prot · GV0988 · 2008-04-03 00:00:00 — Där har man tagit fram den primära bestämningsfaktorn fysisk aktivitet. Det är alltså bestämningsfaktorer som man kan mäta för att se hur samhällsutvecklingen påverkar folkhälsan. Där har man pekat ut att förutsättningarna för fysisk aktivitet är förekomst av stödjande miljö för fysisk aktivitet, närhet och tillgänglighet till faciliteter för fysisk aktivitet och förekomst av jämlika och jämställda förutsättningar för fysisk aktivitet. Därför är möjligheter till både spontanaktivitet och idrottsaktivitet i organiserad form viktiga. Men som också ser styr vi här i inte över den lokala verktygslådan, utan det gör man i kommuner och landsting. Idrottsrörelsens folkhälsofrämjande roll handlar inte bara om fysisk aktivitet, som några av er har varit inne på, bland andra . Den har också att göra med målområde 1, det vill säga delaktighet och gemenskap. Politiskt har vi ett ansvar inom alla politikområden att verka för att det övergripande folkhälsomålet nås. Då är idrott på lika villkor en prioriterad fråga. Då kanske det inte främst handlar om den kommersiella idrotten utan om breddidrotten. Många idrottsledare är bra förebilder med tydliga icke-diskriminerande värderingar, men inte alla. tycker inte att det är acceptabelt att vissa uttrycker förakt mot homosexuella. Det finns påtagligt få manliga öppet homosexuella på elitnivå inom stora sporter som fotboll och hockey. Det är bra att noterar att det kan behöva göras ett förtydligande i regleringsbrevet till RF på denna punkt. Eftersom flera av de frågor som har lyft fram i betänkandet är med i pågående arbete har vi valt att inte reservera oss i detta betänkande. skulle jag vilja säga några ord om stora evenemang, vilket också har tagits upp här . I den förra idrottspolitiska debatten lyfte jag fram frågan om att koppla dessa stora evenemang till miljöutveckling. Då var samtliga partier försiktigt positiva, men har ingen av er tagit upp det. Kommer regeringen att lägga fram en proposition? Det verkar inte så efter att ha lyssnat på , som sade att det kommer en nationell strategi . Men då kommer den alltså inte att föreläggas kammaren, eftersom tiden för att lägga fram saker för kammaren då redan har passerat. Då blir det alltså inget riksdagsbeslut. Är ni beredda att se till att det finns med miljöaspekter i en sådan nationell strategi? 155 () replik: Det ställdes ett antal frågor, så jag tänkte att vi kanske kan förlänga den här debatten i alla fall. Det känns ju alltid lite snopet att göra ett intressant och bra inlägg och sedan bara få gå och sätta sig. Det är säkert ingen slump att är den enda kvinnan i debatten , och jag noterade det också. Man kan fråga sig varför det är så. Jag vill inte ta på mig någon personlig skuld för detta. Men vi kan möjligtvis hoppas att vid ett generationsskifte vi är ju dessutom inte helt unga saker kan förändras. Jag lyssnade med intresse på frågeställningen om jämställdhet, och jag tror att den har kommit upp i vartenda anförande och vartenda replikskifte. Jag kan också ha respekt för att har valt att i stället agera med särskilda yttranden med den motivering som gavs. lade RF fram en handlingsplan för jämställdhet. Den har utvärderats och moderniserats med jämna mellanrum. Vid stämman 2005 antog man en helt ny jämställdhetsplan. Den är väldigt ambitiös. Jämställdhetsfrågan är en fråga som inte bara behandlas på nationell nivå, utan den är integrerad i hela RF:s arbete på alla nivåer. I utbildningarna till nya idrottsledare, som det finns ett enormt behov av det rör sig om 50 00060 000 finns den här frågan med. Min fråga är då: Vad mer skulle eller vi som politiker konkret kunna göra? 156 () replik: Tack, , för att jag får möjlighet att göra ett antal inlägg till och lyfta fram jämställdhetsperspektivet. Jag är fullt medveten om det program som antogs 1989 och som reviderades 2005. Trots de goda ambitionerna på RF:s centrala nivå är det svårt att få genomslag lokalt. Det handlar, som jag ser