prot · GW0939 · 2008-12-01 00:00:00 — Den bärande linjen i regeringens kulturpolitik får man uppfattningen av är att marknadsanpassa kulturpolitiken. Ordet entreprenör används flitigt i budgeten. En särskild satsning för att stimulera entreprenörskap utlovas. talas i direktiven till om 1970-talets likhetstecken mellan det samhälleliga ansvaret och offentlig finansiering. Man får känslan av att finansieringsfrågan kommer att bli en större fråga framöver och då inte i form av ökat anslag, utan här letar man tydligen efter en ekonomiskt mer självbärande kultursektor. Kanske ska kulturen bli mindre beroende av offentliga anslag och mer av en vara som går att sälja på marknaden. Det är knappast sponsringsfrågan vi talar om. Finansministern har gjort klart att han ser generösare regler eller en generösare tolkning av de regler som finns gällande sponsring till kulturen som ett slags stöd till kulturen. Han vill absolut inte stötta kulturen den vägen. Jag tycker givetvis att det är bra om kultursektorn tjänar pengar och får en stor publik. Det önskar vi väl alla. Det får dock inte ens finnas en misstanke om att detta framför allt är ett sätt att kapa kulturbudgeten och göra den mer marknadsanpassad . Att de delar av kultursektorn som tjänar mest pengar just nu är de som åstadkommer flest explosioner är inte uppmuntrande. Det är intressant att iaktta dataspelsbranschens tekniska och visuella landvinningar. Frågan är dock om vi i detta verkligen ser den finansiella framtiden för balettkonsten, eller biblioteken. Jag vill alltså klargöra att gärna ser att kulturarbetarna blir duktiga entreprenörer. Det är dock viktigt att fastslå att kulturens oberoende även fortsättningsvis måste värnas. Även den kultur som inte generar vinst generar andra viktiga värden för människor och för demokratin. I en grön kulturpolitik finns alltid denna kultur närvarande. I en grön kulturpolitik är kulturen tillgänglig för alla människor i hela landet. Det innebär att staten ska fortsätta ta ett så stort ansvar som är nödvändigt för att säkerställa detta. Med detta sagt om finansieringsfrågan går jag över till själva budgeten. Det är som sagt en budget framtagen under soliga dagar. Den är gjord innan krisen slog till. Den står någorlunda stabil i nivåer, även om från samma konjunkturmässiga läge ville satsa mer totalt sett. Om den saken finns det viss enighet inom oppositionen. Jag tänker inte ge regeringen någon total bakläxa. Det finns saker i regeringens förslag som jag gillar. Det gäller framför allt projektet . Det är ett utmärkt initiativ, även om jag har en viss kritik av själva utformningen och ser konsekvenser som inte är bra. För är det viktigt att säkerställa att alla barn får möta professionella kulturutövare. Det är också viktigt att barn och unga får kunskap i skolan. Det är också viktigt att deras rätt till kultur värnas, just för att det finns ett kommunicerande kärl mellan kunskap och kultur. Därför önskar jag att regeringen hade haft en högre ambition på detta område. Det gäller framför allt det faktum att tiotusentals skolungdomar saknar ordentliga skolbibliotek. Skola och utbildning är böckernas värld. Då är det oerhört viktigt att unga människor får tillgång till och kommer i kontakt med litteratur. Som bekant är sambandet mellan förmågan att ta till sig högre utbildning och vana att läsa böcker mycket starkt. Det är bland annat av det skälet förespråkar en nationell biblioteksplan och i förlängningen även en nationell bibliotekspolitik. Vi har i vår budget föreslagit ett utvidgat uppdrag för för detta och även anslagit pengar för det. Museerna är en gammal tvistfråga där skillnaden mellan oppositionen och regeringen består. Vi vill ha tillbaka det fria inträdet och anslår medel för det. Regeringen anslår medel som till stor del motiveras med renoveringsbehov och liknande och säger sedan att museerna fritt kan disponera dessa medel för fri entré om de så önskar. Det valet ser i mina ögon inte så fritt ut. kulturpolitik skiljer sig