutera sina egna förslag. Det som är ens politik är annars något som man brukar vara stolt över man sträcker på sig och diskuterar den gladeligen. Men si, det ville man inte! tycker att samma siffror som räcker. Det görs ingen uppräkning från , och det som skiljer är att man accepterar regeringens planerade antal studiemedelstagare i högskolan för att i stället fördela sin nysatsning på fler studiemedelstagare på alla eftergymnasiala utbildningar. Ja, tiden lider, och jag ska försöka avsluta detta anförande. Man blir ivrig och vill gärna säga mycket. Så är det när man har roligt här i talarstolen. Jag vill gärna avsluta med att säga att det i oppositionens förslag är ganska spretigt. Det har vi hört tidigare under debatten det är lite här och lite där, lite hit och lite dit. I det läget kan jag förstå att fler och fler människor är tacksamma över den nuvarande regeringen. Konkreta, gemensamma, målinriktade och samlade förslag är naturligtvis det enda sättet att möta framtidens utmaningar. Med en sådan kravspecifikation finns det knappast något alternativ till den nuvarande regeringens politik. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Bifall till studenterna och till framtiden! (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Bordläggning och beslut om motionsrätt Anmäldes och bordlades Propositioner 2008/09:77 Ett enklare system för skattereduktion för hushållsarbete 2008/09:78 Ytterligare åtgärder mot ordningsstörningar vid idrottsarrangemang 2008/09:83 Taxering och beskattning av ägarlägenheter 2008/09:91 Ägarlägenheter Redogörelser /09:RRS9 styrelses redogörelse angående Sänkta socialavgifter 2008/09:RRS11 styrelses redogörelse angående Hög kvalitet i högre utbildning? 2008/09:RRS12 styrelses redogörelse angående Avveckling av myndigheter Kammaren biföll talmannens förslag att motioner fick väckas på dessa redogörelser. Motioner med anledning av prop. 2008/09:64 Ersättningsetablering för vissa privata vårdgivare, m.m. 2008/09:So7 av m.fl. (s, mp, v) 2008/09:So8 av () 16 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:180 Hemresor för deltagare i åtgärder inom aktivitetsstöd av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:181 av LiseLotte () till socialminister () 2008/09:182 Varsel i av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:183 Dolda kostnader för telefonsamtal av () till statsrådet () 2008/09:184 Förhållanden inom av () till kulturminister () 2008/09:185 Jävssituation i av () till kulturminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:337 Konsekvenser av eventuell devalvering i av () till finansminister () 2008/09:338 Slutsatser kring bankernas kapitaltäckning av () till finansminister () 2008/09:339 Bankägande av företag av () till finansminister () 2008/09:340 Märkesåret, och av () till statsminister () 2008/09:341 Byggande vid markstridsskolan P 4 i och jobbkrisen av () till försvarsminister () 2008/09:342 Varsel i län av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:343 Travhästarnas situation av () till jordbruksminister () 2008/09:344 Vildsvinsstammens expansion och lantbruket av () till jordbruksminister () 2008/09:345 Kulturarvet under vatten av () till kulturminister () 2008/09:346 Icke-materiellt kulturarv av () till kulturminister () 2008/09:347 Fördelning av världskulturarv av () till kulturminister () 2008/09:348 Beståndet av varg av () till miljöminister () 2008/09:349 Demokrati och kvinnofrihet i av () till utrikesminister () 2008/09:350 Initiativ för världens migrantarbetare av () till utrikesminister () 2008/09:351 Gästarbetares rättigheter i av () till utrikesminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2008/09:266 Levande av () till statsrådet () 2008/09:290 SJ och tidigare anställdas privatresekort av () till statsrådet () 2008/09:291 Tonnageskatt av () till finansminister () 2008/09:292 Långsiktiga energibesked till basindustrin av () till näringsminister () 2008/09:294 HBT-personer i av () till utrikesminister () 2008/09:295 Adventsfirande i kyrka av () till utbildningsminister () 2008/09:296 Arbetsmarknadsåtgärder i av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:297 Arbetslöshetsförsäkringen av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:298 Bensinmackar av () till näringsminister () 2008/09:299 Skattemärket på bilar av () till statsrådet () 2008/09:300 Världsmarknadspriser och butikspriser av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2008/09:301 Brottslighet på anstalter av () till justitieminister () 2008/09:303 Ökningen av kontokortsbedrägerier av () till justitieminister () 2008/09:304 Varslen i byggbranschen av () till näringsminister () 2008/09:305 Gotlandsmusiken av () till kulturminister () 2008/09:307 Utmätning av bostäder av () till justitieminister () 2008/09:308 Energipolitik av () till näringsminister () 2008/09:309 Medfinansiering av infrastrukturprojekt av () till statsrådet () 2008/09:310 Förbud mot köp av sexuell tjänst av () till justitieminister () 2008/09:313 Djurskydd i av () till jordbruksminister () 2008/09:314 Puntlands pirater och politiska lösningar av () till utrikesminister () 2008/09:315 Dyr tandvårdsreform för psykiskt sjuka av () till socialminister () 2008/09:316 Socialt företagande av () till näringsminister () 2008/09:317 Skattesänkningar till pensionärer, arbetslösa och sjuka och sysselsättningen av () till finansminister () 2008/09:318 Arbetsgivaransvaret hos statliga bolag av () till näringsminister () 2008/09:320 Arbetsmiljön i rovdjursområden av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:321 Kriminalisering av homosexualitet i av () till utrikesminister () 2008/09:323 Beslut om bildande av Region av () till statsrådet () Svaren redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 10 § anf. 19 (delvis), av talmannen därefter till och med anf. 71 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 107 (delvis), av talmannen därefter till och med 14 § anf. 143 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.