prot · GW0948 · 2008-12-12 00:00:00 — 1 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:169 Till Interpellation 2008/09:169 Arbetsförmedlingens resurser för dem som står längst från arbetsmarknaden av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:172 Till Interpellation 2008/09:172 Villkoren för företag och privatpersoner i det så kallade stabiliseringsprogrammet för banker och finansinstitut av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som inte gått att ändra på. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:174 Till Interpellation 2008/09:174 Varsel i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag Interpellation 2008/09:187 Till Interpellation 2008/09:187 Varsel i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2008/09:84 till civilutskottet /09:95 till finansutskottet EU-dokument KOM(2008)811 till miljö- och jordbruksutskottet 3 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2008/09:TU1 betänkande 2008/09:SoU1 betänkande 2008/09:JuU1 4 § Internationell samverkan Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2008/09:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan (prop. 2008/09:1 delvis). 1 (): Jag börjar med att yrka bifall till den gemensamma reservation vi har med och under utgiftsområde 5, Internationell samverkan, punkt 4. Mitt anförande kommer att handla om . internationella fredsforskningsinstitut, , är en av världens ledande oberoende forskningsorganisationer. Institutet är specialiserat på olika internationella, regionala och transnationella säkerhetsfrågor med speciell betoning på vapenkontroll, icke-spridning samt källor och orsaker till fred och konflikter. Till Sipris uppgifter hör att bedriva forskning, lägga fram förslag om hur man undviker krig samt undersöka vilka förutsättningar som krävs för en stabil fred och för fredliga lösningar på internationella konflikter. grundades för att markera av obruten fred i . Institutet finansieras huvudsakligen genom anslag beviljade av . För att kunna genomföra sitt omfattande forskningsprogram söker institutet också finansiella bidrag från andra organisationer och fristående stiftelser. Personalen och styrelsen är internationellt sammansatt. skär den borgerliga regeringen ned anslaget till fredsforskningsinstitutet. Regeringens nedskärningar urholkar Sipris möjligheter att klara sitt uppdrag. Institutets vetenskapliga forskning i konflikt- och samarbetsfrågor är av betydelse för internationell fred. Forskningen ger underlag som främjar global säkerhet och fredliga lösningar av mellanstatliga konflikter. Massförstörelsevapnen är ett hot mot vår globala trygghet. Hotet är mer aktuellt . Risken att terrorister förfogar över massförstörelsevapen är rejäl. Gamla sovjetiska kärnvapen och anrikat uran är inte helt under kontroll. Kärnvapenmakterna och ligger i en ständig konflikt. har kärnvapen, och har den nödvändiga teknologin . påstås ha kärnvapen. Risken för ett begränsat kärnvapenkrig och ett kärnvapenkrig av misstag är inte obetydlig. Försvagningen av , det internationella icke-spridningsavtalet, och svårigheterna att bedriva icke-spridningsarbetet framåt inom FN är ett faktum. Det finns länder utanför som kan misstänkas för att försöka skaffa kärnvapen. bör stärka sin profil inom nedrustningens område i stället för att fortsätta med den nedprioritering som den borgerliga regeringen har inlett. har spelat en viktig roll under många årtionden. Vi har en trovärdighet i det internationella samfundet. Det är därför beklagligt att den borgerliga regeringen har valt en mycket passiv hållning i flera viktiga nedrustningsfrågor. är en internationellt erkänd institution vars forskning och kompetens betyder mycket för anseende i nedrustningsfrågor. Vi socialdemokrater kan inte se några sakligt underbyggda skäl till att minska de årliga anslagen. Vi måste dra slutsatsen att det rör sig om andra, mer irrationella skäl till regeringens ställningstagande. Är det bara en vild gissning att regeringen vill att finansieras helt och hållet via donationer och andra privata initiativtagare ? Vi socialdemokrater anser att finansieringen av måste lösas på ett långsiktigt sätt. Anslaget till måste höjas med så att det återställs till nivå. Det är olyckligt att den borgerliga regeringen äventyrar Sipris fortsatta verksamhet och därmed vårt internationella anseende i både nedrustningsfrågor och freds- och konfliktfrågor. Vi saknar fortfarande det rätta intresset och de nödvändiga initiativen vad gäller kärnvapennedrustning från den borgerliga regeringen. 