från regeringens. Vi vill att kulturen ska vara nära människor där de bor. Den borgerliga kulturpolitiken har i stället en tendens till övervikt mot storstaden. Vi har föreslagit regionala kulturfonder för att stimulera en kultur byggd underifrån nära människor. Det brukarperspektiv och den vikt vid demokratifrågorna som gärna vill se i kulturpolitiken är skälet till förslaget. Det är viktigt att vi får en institutionell miljö som gynnar mångfald, öppnar vägar och stöttar den nära kulturen. Därför återkommer vi även med detta förslag. Vi inser naturligtvis att de diskussioner som kommer att föras framöver inom ramen för redovisning av sitt uppdrag säkert kommer att ge impulser som kan komma att påverka även våra resonemang kring detta. Men så här långt står vi fast vid vårt förslag som det ligger. står inför avveckling med den ekonomiska kris som hänger som ett mörkt moln över oss. resonerade redan innan krisen om behovet av att fortsätta projektet. Det blir nog inte mindre framöver, menar vi. Projektet har inneburit möjligheter till sysselsättning för kulturarbetare, och främst de med akademisk utbildning. Det är en viktig resurs för de institutioner och organisationer som har fått ta del av projektet. Många har passat på att investera i modern teknik. Av dem som fått sysselsättning genom projektet har tidigare varit långtidsarbetslösa. En majoritet av deltagarna har varit kvinnor. rapporterade projektägaren att 595 av de 970 som varit anställda inom projektet varit kvinnor. I utvärderingen påpekar man vikten av fortsatt satsning. håller med och efterlyser fortfarande ett jämställdhetsperspektiv i regeringens budget. Avslutningsvis står jag naturligtvis bakom alla yrkanden, men för att vinna tid yrkar jag bifall till reservationerna 5, 7 och 10. 5 (): I går var det första advent. Vi går mot julen med sånger, julspel och traditioner som stimulerar alla sinnen. Det är mycket kultur . Då passar det också bra att vi har en debatt om kulturpolitikens framtid och förutsättningar . Jag vill i det sammanhanget passa på att yrka bifall till utskottets förslag i KrU1 och avslag på samtliga reservationer. När jag hör oppositionens anföranden inser jag att de tar adventstraditionerna på allvar. De låter oss vänta på något sammanhållet förslag. Det verkar inte heller vara någon lysning på gång, eftersom man inte heller har så mycket samhörighet. Som fru talmannen vet tyckte man att man inte skulle ha lysning i adventstid. Det bådade inte för ett lyckligt äktenskap. Det kanske är bra att Vänstern, och Socialdemokraterna väntar med att utlysa lysning . Eftersom det är advent kan jag inte låta bli att tänka på vistraditionen vi har. Jag tänker då inte på de tre pepparkaksgubbarna. Jag får mer i huvudet sommarsången om tre trallande jäntor. Men med tanke på innehållet i de anföranden som vi har hört är ett bättre passande uttryck tre lallande tanter. Det är ett uttryck som jag hörde på stan . Med så lite samhörighet som de har i sina uppfattningar är det svårt att se en kartell som är en värdig motståndare till alliansen. Vad är det de säger? Jo, att alliansen är alldeles för lam. Om det stämde, fru talman, borde väl alla 48 hemställanspunkter i KrU1 ha reservationer från oppositionen. Men inte på ens hälften av punkterna finns reservationer, och endast i två fall finns trepartireservationer. Är inte det rätt så splittrat? Jag ska ta upp tre områden för att belysa bilden ytterligare. Jag börjar med en av de viktigaste frågorna inom kulturpolitiken. Det är ungas rätt till kultur. Flera tidigare talare har varit inne på det, så man har kunnat få sig en bild av splittringen som finns. Vi inom alliansen är väldigt enade om vad som behöver göras. och applåderar satsningen Skapande skola. Men de inser inte att man måste stanna upp, titta igenom och utvärdera de som vi har satsat. Har vi gjort det på rätt sätt, eller ska vi förändra någonting innan vi går vidare? Socialdemokraterna vill riva upp och göra om. I stället föreslår man någonting som