prot · GV0994 · 2008-04-11 00:00:00 — Dels ska det finnas infrastruktur av en sådan omfattning och kvalitet att det möjliggör ett attraktivt kollektivtrafikutbud, dels ska staten genom en väl anpassad lagstiftning ge bra förutsättningar för de olika marknadsaktörerna att verka. Det är viktigt att i det här sammanhanget nämna att ansvaret för planering och finansiering av lokal och regional kollektivtrafik ligger på de länstrafikansvariga och deras trafikhuvudmän. Staten kan dock medverka i investeringar i vissa kollektivtrafikanläggningar. Regeringen kommer att lämna en proposition till om hur regeringen vill att staten ska arbeta med transportinfrastrukturen under den kommande planperioden. I denna proposition kommer naturligtvis en viktig del att vara att förbättra förutsättningarna för att resa med kollektiva färdmedel. lider av att det under föregående mandatperioder har avsatts för lite resurser till underhåll och drift av infrastruktur. Regeringen har därför valt att verka för att ska kunna arbeta mer med drift och underhåll av järnvägsnätet genom att verket ska få mer resurser för detta ändamål. Vidare har regeringen verkat för att anslag ska öka så att de tillsammans med lokaltrafik och kan göra en kraftsamling i och . För del innebär det att verket satsar på att trimma järnvägsnätet i regionen genom att göra mindre investeringar som syftar till att förbättra punktligheten. Det gläder mig att kunna konstatera att de satsningar som regeringen verkat för redan har fått avsedd effekt för kollektivtrafikresenärer. Det kan utläsas av SL:s kundnöjdhetsundersökningar och i punktlighetsstatistik. Det finns även ett behov av stora nyinvesteringar i och omkring huvudstaden. Den enskilt viktigaste och största satsningen i detta sammanhang är för pendeltågstrafiken genom . Investeringen är av avgörande betydelse för utveckling och hållbara tillväxt. Jag är övertygad om att kapaciteten, effektiviteten, pålitligheten och attraktiviteten i kollektivtrafiken kommer att öka som följd av att infrastrukturen blir bättre. När det gäller lagstiftningen tillsatte regeringen en utredning om ökad konkurrens på marknaden för persontransporter på järnväg. Dessutom har regeringen för avsikt att tillsätta en utredning av lagstiftningen på kollektivtrafikområdet. Det gemensamma för dessa två utredningar är att regeringen, genom bland annat ökad konkurrens, vill främja kollektivtrafikens konkurrenskraft. Jag har även bjudit in representanter för kollektivtrafikbranschen till en dialog om hur branschen och staten med gemensamma krafter kan skapa ännu bättre förutsättningar för att allt fler människor ska uppleva att kollektivtrafiken skapar värde för dem. Angående andra fråga anser jag att det inte är ett statsråds uppgift att uttala sig om priset för tjänster som någon annan än staten ansvarar för. Den lokala och regionala kollektivtrafiken är enligt lag ett ansvar för sektor att främja, och det är denna sektor som ska betala trafikens eventuella nettounderskott. När behörig myndighet tar beslut om hur mycket man vill subventionera kollektivtrafikresor gör de en avvägning mot alla andra uppgifter som de har att utföra. Det är min uppfattning att inte heller Klimatberedningen uttalar sig om vilken den rätta prisnivån är för kollektivtrafikresor. 47 (): Den här interpellationen är sänd till miljöministern. Måhända skrev jag frågorna lite konstigt, men meningen var att det skulle handla om miljöeffekterna och just det som Klimatberedningen hade kommit överens om. Det är det som jag i huvudsak kommer att hålla mig till i mitt anförande. Det Klimatberedningen har tagit med som en av sina förutsättningar handlar om att minska priset på kollektivtrafik, så att fler ska åka kollektivt. Vi vet att detta är ett effektivt sätt. Vi vet att det är en ambition. Vi vet också av de erfarenheter vi har att detta har gett effekt. Det gäller inte minst men säkert också andra regioner i landet, men det är som jag kan uttala mig