2 HANS (): Vi har diskuterat betänkande UU1 om utgiftsområde 5, Internationell samverkan. En samlad opposition har i reservationen krävt att anslaget till freds- och forskningsinstitutet förstärks med efter det att den borgerliga regeringen skurit i anslagen till . Med oppositionens reservation skulle anslaget till återställas till nivåer. anser att som internationellt erkänt och oberoende freds- och forskningsinstitut bedriver ett arbete som är av avgörande vikt. Genom sin årsbok, sin hemsida, sina konferenser med mera bedriver man ett aktivt arbete i freds- och nedrustningsfrågor som inte kan överskattas. har i utrikesutskottet redovisat att den planerade neddragningen äventyrar åtminstone delar av denna mycket viktiga verksamhet och att den skapar stor oro inför framtidens arbete. Sipris arbete har knappast minskat i betydelse . ser vi i flera delar av världen en tydlig militär upprustning. Även i vårt eget närområde finns nu en överhängande risk för militär upprustning genom dragkampen mellan och Nato i södra . De tragiska konsekvenserna av en sådan militär upprustning har vi redan sett den här sommaren i genom kriget i . Att Europeiska unionen, EU, nu dessutom är på väg att ratificera ett Lissabonfördrag som slår fast att medlemsstaterna förbinder sig att gradvis förbättra sin militära kapacitet och som innebär att det militära samarbetet fördjupas inom unionen minskar knappast behovet av forskning i fred och nedrustning. Det är inte lätt att förstå logiken bakom regeringens förslag att minska anslaget till med . Den borgerliga regeringen har ju trots allt lyckats få fram medel för att sänka skatten med . Men man börjar nu trots allt se en röd tråd i den samlade borgerliga utrikespolitiken. Steg för steg sopas spåren igen av en utrikespolitik som innebar någonting annat någonting mer än att hålla högstämda tal om den transatlantiska länken. Steg för steg förs utrikespolitik bort från det som jag tror att många i vårt land är stolta över: kampen för fred och nedrustning, för rättvisa och för befrielse mot förtryck och apartheid. Låt mig ge några exempel. Ambassaderna i och har stängts. De är tydliga symboler för historiska engagemang i och södra . Frivillig- och solidaritetsorganisationerna ser sina möjligheter för sitt arbete konsekvent försämras och utsätts för hetskampanjer, inte sällan sanktionerade av de borgerliga ministrarna på UD. Medan tog på sig ledartröjan i kampen mot klustervapen förhalade pinsamt länge arbetet. Listan kan göras lång. 6 miljoner mer eller mindre till är kanske inte den största eller ens en gång den viktigaste frågan i den borgerliga regeringens budget. Men jag har svårt att se neddragningen som något annat än en liten del av en mycket större omsvängning av svensk utrikespolitik, en omsvängning som vi i aldrig kommer att acceptera eller ställa oss bakom. Jag yrkar därmed bifall till oppositionens reservation. 3 (): Egentligen borde vi inte ta tid eller vår egen i anspråk för detta ärende. Vi är överens om allt utom 6 miljoner. Det är 6 miljoner av det totala anslaget på detta utgiftsområde på drygt 1,6 miljarder. Det motsvarar en oenighet på mindre än . Om man så vill kan man sätta 6 miljoner i förhållande till statens sammanlagda utgifter på knappt 800 miljarder. Då träter vi om en utgiftspost som motsvarar mindre än en hundradels promille av de sammanlagda utgifterna. Ändå står vi här med en sammanlagd anmäld talartid . Vad är det då vi är så oeniga om? Vi är oeniga om någonting som är viktigare än pengar. Vi är oeniga om principer. Det är därför vi står här. Vår oenighet handlar om vår syn på forskning. Vad ska forskning syfta till? Hur ska den finansieras? Vem ska bestämma dess innehåll? Det är exempel på frågor där vi från alliansen ibland har en annan uppfattning än den rödgröna oppositionen. Från alliansens sida står vi bakom en uppfattning som kan beskrivas i termer av större akademisk frihet och mindre av politisk styrning. Vi är också av den bestämda uppfattningen att konkurrens är bra också på forskningsområdet. Konkurrens är i själva verket en viktig ingrediens, för att inte säga helt nödvändig, för att uppnå en vital och kreativ forskning. Institutioner som räknar med anslag från samma källa år får förr eller senare problem med nytänkandet och kreativiteten. Med till synes eviga anslag från samma källa kan också skapas osunda beroenden mellan mottagaren och forskaren. Jag säger inte att så alltid är fallet. Men jag pekar på att risken är överhängande för att det faktiskt blir på det viset. När det gäller anslag från näringslivet är det denna risk som oftast diskuterats och kritiserats, inte minst från Vänsterns sida. Varför skulle inte samma slags problematik finnas om anslagsgivaren är regering och riksdag, och då särskilt om de under långa perioder leds av samma politiska konstellationer? Från alliansens sida