man kallar Kulturbryggan. Vad detta är går det inte riktigt att få reda på. Men två saker står dock klart. Det blir mindre pengar till eleverna, och det är de etablerade institutionerna som ska få pengarna. Det är inte elever och skolor som ska bestämma om de vill komma till institutionerna eller gå ut och möta fria kulturutövare. Kort sagt innebär det mer till dem som redan har och mindre frihet för elever och skolor. Det andra området gäller kultur och näringsliv. var inne på risken att kulturen skulle bli uppköpt. Där har Socialdemokraterna i sin motion inte inom vårt utgiftsområde utan inom område 24 tagit upp att det är viktigt med samverkan mellan kultur och näringsliv. De vill till och med avsätta pengar för att utveckla marknaden. Det tycker vi är jättebra. Vi vill gärna ha hjälp med att öka trycket när det gäller sponsring för företag men också avdragsrätt vad gäller enskilda och donationer och även avdragsrätt för konst av enskilda levande konstnärer. Men vad säger då Vänstern och ? Finns det någon chans att komma överens där? De som jobbar inom området, kulturarbetarna eller konstnärerna, är väldigt beroende av marknaden och ska så vara. Därför vill vi förbättra villkoren där de jobbar. Vi vill också se till att de får det skydd de behöver. kommer vi förhoppningsvis att få en proposition på bord där vi kan skydda upphovsrätten på Internet. Vi i alliansen är enade att stå upp för upphovsrätten. Men hur ser det ut på vänsterkanten? Vänstern och tänker inte ställa upp för konstnärerna. Men vad tänker Socialdemokraterna göra? Kanske de kulturaktiva i kulturutskottet kan tala om vad Socialdemokraterna tänker göra. Tänker ni ställa upp på konstnärerna och kulturarbetarna? Det tredje området jag tänkte ta upp handlar om kulturarvet och museerna. Kulturminister kommer alldeles strax att utveckla tankarna om de numera fria museerna, som oppositionen absolut inte vill se. Trots att de är överens om att fri entré på museerna är den största reformen som har sett dagens ljus inom kulturområdet har de inte kunnat komma överens om vad det kommer att kosta. Alla har nämnt i sina anföranden att det är viktigt att kultur sprids i hela landet. Men 16 av de 19 statliga museerna som de nu vill ha fri entré till ligger i . Vad är det för rättvisa att så koncentrerat avsätta pengar till ? Varför ska det inte vara fri entré på övriga landets museer, om ni tycker att de statliga är så viktiga? En annan sak som är viktig är kvaliteten. Hur tänker oppositionen förbättra kvaliteten på landets museer? Det är inte ett ord. Det ska bara vara fri entré. Det ska vara väntkurer, inte attraktiva mötesplatser där människor kan komma och bli bildade och upplysta. Vad är det för politik? Som synes är det inte mycket tag i oppositionen. Då är det tur att kulturlivet är så kreativt att de har tagit initiativ och genomfört sin skuggutredning. Den har gett oss alla så många roliga och intressanta inpass. Men det är lite betecknande. var jag på bokmässan i och hörde partisekreterare slå sig för bröstet och säga att Socialdemokraterna ska ha ett alternativ i kulturpolitiken. Har det hänt något? Omsprunget av kulturlivet har Socialdemokraterna samlats till ett rådslag. Jag kan rekommendera, fru talman, att gå in på den hemsidan. Man blir inte upplyst om vad den framtida socialdemokratiska kulturpolitiken kommer att innehålla. Jag hoppas innerligt att Vänstern, och Socialdemokraterna kommer samman och enas om ett alternativ. kulturpolitik behöver detta. Vi inom alliansen behöver det också. Vi behöver en motståndare som är på gång och som kan ge oss en match. Se till att ge oss denna match! 6 () replik: Det fanns en hel del intressanta saker som tog upp. Det hon inte tog upp var Rikskonserter. Jag vill minnas att och skrev en debattartikel om att lägga ned Rikskonserter. Jag fick ett samtal från där man bedyrade hur viktigt det var med samarbetet med Rikskonserter när det gäller lokala och regionala musikarrangemang. Man sade att Rikskonserter innebär en unik situation i världen eftersom Rikskonserter satsar på så kallad världsmusik. Med tanke på processen att drogs undan från Rikskonserters budget undrar jag om det är ett steg i att lägga ned Rikskonserter. 