det, väldigt mycket om uppföljning. Hur kan då de här riktlinjerna genomsyra verksamheten även på distriktsnivå? Låt mig ta ett exempel. Enligt reglerna för vilka som ska ordna domare inom fotboll får herrar i division 5 hjälp av att ordna domare, medan damer måste spela i nationella serier eller distriktsserier för att få hjälp att ordna domare. Det är ett konkret, litet exempel på hur män och kvinnor behandlas olika. Jag tror fortfarande att för att jämställdhet ska kunna få genomslag måste vi politiker efterfråga det. Det handlar om att vi också ska ställa krav på uppföljning av de satsningar som vi gör, av hur RF fördelar pengarna i Idrottslyftet och före detta Handslaget. Det tycker jag att vi är för dåliga på. Vi skulle kunna ställa mycket mer krav på utvärdering, som också har påpekat. Jag ställer frågan till : Är ni intresserade av att hitta några ytterligare verktyg för att kunna göra uppföljningar? 157 () replik: Naturligtvis är vi det. Vi måste fullfölja den ambition som uttrycks i instruktionerna i samband med Idrottslyftet, där man klart säger att man inte bara ska ta hänsyn till eller att det är viktigt utan att jämställdheten ska integreras i allt arbete. Med en så ambitiös målsättning är det självklart att det ligger i vårt eget intresse att se till att våra instruktioner och våra ambitioner fullföljs, inte bara på distriktsnivå utan ännu längre ned, som sades tidigare, alltså ända in i omklädningsrummen. Vi har uttryckt en ambition på det här området som naturligtvis inte är ny utan delas av många. Men det är riktigt, som säger, att det gäller att den fullföljs med den återrapportering som vi förväntar oss. Det här gäller även HBT-frågorna. Man ska inte jämföra dem med frågan om jämställdhet, men de har legat lite i bakvatten i jämförelse med kvinnosaksfrågorna som är gamla. Där är det kanske än mer viktigt, därför att det är framför allt i många av det som vi kallar manliga lagsporterna som problemet är mest akut. I bästa fall finns det bara ett ointresse, i värsta fall kanske också ett motstånd. Också där måste vi medverka till att ändra inställningen och attityderna. 158 () replik: Det är bra att också tycker att det är viktigt att vi gör en bättre uppföljning. Jag har absolut ingenting emot att man tar med HBT-frågorna i utvärderingsprocessen. Som jag sade i mitt huvudanförande är det påtagligt få manliga, öppet homosexuella på elitnivå i stora sporter som fotboll och hockey, och det har sina skäl. Det är inte så lätt. I har vi inte haft speciellt stor debatt om detta. I var det faktiskt en fotbollsspelare som begick självmord när han hade kommit ut med sin sexuella läggning, därför att det blev ett för hårt tryck. Det är fruktansvärt att något sådant ska behöva ske. Jag tror att det handlar om attityder i samhället. Precis som vi har sagt förut här i kammaren är idrottsrörelsen en spegel av samhället i stort. Vi har politiskt ett ansvar att ställa krav på idrottsrörelsen, eftersom vi finansierar en stor del av den. Vi behöver få en redovisning av vad de pengar som vi ger till idrottsrörelsen resulterar i. Jag har förståelse för att de små föreningarna har svårt att redovisa på detaljnivå, men på distriktsförbunden och på RF-nivå måste man kunna återredovisa för oss vilka insatser man har gjort och vilka resultat man har nått. Kanske det är så att vi behöver sätta oss ned med idrottsrörelsen för att försöka hitta vissa nyckeltal och bestämningsfaktorer som på ett bättre sätt kan spegla det som vi politiskt egentligen är ganska överens om att uppnå. 