ser vi med stor respekt på . Det är en forskningsinstitution med lång och imponerande meritlista. Det är en institution som har stark internationell förankring. Många av de forskare som arbetar där kommer från andra delar av världen. De frågeställningar som beforskas där har också en stark internationell relevans. Det är frågor som rör nedrustning, väpnade konflikter, vapenkontroll och kemisk och biologisk krigföring. De är alla exempel på frågor som behandlas inom ramen för . I detta sammanhang ska nämnas betydelsen av Sipris övriga aktiviteter som exempelvis konferenser och dess årsbok. Likväl har regeringen föreslagit en neddragning av anslaget till med för . Svaret är enkelt. Sipris forskning finansieras huvudsakligen med anslag från staten, . Det är vida mer än vad som är fallet för andra institutioner som är verksamma inom samma område. har en grundfinansiering från staten på . har ingen grundfinansiering alls från staten. Nämnas kan också att i kronor räknat fick nästan dubbelt så mycket som . Det var för och för . Hur kan dessa olikheter motiveras? Kan de det? Regeringen menar att det är svårt att göra. I stället menar regeringen att det är rimligt att likartade förutsättningar bör gälla för likartade institutioner. Det är skälet bakom den föreslagna neddragningen. Vi är av den bestämda uppfattningen att har en så god ställning att det inte torde vålla några större svårigheter för organisationen att hävda sig i konkurrensen om externa forskningsanslag. Att nu peka på att det är en abrupt förändring är också lite skevt. Neddragningen har faktiskt pågått också tidigare. Organisationen borde ha varit väl förberedd för att ändra sitt sätt att arbeta och sitt sätt att rekrytera pengar. Från regeringens och alliansens sida tror vi också att ett ökat fokus på extern finansiering kan utgöra en god möjlighet till förändring och nytänkande. är det den främsta framgångsfaktorn för institutet likaväl som den är det för alla andra forskningsinstitutioner. Att hävda sig på den öppna marknaden inte den öppna kommersiella marknaden i vanlig mening, utan den öppna forskningsmarknaden är också ett kvitto på att det som görs är bra och uppskattas. Det uppskattas tillräckligt mycket för att göra sig förtjänt av ekonomiskt stöd. Vi tycker att ska ges chansen att visa upp sig och få detta kvitto och denna bekräftelse. Med de orden yrkar jag bifall till propositionen. 4 () replik: har finansiering delvis via olika stiftelser och privata initiativtagare. Vi har här i och nuvarande och tidigare regeringar bestämt att vi ska fortsätta att ha den huvudsakliga finansieringen via det offentliga. Det är inget konstigt i det med tanke på att Sipris verksamhet är väldigt speciell. Det handlar om forskning om att undvika konflikter i världen och icke-spridning av massförstörelsevapen. Det är som den sittande borgerliga regeringen tillsammans med majoriteten i har bestämt att skära ned Sipris anslag. Min fråga till är: Kommer den borgerliga majoriteten med den borgerliga regeringen fortsättningsvis att nästa budgetår skära ned och minska? kommer då att få någon form av obalans när det gäller finansiering. måste i så fall få andra finansiella källor framöver. 5 () replik: Jag har ingen kristallkula. Det är svaret på frågan. Jag vet inte vilka överväganden som regeringen kommer att göra . Dock kan jag om jag ska komma med en utomståendes betraktelse säga att det ser ut som att man har slagit in på en linje som innebär en successiv utfasning eller neddragning av de statliga stöden för att i stället uppmana att söka pengar någon annanstans. Denna rekommendation är ju kristallklar. Om de är så bra som de hävdar, och som vi och många andra tror, kommer de också att klara av att få pengar från andra biståndskällor. Det klarar andra forskningsinstitutioner, och vi är övertygade om att även kommer att klara det. Grunden till det hela är den asymmetriska behandling som skett, att har befunnit sig i den högsta ligan och fått mer pengar än någon annan. Det är svårt att motivera att ett institut ska behandlas på detta fördelaktiga sätt i förhållande till andra institut. Det handlar snarare om en strävan till någon form av likartad behandling av institutioner som agerar på likartade forskningsmarknader. 