7 () replik: Det är spännande att höra inlägg och replik. Det var inte riktigt det jag trodde att hon skulle ta upp. Vi hade en lång diskussion i utskottet angående Rikskonserter. Förslaget till besparing som vi har lagt fram är mycket rimligt och inte alls i någon konstig proportion till andra besparingar eller omfördelningar. Om Rikskonserter ska läggas ned eller inte behöver man överväga tydligt. har själv suttit i referensgruppen till , där vi båda sitter, och hört de diskussionerna. Jag tycker att frågan är lite konstig. Det behöver nog göras en hel del med Rikskonserter, framför allt efter deras framträdande i kulturutskottet härförleden. När jag nu har svarat på fråga kanske kan svara på de frågor jag ställde i mitt anförande, framför allt om upphovsrätten. Hur tänker sig försvara konstnärernas rätt till sina alster när propositionen om försvaret för upphovsrätten kommer? Jag ska passa på att ställa en fråga till som gäller Skapande skola eftersom tog upp Skapande skola i sitt anförande. Anser inte att man bör utvärdera de satsningar man gör innan man går vidare och investerar pengar? 8 () replik: När det gäller min fråga om Rikskonserter kan jag konstatera att jag inte fick något svar. får ju självständigt lägga fram förslag. Vad som är intressant att veta är vad alliansregeringen har på sin dagordning. Jag ska gå över till frågan om upphovsrätten. Först och främst vill jag slå fast att är enigt om att skydda upphovsrätten. Det problematiska i sammanhanget är hur man på bästa sätt gör det. Det är problem att skydda upphovsrätten på Internet. Personligen delade jag inte partiets uppfattning när man på kongressen fattade beslut om att inte jaga unga människor som laddar ned och i stället underlätta för dem. Det var ett felaktigt beslut. Vi får utgå från att upphovsrätten ska skyddas. Frågan är vad som är bästa sättet. Jag tycker att Stims förslag om det individuella licensavgiftssystemet är oerhört intressant. Vi har en grupp i vår riksdagsgrupp som tittar på just de bitarna, det vill säga hur man ska kompensera upphovsrättsinnehavarna. Det förslaget finns i deras pipeline. När det gäller Skapande skola är det bra att utvärdera det som görs. Men problemet med Skapande skola i er tappning är att det blir för lite. När små och medelstora kommuner inte söker pengarna måste det vara ett tecken på att det finns för lite pengar i påsen. Därför hade det varit bra om alliansregeringen hade vågat ta in hela tankegången från , det vill säga att satsa mycket mer pengar på alla barn mellan . Därför gillar vi vårt förslag om från . 9 () replik: är tanten med guldbyxorna. Hon säger att deras budgetökning med är oerhört sansad. Jag kunde inte låta bli att kommentera detta med tanke på . Det är för lite pengar. Om vi ska använda skattebetalarnas pengar, , ska vi göra det ansvarsfullt, inte sätta sprätt på pengar urskillningslöst. Vi har sett att det finns ett intresse för i hela landet. Alla delar av landet, alla sorters skolor, är med. Det är ett stort intresse. stannar vi upp och ser vad som görs och hur vi kan stimulera vidare. Ambitionen är att bygga ut Skapande skola. Om det ska ingen tveka. Jag måste återkomma till Rikskonserter, när frågar vad alliansen har på sin dagordning när det gäller Rikskonserter. Men då håller sig inte riktigt till sanningen, eftersom hon vet att har detta på sitt bord och kommer med sitt betänkande och sina förslag . Alliansen har inte någon dagordning för detta därför att vi vill se genomtänkta förslag först. Jag tycker att den vänsterledda, splittrade oppositionen borde ta till sig detta, att man ska ha genomtänkta förslag innan man yttrar sig. 10 () replik: Jag vill bara påminna om att det är hon som sitter i regeringen och inte vi. Vi får frågor: Hur tänker oppositionen göra det ena? Hur tänker