159 (): Jag vill gärna börja med att instämma i det allra mesta av vad sade om idrott på lika villkor, om idrottens betydelse för hälsa och välbefinnande, om idrottens behov av en tydlig miljöprofil. Min bild är ändå att jobbar väldigt aktivt med alla de delar som betonade. Men det kan möjligen vara en del förbund som släpar efter något i arbetet och har behov av att se över hur man jobbar med frågorna. Jag kan försäkra att i det förbund som jag själv jobbar aktivt i, , tar vi dem på största allvar. avgjordes de nordiska parlamentsmästerskapen på skidor i Kuusamo i nordöstra . Vi var ett 60-tal ivriga deltagare från , och . Alla tävlade inte på samma nivå som de tidigare OS- och VM-guldmedaljörerna . Men det var ett bra arrangemang, och det viktiga vid ett sådant arrangemang är att det är en manifestation av de nordiska ländernas stora gemensamma intresse för klassisk vintersport och dess betydelse för motion och friskvård. Det är roligt att så här få vara med i den här debatten om idrott och stora arrangemang. Efter mer principiella resonemang om alla delar i betänkandet hade jag tänkt koncentrera mig på det jag själv har motionerat om, nämligen sikte på ett i . Jag vill börja med att tacka utskottet för den positiva skrivningen på s. 20. Det är tydligt och bra. Utskottet är positivt till en ansökan om ett i Åre/. Det tackar jag särskilt för. Jag förstår att ni inte kan bifalla motionen, men det är väl så nära man kan komma. Det är glädjande att vi blir allt fler som tycker att frågorna om betydelsen av ett svenskt värdskap för stora internationella idrottsevenemang som berörs i betänkandet ska tas upp på detta sätt. var inne på att vi från har motionerat om dessa frågor tydligt och kraftfullt . Alpina i Åre var det allra största vintersportevenemanget i genom tiderna. Än en gång visade det sig att är mycket bra på att planera och genomföra sådana här stora arrangemang. Deltagande nationer och internationella medier har samstämmigt vitsordat den höga kvaliteten på arrangemanget i Åre. Det var ett resultat av erfaren och skicklig operativ ledning men också av ett hängivet ideellt arbete av tusentalet volontärer under VM-veckorna. har vi kunnat se i som varit en mycket stor framgång. Mer än 110 000 människor fanns på plats för att titta på arrangemangen som var mycket lyckade. Det var fler än i skidskyttevärldens mecka, . Det var större publik här i svenska . senast hade vi i som också blev ett framgångsrikt arrangemang, även om vi inte kan summera ekonomin i arrangemanget . Efter de organisatoriska och idrottsliga framgångarna i Åre, och borde det vara dags för en nationell samling bakom ett målmedvetet och långsiktigt arbete för att få ett i . är idrottsligt den yttersta symbolen för lusten att anta nya utmaningar, våga lite mer, pröva nya gränser. Nog är det lite genant att vårt mindre grannland i väster, , som arrangerade i och i nu ivrigt är i färd med att söka ett nytt till 2018. som aldrig stått värd för borde rimligen ha goda chanser att gå före som redan arrangerat två . Men det gäller att samla nationen, regering, näringsliv och idrottsrörelse och satsa på en offensiv kandidatur och ett professionellt partnerskap av alla inblandade. I så fall finns det goda förutsättningar att lyckas. Annars får väl stå värd för sitt tredje vinterspel innan ens på allvar har prövats. Det till synes självklara upplägget för ett är Åre och . Men andra alternativa koncept kan också prövas. Låt mig slutligen, herr talman, summera de starka skälen för ett i . För det första hör det till i en kultiverad nation att bjuda tillbaka när man själv låter sig bjudas på fest av andra. Detta borde särskilt gälla om man är en stor och stark aktör och en stormakt på vintersportens område som är. För det andra vore ett svenskt en vitamininjektion för idrott och folkhälsa i största allmänhet. I ett läge där övervikt och fetma håller på att bli ett allt större problem för sjukvård och samhälle finns det särskilda skäl att stimulera idrott och fysisk aktivitet. För det tredje är jag övertygad om att ett i har mycket goda möjligheter att också samhällsekonomiskt bli en riktigt bra affär. För alpina i Åre blev omsättningen . Det gav också en vinst på och fick stora spridningseffekter med tillväxt och nya jobb för turism och övrigt näringsliv, både på kort och på lång sikt. Med detta, herr talman, vill jag än en gång understryka vikten av att som nation samlar sig för en väl genomarbetad och kraftfull ansökan om . En sådan ansökan har enligt min mening mycket goda utsikter att bli framgångsrik. Med detta betänkande har vi från den politiska sidan också tydligt sagt att vi är positiva. 