6 () replik: är ju Sipris verksamhet väldigt speciell. Institutet sysslar med en typ av frågor som ligger långt från det som andra forskningsinstitut både i och internationellt sysslar med. Med tanke på den utveckling vi sett konflikterna i världen blir fler, risken är uppenbar att fler förbereder sig för en teknologi som gör det möjligt att skaffa kärnvapen och andra massförstörelsevapen, alltså smutsiga vapen anser vi i oppositionen att Sipris verksamhet kanske är mer nödvändig . Därför borde det även fortsättningsvis finnas kvar någon form av stabil finansiell källa. Vi förlitar oss på det offentliga där genom riksdagsbeslut får huvuddelen av sin finansiering och inte behöver vara beroende av privata finansiella källor även om delvis finansierar sin verksamhet via stiftelser och privata donationer. Vi tror dock inte att det är bra om nedskärningarna fortsätter och finansierar sin verksamhet enbart via privata donationer. 7 () replik: Väldigt speciell forskning jag har hört det förut. Jag har befunnit mig i forskarvärlden , och just den meningen har jag hört nämnas , särskilt från forskare som inte vill ha sin forskning på en konkurrensutsatt marknad. Det är alltid svårt för individer som står utanför forskningsvärlden att kunna bedöma relevansen i detta. Är forskningen så speciell att den inte lämpar sig för någon annan finansiering än den statliga? Jag har i ärlighetens namn svårt att hitta många exempel på sådant. Det är det reflexmässiga svaret från alla forskare, och det ska man ha klart för sig när man träffar representanter för forskarsamhället. Det är ett litet tips. När det gäller sägs det från oppositionens sida att den forskningen är nödvändig. Från alliansens sida har vi inte motsatt oss det. Vi ifrågasätter inte relevansen i Sipris forskning, tvärtom. Vi är snarare av den meningen att om den forskningen är så relevant, värdefull och viktig kommer den garanterat att finnas kvar även efter neddragningen. Men då krävs det att fler än enbart oppositionen i denna kammare är av den uppfattningen. Då kommer den verksamheten att finansieras. Att man från Sipris sida är ängslig över detta beror kanske på att man inte vant sig vid den miljön och under de goda åren inte byggt upp ett tillräckligt gott självförtroende för det man ägnar sig åt. Man ska kunna stå rakryggad och säga att man visst kommer att klara detta, för det man gör är så bra att det förtjänar stödet. 8 (): Debatten gäller budgetpropositionen , internationell samverkan. Jag konstaterar att kammaren är överens om bidrag till vissa internationella organisationer. Jag konstaterar också att vi är överens om freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet inom denna budget. Vidare konstaterar jag att det finns en samsyn beträffande nordiskt samarbete, ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands, diverse kostnader för rättsväsendet, , forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning, bidrag till , information om i utlandet samt samarbete inom . Det är ett brett område som omfattar drygt 1,6 miljarder. Av dessa är vi oeniga om 6 miljoner eller, som tidigare nämnde, . Det är naturligtvis intressant att diskutera, och jag ska återkomma till det . Jag vill uppmärksamma kammaren på att utskottet har gjort tydliga markeringar. Det handlar om freds- och säkerhetsarbetet samt nedrustningsarbetet där vi konstaterar att har varit aktivt i att agera mot spridning av massförstörelsevapen. Vi har gjort det inom EU:s hägn genom initiativ som varit framgångsrika och fått uppslutning. Vi har aktivt deltagit i multilateralt samarbete för freds- och säkerhetsskapande. Vi har från svensk sida deltagit i 18 fredsfrämjande insatser samt i EU:s samtliga tolv insatser . Vi har alltså, fru talman, en stor internationell närvaro trots att vi är ett litet land. Det gäller naturligtvis att ta vara på våra möjligheter på olika områden. Vi har två ordförandeskap av intresse. Det ena omnämns i betänkandet, att det andra inte finns med i betänkandet är ett förbiseende. Vi har nämligen avslutat ett ordförandeskap i , en av de samarbetsorganisationer som får stöd. Det har varit ett mycket framgångsrikt ordförandeskap, vilket vi kommer att få anledning att summera i samband med rapporten från ordförandeskapet i . Den har vi alltså anledning att återkomma till. och stödet till det är det viktigt att titta på . Det är en organisation i vår världsdel som har stor betydelse för att binda samman , för att bygga demokratier och rättsstater och skapa en fredlig och säker omgivning i vår del av världen. Här finns naturligtvis många utmaningar, och det är en struktur som är satt under stor ekonomisk press. Jag vill även något kommentera den oenighet som finns på detta område. Det handlar om 6 miljoner. Från den samlade oppositionens sida har man enats om den halva promillen. Det låter naturligtvis slagkraftigt. Det finns även en notering som kammaren bör uppmärksammas på. Den samlade oppositionen har nämligen dragit in . I det här fallet är återställandet inte en skattehöjning utan det handlar om att man dragit in pengar från . Det innebär att den samlade oppositionen inte vill