oppositionen göra det andra? Det är ju ni som har ansvaret. Det är ni som ska tala om för oss hur ni ska göra. Jag tycker att det är bättre om ägnar sitt anförande åt att förklara vad hon tänker göra i stället för att bekymra sig över vårt samarbete. Jag kan försäkra om att vi hanterar det bäst själva. Jag tänkte nu övergå till att prata om Skapande skola. säger att vi applåderar. Jag har sagt att tycker att idén om att alla barn får möta kulturen, att den är kopplad till skolan, är väldigt bra. Men jag vet också att allting inte står rätt till. På läser man att av kommunerna inte alls har ansökt om pengarna. Jag undrar om det inte är ett bekymmer för att det är ganska många barn som inte alls har fått ta del av idén om att kulturutövarna ska möta barnen i skolan. Jag undrar om ni har gett några direktiv till för att förbättra det. 11 () replik: Tack för inlägget om Skapande skola, ! Ja, det är en väldigt spännande utveckling. Om det är som inte har sökt pengar jag har inte räknat det så är det ändå av landets kommuner och skolor som har sökt. Då ska man också betänka att skolor och kommuner på mindre än har satt sig ned och tänkt igenom detta: Hur kan vi samverka bättre med museer, bibliotek och andra? Hur kan vi få en sammanhållning mellan skolan, undervisningen, och kulturen, göra handlingsplaner och söka Skapande skola-stöd? Detta har skett på mindre än ! Jag måste säga att jag är ganska imponerad av att man har lyckats få in av skolorna, kommunerna och eleverna till . Det är oerhört viktigt att man tänker igenom vad man vill göra och hur man ska göra detta, för att sedan få möjligheter att förverkliga det. Det är oerhört centralt i satsningen på . stannar vi upp och ser vad det beror på att man inte har sökt och hur styrningen av satsningarna har varit. Har det varit tillräckligt? Har det varit bra? Kan vi göra saker och ting bättre? Sedan kan vi utvidga det. Väldigt mycket spännande har hänt ute i kommuner mellan skolor och kulturinstitutioner och fria grupper som aldrig förr har varit i kontakt med skolorna och undervisningen. Vi ser att det blir en oerhört stimulerande tid framöver, en utvecklingsfas. 12 () replik: Jag tycker snarare att det är ett bekymmer att vilket för övrigt står på inte har sökt pengarna. En idé som vi tycker är bra är just att barnen får träffa kulturutövarna. Jag har också läst att pengarna inte har gått just till det här mötet, utan mycket pengar går till att barnen skapar själva. När jag läser i betänkandet blir jag ännu mer oroad. Jag undrar om ni funderar på att ändra riktning, därför att ni säger om Skapande skola-satsningen att skolorna har möjlighet att använda sig av lokal och regional kompetens hos museer, bibliotek, gallerier m.fl.. Det är väl inte tänkt att man ska gå på bibliotek och museer med de här pengarna, hoppas jag. Tanken är väl att detta ska generera jobb för kulturutövarna, och att det inte blir andra saker man gör med pengarna. Det är lite det jag är ute och fiskar efter. Eftersom ni svarar på det viset på Socialdemokraternas motion undrar jag om ni inte riktigt har hittat hem. För mig är det viktigt att barnen och ungdomarna får träffa just kulturutövarna. 13 () replik: Ja, mötet mellan kulturen och eleverna i deras lärande är oerhört viktigt. Det är det som är själva tanken med Skapande skola. Jag kan försäkra att det kan användas till allt det som räknades upp och mycket mer. Det är upp till skolorna att bestämma vad man ska använda Skapande skola till, hur man vill utveckla detta. Det finns oerhört många spännande exempel som kan vara ledstjärnor i det här arbetet. Till exempel har jobbat tillsammans mellan skolan och kulturlivet. Man har bland annat en samverkan med från det att barnen är jättesmå, när de går i förskolan och ettan, och upp till nian och även gymnasiet. Det är ett jättebra, självpåtaget arbete. Det är inget projekt utan någonting som löper år . Jag tror att man har hållit på med den här samverkan. Det är oerhört bra. På andra ställen samverkar man med fria kulturutövare. Författare kommer till skolan och berättar om sitt författarskap, berättar för barnen hur det är att skriva och ger dem inspiration till ett eget skrivande. Det är jättebra. Vi ska inte styra. Vi ska låta elever och lärare efter lokala förutsättningar på bästa möjliga sätt få in kulturen som en naturlig del i lärandet för att barnen bättre än ska kunna ta till sig den kunskap de behöver för hela livet. 