om. Kollektivtrafikresandet har ökat. Nästan som Klimatberedningen lägger fram sitt betänkande höjer man priset på kollektivtrafiken i . Politiken måste på något sätt hålla ihop. En beredning som består av samtliga partier måste ju stå för någonting, någon viljeyttring i alla fall. Eftersom alla partier stod bakom detta kan jag inte tolka det på annat sätt än att det var en viljeyttring från alla partier att man måste hålla nere priset på kollektivtrafiken och helst sänka det för att fler människor ska åka kollektivtrafik. Då väljer man i att höja det. Det är med anledning av det som jag ställer frågan, just därför att Klimatberedningen hade sagt detta. Det är naturligtvis en lokal fråga. I det sammanhanget håller jag med . Men det är det som gör att det blir så tråkigt i den här diskussionen, att vi inte får, så att säga, en debatt om miljön och kollektivtrafiken, utan vi får en debatt om vad som är infrastrukturministerns ansvar. Jag förstår att infrastrukturministern inte kan säga så mycket om själva prisfrågan. Det finns reglerat i det regelverk vi har , så det förstår jag. Men det här handlar ju om visionerna när det gäller hur vi ska uppnå Klimatberedningens mål. Sedan väljer infrastrukturministern att ta upp ett antal frågor om vad som är statens ansvar i de här frågorna. Det är väl inte mycket nytt under solen. Alltihop är naturligtvis den förra regeringens fel. I det här fallet kan jag bara konstatera att jag och jag ska inte referera mer till honom var kolleger under ett par mandatperioder före förra mandatperioden, och vi konstaterade att det var brister i underhållet av både tunnelbanan och vägnätet i . Det här kan nog inte bara bero på den förra socialdemokratiska regeringen, utan det är nog ett systemfel som har funnits i infrastrukturen. Jag har försökt att på ett seriöst sätt diskutera detta med statsrådet, men det har varit fullständigt omöjligt därför att statsrådet har ansett att alltihop beror på Socialdemokraterna och ingenting annat. I och med det blir det en ganska tråkig debatt. Statsrådet vill ju inte försöka att hitta en lösning på problemen utan säger bara: Jag gör rätt, och alla socialdemokrater har gjort fel. Därmed blir det heller inte mycket till debatt. Jag kan inte säga att jag är nöjd med svaren. Det här handlar om Klimatberedningens betänkande. Det här handlar om hur man ska uppnå det. Det är detta som gör att debatten kommer att bli ganska konstig. Jag har ställt en fråga, och statsrådet svarar på någonting helt annat. 48 (): har i sin interpellation hänvisat till forskning om kollektivtrafikåkande och kopplingen till priset. Jag tycker att det är mycket synd att då inte också redovisar att utförd forskning inom området visar att det finns en rad andra faktorer som i än högre grad påverkar kollektivtrafikåkandet än priset. En av de mest omfattande utredningarna på området är slutbetänkande Kollektivtrafik med människan i centrum. I slutbetänkandet konstateras att priset spelar en mindre roll vid val av färdmedel, speciellt i storstadsområdena. Betydligt mer viktiga faktorer är till exempel tillgången till fri parkering på arbetsplatsen, tillgången till egen bil, restid, turtäthet, pålitlighet, komfort. I Svenska Lokaltrafikföreningens nöjdhetsundersökning, Kollektivtrafikbarometern, 2007 framgår också att priset är underordnat. Det är pålitlighet, snabbhet, avgångstider och vilka olika ressträckningar det finns som i mycket högre grad påverkar nöjdheten och resandet när det gäller dem som använder kollektivtrafiken. Försök med enhetstaxa och nolltaxa har genomförts på olika håll i landet. Det har varit små eller större försök. Men en generell erfarenhet av de införda taxereduktionerna är faktiskt att bilresandet minskade relativt lite. Det är väl ändå det som är det viktiga när det gäller miljön? I stället var det de som redan före försöken nyttjade kollektivtrafiken som började nyttja den än mer, eller så var det gående och cyklister som började åka kollektivt. Det är