160 () replik: Jag har två frågor till eftersom han i sitt anförande inte nämnde något om miljöfrågor och miljöutveckling. Trots att jag tog upp det i mitt huvudanförande när det gäller stora evenemang har jag en fråga om det. talar om en nationell samling kring en ansökan om . Vill och ha ett till varje pris utan tanke på klimateffekter eller är beredd att jobba för att det blir i samklang med miljöutveckling så som jag förde fram i mitt huvudanförande? Den andra frågan handlar om en nationell strategi i enlighet med den utredning som lades fram där man tar hänsyn till såväl turism, idrottsevenemang som annat, till exempel scoutrörelsen som Wegendal tidigare tog upp. Anser att den ska beslutas av eller ska regeringen ta den själv? 161 () replik: Jag vill inte vara oartig, men om hade lyssnat på mig i stället för att stå och prata hade hon hört att jag instämde i hennes anförande och att jag särskilt betonade vikten av en miljöprofil på idrotten. Jag håller till fullo med dig om att det är mycket angeläget. Vid alpina i Åre hade man en miljöcertifiering av arrangemanget som man i och för sig kan diskutera om de till fullo lyckades leva upp till med tanke på dieselaggregat och annat. Ambitionen fanns där, men det arbetet kan man mycket väl skärpa. När det gäller den idrott som jag har mest insyn i, nämligen orientering, har vi O-ringenarrangemangen miljöcertifierade, och vi har trappat upp ambitionerna vad gäller miljödelen. Naturligtvis blir det vid ett klimateffekter av ett ivrigt resande från alla delar av världen. Men arrangeras oavsett om vi har ambitionen att få det eller inte och eftersom vi har en sådan hög miljömedvetenhet i har vi om vi får ett chansen att göra det till ett högprofilerat arrangemang ur just denna synpunkt. Vi kan se till att arrangemangen är miljöcertifierade, stimulera ett resande som är så miljövänligt som det någonsin kan bli och på andra sätt jobba med att få en tydlig miljöprofil till stånd. Du frågade något mer, , men det får jag ta i nästa replik. 162 () replik: Jag ber om ursäkt om jag inte hörde ditt instämmande. Det är viktigt att ha en miljöprofil, och det är bra att vi delar den synen. Men det räcker inte med miljöcertifiering som inte säger något om vilken nivå man befinner sig på. Miljöcertifiering säger att man har en ambition, men inte hur långt man har nått. När det gäller alpina i Åre är det riktigt att man hade miljöcertifieringen, men om man tittar på hur de flesta tog sig dit åkte merparten bil. Det finns en intressant studie från som utvärderar effekterna ekonomiskt och miljömässigt av evenemanget i Åre. Det borde ha funnits ett intresse från arrangörerna att erbjuda andra sätt att resa än med bil. Den typiska besökaren i Åre var en man som åkte dit ensam i bil. Så behöver det inte se ut om arrangerar ett i vintersport . Jag tror att vi kan vara eniga om att om vi ska ansöka om ska vi också kunna ha mycket höga krav på arrangörerna från statens sida att de bidrar till ny teknik. I sin ansökan för har skrivit in att man ska erbjuda lokal- och närproducerad mat. Det är något som vi också skulle kunna lyfta fram i samband med en ansökan från . Jag vill gärna höra vad tycker om det. Den fråga som glömde var om han anser att nationell strategi ska beslutas av eller om regeringen ska ta det själv. Det var lite oklart när, var och hur detta kommer att tas fram. 163 () replik: När det gäller nivån på miljöarbetet tror jag att vi är alldeles överens, och jag. Här måste vi lägga ribban högt och gärna göra ett till en förebild för övriga världen och också för idrottsrörelsen i när det gäller att ställa krav. SJ körde till Åre med fulla tåg, men det räckte inte till, för det var så väldigt många som ville dit. parti deltog som stödparti till den förra regeringen. Om man