medverka till den hållning som vi från alliansens sida har haft, att sätta på kartan, att verka för att informera, påverka, bygga upp relationer med människor i andra länder via och utveckla intresse och förtroende för vårt land genom kultur, utbildning, vetenskap och utvecklingssamarbete, alltså några av de uppdrag som de facto har. Vi har gjort värderingen att lägga resurser på för att kunna stärka den svenska närvaron och det svenska samarbetet internationellt. Vi har från utskottets sida också, fru talman, varit intresserade av att se hur påverkas av de förslagen. Därför fick vi i utskottet en särskild föredragning om . Det stod då ganska klart för oss som var närvarande att det är en känslig fråga. Det är viktigt att vi säkrar att vi får baskunskapen, basforskningen, säkrad. Men den bild som åtminstone jag fick var att den var möjlig att klara med den nivå man låg på. Det fanns nämligen, ansåg man från Sipris sida, ett spann, men man var rädd för att den fortsatta utvecklingen skulle bära nedåt. Jag tycker att det är viktigt att vi slår fast att det är en förutsättning för Sipris överlevnad att man klarar den basforskning som inte kan vara projektbaserad. Det måste vi vara varsamma med . Jag är glad över att vi i utskottet också gör uttalandet att det är angeläget att finansieringen kan vara långsiktig och uthållig, att dessa aspekter på institutets finansiering ska säkerställas på lång sikt och att en rimlig balans ska etableras. Det är den signal som utskottet ger för framtiden. Det är alltså inte ett sluttande plan, utan det är en långsiktigt uthållig lösning som utskottet markerar. Med det yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. 9 (): liberalerna står bakom betänkandet Utgiftsområde 5 Internationell samverkan i dess helhet. Jag yrkar alltså bifall till förslaget i detta. Jag ska inte heller bli långrandig i denna talarstol då mina allianskolleger förtjänstfullt har redogjort för regeringens ståndpunkter, prioriteringar och förslag. Jag tycker att såväl som har varit väldigt tydliga när det gäller dessa 6 miljoner som skiljer vad gäller anslag till och också när det gäller argumentationen bakom detta. Det här utgiftsområdet Internationell samverkan består av elva anslag. Det rör frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Jag tänkte bara ge några korta allmänna reflexioner ur ett liberalt perspektiv. Jag tror att vi alla i denna kammare kan skriva under på att har ett väldigt gott anseende som en internationellt engagerad nation, och detta ska vi fortsätta att vara. Vi tillhör också de länder i världen som allra mest lojalt finansiellt stöder såväl olika internationella organisationer inom världssamfundet som olika regionala grupperingar och globala nätverk sprungna ur civilsamhället. Jag tror också att samtliga partier i denna riksdag anser att alltid bör sträva efter att bibehålla, utveckla och fördjupa vårt anseende på dessa punkter. Men då är det också viktigt att inse att politiken består av prioriteringar, principer och pengar. Vi kan alltid tvista om antalet miljoner och hur vi ska fördela dem på olika konton. Nog ska man ta diskussionen om Sipris framtid på stort allvar. Men man kan också fråga sig vad de neddragningar som gäller kan ge för effekter. Vad är det i Svenska institutets verksamhet som oppositionen vill dra ned på? Motsätter man sig satsningen på 15 miljoner för att marknadsföra den svenska sexköpslagen och visa hur den kan vara ett föredöme för andra länder när det gäller att bekämpa prostitution, människohandel och kvinnors strukturella underordning? Motsätter man sig olika satsningar på att marknadsföra svensk jämställdhetspolitik på andra fält, till exempel pappamånaden eller miljöengagemang? De här prioriteringarna är inte alltid lätta göra, men jag tycker att vi har haft en klok grund för hur vi har satt samman vår budget. Om vi ska våga prioritera principer som vi lever i ett land med några av världens högsta skatter är det viktigt att vi prioriterar klokt och använder medborgarnas inbetalda skatteslantar på ett effektivt sätt. Jag tror också att de flesta av oss kan skriva under på att det är viktigt att ha den utgångspunkten. Något som jag tror är viktigt vad gäller blocket om internationell samverkan är att vi måste bli tydligare med att lyfta upp fältperspektivet. När vi diskuterar svensk biståndspolitik har vi ofta synpunkter på att vi bör ha fler personer ute i fältverksamhet, men även här bör vi säkerställa intresse i förbindelse med andra länder. Det är väldigt viktigt med informationssatsningar. Projekt om på hemmaplan i all ära, men det är i världen vi måste synas. 10 (): satsar mer än 1,6 miljarder på internationell samverkan.