inget ont med det. nämner specifikt som exempel. Jag tycker att det verkar vara ett drag hos Socialdemokraterna att numera fokusera på . kan man faktiskt tro att vi befinner oss i eller i fullmäktige när vi diskuterar frågor och inte här i . Men eftersom jag bor i vill jag ändå säga något om vår kollektivtrafik. För att få medborgarna att åka kollektivt måste vi alltså ha fungerande system med väl utbyggd kollektivtrafik. Vi måste ha god tillgänglighet, bra turtäthet med mera. Det visar forskningen klart och tydligt. I SL:s egen undersökning kommer priset först på åttonde plats. Sedan valet har alliansen gjort, och man gör, stora satsningar. Man satsar ytterligare 2 miljarder för att bygga ut och förbättra kollektivtrafiken i hela länet. De här satsningarna ser vi redan resultat av. Antalet resenärer ökar. Försäljningen av månadskort ökar, det vill säga att andelen trogna resenärer ökar. Trafikens punktlighet har ökat, och nöjdheten har förbättrats betydligt. Ska vi ha kopplingen till Klimatberedningens betänkande måste huvudsyftet ur miljösynpunkt vara att få fler att ställa bilen för att i stället åka kollektivt, för då kan vi minska utsläppen med mera. Jag anser att det är precis så som nu jobbar och att det arbetet ger resultat. Som jämförelse tänker jag berätta om ett försök med gratis kollektivtrafik i socialdemokratiskt ledda , ett försök som har pågått med syfte att skapa bättre miljö och underlätta för ungdomar och folk i glesbygd att förflytta sig inom kommunen. Efter nio månaders försök visade det sig att kostnaderna hade ökat dramatiskt. I och för sig hade åkandet ökat på vissa turer. Men när man tittade bakom siffrorna såg man att det alltså var en ökning från 1,7 till 3 personer per tur. Den socialdemokratiska majoriteten beslutade dock att fortsätta med försöket . För att klara det ekonomiskt beslutade man att alla söndags- och helgturer skulle ställas in. Det där får inte jag att gå ihop med dels försökets syfte, dels forskningen som rankat tillgängligheten betydligt högre än priset. I anser alltså Socialdemokraterna att det är viktigare att det är gratis än att det faktiskt går att åka kollektivt. 49 (): Kollektivtrafiken i är i mångt och mycket en nationell angelägenhet av det mycket enkla skälet att landets huvudstad utgör en stor del av vårt land, framför allt naturligtvis som andel av befolkningen. Och mycket av det som händer här avgör hur vi lyckas också med våra nationella miljömål. Därför är det inte så oerhört konstigt att vi resonerar om tillgängligheten och kvaliteten i till exempel kollektivtrafiken. Under förra mandatperioden var det väldigt vanligt att företrädare för Socialdemokraterna häcklades i . Vi var hårt angripna av och för att vi inledde ett försök som handlade om trängselskatter i . En del av dessa trängselskatter användes för att förbättra kollektivtrafiken i , med bättre tillgänglighet och bättre kvalitet i kollektivtrafiken som resultat. Detta var något som uppskattades så pass mycket att stockholmarna i en folkomröstning röstade för att behålla och permanenta dessa. Ett viktigt skäl för att en majoritet av stockholmarna röstade för detta var att det på valsedeln stod att en del av dessa resurser skulle användas till att förbättra kollektivtrafiken i . Det som är glädjande i sammanhanget är att den borgerliga majoriteten, som före valet med näbbar och klor motarbetade och häcklade sina politiska motståndare för att de var för trängselskatter, kovände. Och den borgerliga regeringen ställde sig bakom att fortsätta ha trängselskatter i , men med en stor avgörande skillnad: De resurser som tas in via denna skatt ska inte användas till förbättring av kollektivtrafiken. De ska uteslutande gå till att bygga vägar, säger man. Till exempel ska Förbifart byggas via dessa resurser. Ja, det tar ju bara att finansiera det. Precis som säger är tillgänglighet, punktlighet och kvalitet, i alla fall inom de prisramar som vi pratar om , mer avgörande än själva priset. Om