läser vad Europeiska tågunionen har sagt om tågsatsningar i finns det en del i övrigt att önska, och det fanns det även . Vi behöver bygga ut järnvägen i så att vi har en större kapacitet att transportera människor på det miljövänliga sättet i stället för med bil och flyg. Vi behöver bygga ut järnvägen, kanske inte med dubbelspår till Åre men en hög kapacitet ska vi ha. Självklart tycker jag också att det är rimligt med krav på arrangörerna. Jag är övertygad om att idrotten är beredd att möta upp. Det finns en starkt växande medvetenhet om de här frågorna inom idrottsrörelsen. Jag är övertygad om att potentiella OS-arrangörer kommer att vara mycket intresserade av att diskutera de här frågorna. När det gäller den nationella strategin vet jag inte exakt hur regeringen har tänkt sig, men jag utgår ifrån att ska vara en partner och få tillfälle att besluta om detta. Utan att ha några detaljer om saken tror jag att det ger en styrka åt det hela att det är förankrat i ett riksdagsbeslut när vi kommer så långt. Jag har goda förhoppningar om att vi under den här mandatperioden ska få ett förslag från regeringen som är tydligt och kraftfullt för en nationell strategi för stora evenemang. 164 PER ÅSLING (c): Det har varit en intressant och spänstig diskussion. Jag dristar mig att ta till orda med tanke på att jag är motionär i motionen om i . Låt mig göra några konklusioner. den region jag representerar har arrangerat två . Det är dels Åre 2007 dels . Det har varit bra och professionellt genomförda arrangemang. Det har skapats bra ekonomiska överskott och det har blivit publiksuccéer. Låt mig också konstatera att i Åre det alpina har skapat stora samhällsekonomiska vinster. Ett är en framtidsinvestering. Det skapar tillväxt, det skapar nya företag och det skapar sysselsättning. Ett är en nationell angelägenhet och det är viktigt att den upp av politiken, idrottsrörelsen och näringslivet. Det gäller att den uppbackningen sker både regionalt och nationellt. Jag upplever att det arbetet är på gång. Jag vill avslutningsvis tacka utskottet för en positiv grundsyn när det gäller ett i och Åre 2018. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs kulturutskottets betänkande 2007/08:KrU8 Trossamfund. 165 (): har under drivit frågan om att regeringen måste ta ansvar för att det kontrolleras att de trossamfund som uppbär statligt stöd lever upp till de krav som ställs för att samfunden ska få del av dessa medel. Ett antal händelser som har tagits upp i massmedierna har aktualiserat behovet av att göra en utvärdering av om samfunden upprätthåller och stärker de grundläggande värderingar som samhället vilar på och är stabila och har egen livskraft. I slutet av den förra mandatperioden utlovades slutligen en sådan utredning av den förra regeringen, men eftersom en sådan utredning inte syntes till har vi upprepat våra krav. blev också inspirerat av den förre jämställdhetsombudsmannen som uppmanade sin efterträdare att granska de religiösa arbetsgivarna inom de religiösa trossamfunden. Han sade så här i tidningen : Det finns en sak jag ångrar att jag inte har gjort under mina som JämO, nämligen att jag bara har granskat arbetsgivare inom och inte inom övriga religiösa samfund i . skriver vidare: antog resolution om kvinnor och religion i . Resolutionen slår fast att religionerna har en stark inverkan på samhället och att detta sällan gynnar kvinnor. Medan de flesta världsreligioner lär att kvinnor och män är lika inför guden tilldelas de olika roller och maktpositioner i jordelivet. Resultatet är fortgående kränkningar av kvinnors rättigheter, från könsstympning och tvångsäktenskap till stereotypa könsroller som begränsar kvinnors möjligheter att träffa sina egna livsval. Som ni känner till har JämO tillsyn över att jämställdhetslagen följs och tillämpas. Det innebär att arbetsgivaren ska se till att arbetsförhållandena är lämpade för både kvinnor och män och underlätta för anställda att förena familjeliv och yrkesarbete. Arbetsgivaren