14 () replik: var jag på , och vi fick i en paneldiskussion frågan hur kan bli ett ledande kulturland. kollega sade att man inte behöver fundera över det, för det är vi redan. Debattledaren sade då att det visar att kulturpolitik har varit framgångsrik. Jag tror att det är viktigt när vi pratar om kulturpolitik, som några har nämnt , att se att det faktiskt är väldigt mycket som vi är överens om. Vi ska inte missa det. Vi ser på mycket i budgeten att vi drar åt samma håll i fråga om hur vi vill fördela resurserna. Men vad händer sedan? Det är mycket av de frågor som vi från oppositionen har. Vad vill regeringspartierna? Det är den frågan vi har. Vi har inte fått några förslag . Inga propositioner har lagts fram. Hur blir det med public service, ? Har ni enat er? Ska vi få en statstelevision som vi ska finansiera via budgeten, eller hur blir det? Har ni bestämt er på den punkten? Jag får en fundering när lägger ned så mycket tankemöda på vårt rådslag. Och det är roligt att är inne på vår hemsida. Till skillnad från hur det är på den blogg som kulturministerns politiska sekreterare har får man verkligen kommentera på vår hemsida. Där är det möjligt för alla att komma med synpunkter och idéer. Välkommen att skicka in och inte bara titta! Eftersom ni i nu har bestämt er för att börja jobba med rättvisa skulle jag vilja säga: Välkomna, det var ! Tala då om för mig vad det är för rättvisa i att den person som möter arbetslöshet ska få en höjd skatt och på så sätt, enligt den devis ni själva har presenterat, få mindre resurser att lägga på kultur. 15 () replik: Grönt kan ju vara kreativt, och kulturen ska vara kreativ. Det kanske är många kreativa människor här . Det är lite konstigt att höra . Först råskäller hon om att vi inte gör något, sedan säger hon att vi är överens om så mycket. Kan man vara både det ena och det andra? Jag tycker att det är lite konstigt. tar upp public service. Hon vet ju att har varit ute på remiss. Det kommer alldeles strax att vara samråd, och en proposition är på väg fram. Men det finns ju mycket annat att prata om. pratar om rättvisa. Vad är det för rättvisa när stockholmarna ska få fri entré medan alla andra museer i övriga landet inte omfattas? Jag tycker inte att det är rättvist. Kan säga var det rättvisa ligger i att 16 museer i ska ha fri entré men inte hundratals andra museer i hela landet? Höjd skatt pratar hon också om. De skattehöjningar som skulle komma om Socialdemokraterna skulle vara vid makten, vad skulle de innebära för kulturarbetare och andra? förfasade sig i sitt anförande över den skattehöjning som skulle drabba de arbetslösa för att de inte får del av jobbskatteavdraget. Är inte Socialdemokraterna längre fästa vid tanken på att det ska vara bra att betala skatt och att det ska vara höjda skatter i det här landet? Har ni gått ifrån det, eller hur ser det ut? 16 () replik: Låt oss klara ut detta med fri entré. Är det inte lite larvigt att stå och föra det här resonemanget? Vi gick till val på att fri entré skulle gälla på museer generellt, men det är inte en fråga som beslutar om, utan det är upp till regioner och lokala företrädare för museer att göra det. Vi tycker generellt att vårt kulturarv inte bara ska vårdas utan att det är väsentligt att man också har besökare. Förklara för mig: Vari ligger rättvisan med fri entré eller gratis entré, som ni föredrar att kalla det på museerna i för barn men inte för vuxna? På vilket sätt stimulerar detta , , och ? Det handlar ju bara om att familjerna inte ska få göra något tillsammans. Den retoriken går inte ihop, .