det är så, varför har den borgerliga regeringen och den borgerliga majoriteten svikit det löfte som gavs till stockholmarna att det som trängselskatten tar in ska gå till kollektivtrafiken? Varför är det så att det efter valet tvärtom har dragits in turer som tidigare fanns i försöket och att man har höjt priset? På vilket sätt har detta förbättrat stockholmarnas vilja att åka kollektivt? Vi ser en ökning av antalet kollektivtrafikresenärer. Men det tror jag snarare beror på människors vilja att ta ansvar för miljön och för framtiden än att borgarna har höjt priset. Det tror jag inte har verkat för att fler vill åka kollektivt, utan det är snarare ett ansvar som människor känner att de vill ta. Jag tror tvärtom att om vi satsade i alla fall en del av de resurser som tas in via trängselskatten, såsom löftet var, och dessutom såg till att hålla rimliga priser, skulle ännu fler människor se kollektivtrafiken som ett bra alternativ till bilen. är det inte riktigt så, och det är ett svek som den borgerliga regeringen har ägnat sig åt. Min fråga till blir därför: På vilket sätt rättfärdigar ni detta när en folkomröstning faktiskt ställde sig bakom ett ja, inte minst därför att en del av resurserna skulle användas till kollektivtrafiken i ? 50 (): Jag vill först tacka för att han har ställt denna interpellation så att vi åter ges möjlighet att diskutera trafiken i . Det var en häftig övergång från placeringen av postlådorna i glesbygden till tätortens kollektivtrafik, men så ska det ju vara i . Vi ska behandla olika frågor som rör hela landet. Så sent som i förrgår hade vi en annan intressant debatt som handlade om betalning av trängselskatter. Det var inte så många deltagare, och de som jag hade tänkt att jag skulle tala inskränkte sig till kanske 2 . Likväl har vi haft otroligt många debatter, och jag och också , i denna fråga. Vi gläds alltid åt att få ett deltagande från i de här debatterna, numera också genom . Var glad, , över att vi hade fler kollektivtrafikresenärer än något annat år i historia! Detta är ju det allra viktigaste i sammanhanget. Det var fler som steg på något kollektivtrafikmedel än något annat år tidigare detta trots trängselskatten, eller tack vare trängselskatten som ni säkert skulle säga. Kollektivtrafiken i är ändå ganska hyfsat utbyggd. Kanske beror det på att det inte i första hand är en riksdagsfråga, även om vi ofta debatterar den här, utan en lokal fråga, så att vi själva i den här regionen får bestämma hur den ska vara utformad och hur mycket man ska satsa av skattepengar. Vi i den här regionen är glada över att vi genom att kunna hålla nere priserna på kollektivtrafiken så mycket inbjuder många andra i vårt fina land att komma till vår fina huvudstad och region och utnyttja vår kollektivtrafik. Jag tycker att det är jättebra, herr talman, att så många har möjlighet att göra detta. Men det är ju ett beslut som fattas av och kommunerna i länet gemensamt, inte av riksdag. Det finns många skäl att använda kollektivtrafik. Det viktigaste är klimatskälet. Därför måste vi fortsätta att bygga ut kollektivtrafiken. Jag har ofta sagt till att vi gemensamt ansvarar för att det inte har blivit den utbyggnad som det borde ha blivit. Därför tycker jag att det är väldigt konstigt att höra , som ju har bott i , komma och fråga varför man har dragit in den ena eller andra linjen. Men det gäller inte det, utan det gäller så enormt eftersatta investeringar. Jag vill nu gå över till den allra viktigaste frågan, som jag ser den, i den kommande infrastrukturpropositionen, nämligen hur statsmakten framöver kommer att se på utbyggnaden av tunnelbanan. pågår det utbyggnad av tunnelbanor i 39 europeiska städer. Den närmaste är i . Men i pågår det faktiskt inte någon utbyggnad av tunnelbanan. Det är sedan vi invigde nya linjer. Det är sedan. har vuxit väldigt mycket. Och är det någonstans som det är trängsel så är det inte i de bilar där det bara sitter en person, utan det är på tunnelbanan i vår region. Där är det jätteträngsel. Vi behöver en kraftig utbyggnad av tunnelbanan. Jag vill mot bakgrund av interpellation fråga infrastrukturministern: Hur ska vi stimulera till utbyggnad av tunnelbanan i så att den kan svälja många, många fler människor än de som stiger på den ? 