ska också sträva efter en jämn könsfördelning på arbetsplatsen. Jämställdhetslagen omfattar alla arbetsgivare, också trossamfunden. Religionsfriheten får inte utnyttjas för att kränka andra rättigheter. Exempelvis den resolution om kvinnor och religion som har antagit betyder att medlemsstaterna är skyldiga att skydda kvinnor mot alla former av kränkningar som görs i religionens namn och att främja och genomföra jämställdhet. Inom är vi väl medvetna om trossamfundens betydelse för stora delar av landets befolkning, såväl kvinnor som män, och vi står bakom den religionsfrihet som är ett av vårt samhälles grundläggande värden. Vi känner stor respekt för trossamfunden och människors tro. har i motionen, som vi skrev , föreslagit att regeringen redovisar en utvärdering av hur kraven för att få statsbidrag i lagen om stöd till trossamfund tillämpas. innan, , gav regeringen ett uppdrag till stöd till trossamfund att fördjupa dialogen med trossamfunden om värderingar vad avser jämställdhet och barns rättigheter. De ska också titta på hur trossamfunden kan bidra till att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget ska redovisas . Eftersom regeringen håller på att se över villkoren för statens stöd till trossamfunden och nämnden aktivt arbetar med att lyfta upp dessa frågor avstår vi från att reservera oss till förmån för vårt förslag om att regeringen ska redovisa en utvärdering av hur § 3 i lagen om stöd till trossamfund tillämpas. Socialdemokraterna och i kulturutskottet skriver i ett gemensamt särskilt yttrande att det är viktigt att trossamfunden efterlever den del av värdegrunden som gäller exempelvis barnaga, synen på kvinnor och män samt synen på homosexuella, bisexuella och transpersoner. Jag noterar att de sistnämnda inte ingick i regeringens uppdrag. I en flerpartimotion yrkar v, mp, c och fp på just det som saknas i nämnda uppdrag, det vill säga att regeringen på lämpligt sätt bör uppmärksamma HBT-personers situation och synen på HBT-frågor i trossamfunden. Jag skulle vilja fråga och om de i sina anföranden kan lova att de ska arbeta för att dialogen med trossamfunden även ska omfatta en icke diskriminerande syn på HBT-personer. Jag står bakom de två reservationer som finns i betänkandet men väljer att yrka bifall till reservation 1, punkt 2, granskning av trossamfunden av JämO, HomO och DO. Jag noterar att en ombudsman har varit i kontakt med några av trossamfunden, nämligen Ombudsmannen mot diskriminering på grund av homosexuell läggning som man hade 2003. Han hade överläggningar med några trossamfund. Vid dessa möten diskuterade man trossamfundens roll i arbetet mot diskriminering. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, DO, hade överläggningar med . De överläggningarna gick ut på att kyrkan som arbetsgivare åtog sig att utbilda och informera anställda om bland annat innehållet i lagen om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet. JämO håller på med en granskning av , bland annat med anledning av att kyrkan är överrepresenterad som anmäld arbetsgivare hos JämO. tycker att tiden nu är mogen att samtliga diskrimineringsombudsmän gör en mer metodisk granskning av trossamfunden, helt i linje med vad den förre förespråkade att hans efterträdare skulle göra. Tiden är mogen mot bakgrund av att det har gått den enda av ombudsmännen varit i kontakt med några trossamfund. Det är också att både JämO och DO tar sig an trossamfunden. Om trossamfunden fungerar perfekt, som exempelvis några av allianspartiernas representanter hävdar, har ju trossamfunden inget att frukta. Då kanske granskningen till och med resulterar i att det behövs ökade statliga bidrag. I detta anförande instämde () och (). 166 (): Jag vill ge majoritetens syn på de här frågeställningarna och det betänkande som vi har. Möjligtvis kan argumenten och diskussionen kännas igen, men jag tycker att det är viktigt att ta upp det. Låt mig först säga att min grundinställning är att staten ska stödja, inte styra.