51 Statsrådet (): Utifrån ambition om en annan debatt hamnar vi uppenbarligen i en felaktig debatt. Det kan jag tyvärr inte ta ansvar för eftersom frågeställningen var inriktad på kollektivtrafik och därmed hamnade hos mig. Men vi får göra det bästa av den debatt som vi nu trots allt har. Vad gäller diskussionen om kollektivtrafiken i är jag i grunden tveksam till att gå in i det som hör hemma i och . Det jag nu säger riktar jag inte direkt till , men jag är betänksam över att vi i kammaren så ofta går in i och tar diskussioner som hör hemma på regional eller nivå. Det är en allmän sjuka. Jag har själv försökt styra bort diskussionerna och inte gå in i dem och då blivit anklagad för att inte ta debatten. Men debatter ska ske där mandatet ligger. Inte desto mindre ska jag säga att politiker generellt sett satsar en betydligt större del av den samlade skattepåsen på kollektivtrafik än vad man gör i andra delar av landet. Det finns en kultur i där men lägger en stor del av skattemedlen på just kollektivtrafik. Det har resulterat i att SL:s utbudskilometer motsvarar per invånare, vilket om man ska fortsätta sifferexercisen är högre än riksgenomsnittet. Det visar väl ändå lite grann hur har hanterat kollektivtrafiken. Vad gäller den nationella rollen ser jag vikten av att man samverkar. Kollektivtrafik i och kring har också betydelse för annan trafik på spår. Därför är Kraftsamling mycket viktigt och det som sker mellan SL, SJ, och kommunerna just för att få ut mer kollektivtrafik på redan investerade resurser. Det är avgörande för att hitta smidighet för de resenärer som väljer att resa kollektivt och för de resenärer som vi ska locka in i kollektivtrafiken. Det är också viktigt för de övriga debatter vi har om miljöaspekten på , och så vidare. Att hitta bra kollektivtrafik är ett samlat ansvar för alla transportslag. Det vill jag lyfta upp i många sammanhang. Klimatberedningen har inte heller fastnat i priset på kollektivtrafiktjänster. Man har avstått från att gå in i och kommentera just det. Men man menar att priset på bensin och diesel är en viktig parameter och att det måste höjas för att nå klimatmålet. Det skapar givetvis ett ytterligare tryck på att skapa bättre möjligheter att gå från det ena transportslaget till det andra, vilket också är viktigt. När vi pratar om infrastruktur pratar vi också om vikten av att kollektivtrafik på väg fungerar, men det ska också vara smidigt mellan väg, järnväg och tunnelbana. 52 (): Jag kan hålla med om att den typ av debatt som förs på infrastrukturområdet ibland kan bli väldigt lokal. Det vet vi som har debatterat detta under i . Jag delar statsrådets uppfattning att det inte är bra om man börjar gå in på de lokala frågorna som avgörs av fullmäktige. Jag avsåg inte att köra över med min fråga, utan jag tyckte att det var viktigt att klargöra vilka signalerna från samhället ska vara. Det som statsrådet säger stämmer faktiskt inte. Klimatberedningen har diskuterat lägre priser i kollektivtrafiken och kommit fram till att det är viktigt för att minska klimatpåfrestningarna. Då måste man fråga sig: När ska detta arbete påbörjas? Ska man se att man höjer kollektivtrafikpriserna? Det har varit grunden för min fråga. Jag kan hålla med om att jag kunde ha formulerat frågorna lite smartare än jag gjorde. Men jag får väl i så fall återkomma med något annat för att kunna debattera detta med miljöministern. En jämförelse mellan och är ganska klumpig. Det går inte att i samma andetag jämföra dessa. Det stämmer att man ökar från tre till fyra passagerare, eller vad sade. Så är det naturligtvis. Men det ser inte alls ut på det sättet i . Man säger att kollektivtrafikresandet i har ökat. Ja, men det intressanta är att allting har ökat. Fler har flyttat till , och fler använder bil. Andelen som använder kollektivtrafik ökar följaktligen också väsentligt när fler flyttar hit. Jag har tyvärr inte siffrorna med mig, men antalet människor i har ökat ganska ordentligt . Forskningen visar ganska tydligt att priset är avgörande för om man använder kollektivtrafiken. Men naturligtvis spelar inte bara priset på kollektivtrafiken in utan även möjligheten att åka från dörr till dörr på ett bra sätt. Man ska till exempel, som statsrådet beskriver, kunna byta från bil till kollektivtrafik eller mellan olika former av kollektivtrafik utan att det är för krångligt att åka från punkt A till punkt B. Det är givetvis viktigt i detta sammanhang. För att vi ska hitta en form för att öka kollektivtrafikresandet kan vi inte bara säga att kundnöjdheten har blivit större och fler reser. är det så att biltrafiken ökar. Trots att man har infört trängselskatt har den inte fått den effekt som den hade när försöket genomfördes. Jag tror att jag vet orsaken till detta. Man gjorde flera saker under försöket. Man införde enhetstaxa, man hade infartsparkeringar, och man ökade turtätheten. Det följde inte med , och det är orsaken till att det inte har fått samma effekt. Men det får man utvärdera . 53 (): Vi är alla överens om att klimatet är en viktig fråga och att en av lösningarna inom just transportsektorn är att öka kollektivtrafikåkandet. När det gäller kollektivtrafik och kostnader krävs det satsningar inom fler områden för att öka andelen resenärer. Om taxan på kollektivtrafiken hålls oförändrad eller sänks måste kostnaderna tas ut på annat sätt, det vill säga via skattsedeln. Jag tycker att uttrycket det finns inga gratis luncher passar in här. Det finns ingen gratis kollektivtrafik, utan allt kostar. Frågan är hur det ska fördelas över medborgarna via skatten och taxeuttaget. Låt oss titta på . Där betalar resenärer och skattebetalare ungefär hälften var av SL. Priset på ett månadskort i är , efter höjningen, för fullt betalande. Trots höjningen har SL i särklass det lägsta priset på månadskort. Lägger vi till hela det utbud som finns i ligger priset lågt i förhållande till andra städer i . Vi kan jämföra med till exempel socialdemokratiskt styrda där priset på ett länskort ligger , och utbudet är mindre än hälften av vad SL erbjuder. När det gäller exemplet med kan jag väl tydliggöra att det från min sida främst var för att visa att Socialdemokraterna, i alla fall i , tycker att gratis kollektivtrafik är viktigare än att det finns någon kollektivtrafik att åka med över huvud taget. 54 (): Jag måste säga, med all respekt, att det är lite patetiskt med de försök som den borgerliga majoriteten gör att leka opposition. Ni vann ju valet. Det är ett faktum. Det är också ett faktum att det är en riksdagsfråga hur resurserna från trängselskatterna används. Om det ska finans trängselskatt eller inte är också en riksdagsfråga. Det är också ett faktum. Därför är det naturligtvis vitalt att vi diskuterar detta i den här kammaren. Det är också ett faktum att stockholmarna röstade för trängselskatten. Det stod också på valsedeln att en del av pengarna skulle användas till kollektivtrafiken. Det är ett faktum att den borgerliga regeringen har svikit detta löfte och inte använder resurserna till kollektivtrafiken i utan vill göra något annat med dem. Min fråga var: Hur motiverar men detta svek? Vad som har hänt är att i takt med att regionen växer, och det kommer den att fortsätta göra, uppstår ju ännu större efterfrågan, ännu större behov av en god kollektivtrafik. I detta läge har man alltså minskat resurserna, och man höjer dessutom priset för kollektivtrafiken. Jag tror, herr talman, att vi alla måste vara medvetna om att ska vi kunna nå våra nationella mål om lägre utsläpp är det avgörande hur vi lyckas i våra storstäder. Det är inte i inland eller i som den här problematiken är som störst utan det är i våra storstäder.