prot · GW0920 · 2008-10-27 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om kompletteringsval till utskott och Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i . Förste vice talmannen meddelade vidare att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i justitieutskottet och kulturutskottet under ledighet och som suppleant i justitieutskottet och trafikutskottet under ledighet. Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i () Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i justitieutskottet () suppleant i kulturutskottet () Förste vice talmannen förklarade vald den 27 oktober31 december till suppleant i justitieutskottet () suppleant i trafikutskottet () 4 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att skulle votering äga rum efter debattens slut. Voteringen skulle utgå. Meddelandet hade delats ut till ledamöter. 5 § Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Statsrådet (), statsrådet (), jordbruksminister (), integrations- och jämställdhetsminister () och statsrådet (). 6 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:32 Till Interpellation 2008/09:32 Demokratiskt inflytande och kontroll över finanskapitalet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som inte gått att ändra på. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:47 Till Interpellation 2008/09:47 Jobb- och utvecklingsgarantin av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:50 Till Interpellation 2008/09:50 Ökade klyftor i vården av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 7 § Svar på interpellation 2008/09:34 om stereotypa attityder mot kvinnor i medierna 1 Integrations- och jämställdhetsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska sexualisering av det offentliga rummet samt vilka åtgärder jag kommer att vidta för att minska de stereotypa attityderna mot kvinnor och män i medierna. Det är viktigt att komma ihåg att medierna i är självständiga och oberoende. Möjligheterna till statlig styrning av mediernas redaktionella innehåll är och ska vara mycket begränsade. Inom ramen för de bestämmelser som finns till exempel i yttrandefrihetsgrundlagen, radio- och tv-lagen och sändningstillstånd är det upp till den ansvariga utgivaren att fatta beslut i innehållsfrågor. Jag välkomnar självfallet debatt om stereotypa attityder mot kvinnor i medierna. Jag upprörs som de flesta andra när kvinnor, men även män, förlöjligas eller framställs på ett könskränkande eller könsstereotypt sätt i medierna. Debatt och diskussion kring dessa frågor kan säkerligen bidra till en större medvetenhet i medieföretagen. Regeringen beslutade att inte gå vidare med lagförslaget om förbud mot könsdiskriminerande reklam som lades fram i betänkandet Könsdiskriminerande reklam kränkande utformning av kommersiella meddelanden, SOU 2008:5, genom att lägga betänkandet till handlingarna. Skälet är att det lagförslag som utredaren lämnat kan komma att stå i strid med tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Jag är inte beredd att ta upp frågan om eventuella ändringar i grundlagarna för att kunna lagstifta mot könsdiskriminerande reklam. Jag tror inte heller att man genom lagstiftning uppnår den effekt som är önskvärd, och jag är även av det skälet inte beredd att driva frågan om lagstiftning vidare. Det är min uppfattning att egenåtgärder inom detta område är ett effektivt medel för att hålla näringslivet vaksamt och debatten levande. Näringslivets Etiska Råd mot Könsdiskriminerande reklam, , inrättades av branschen för att motverka könsdiskriminerande reklam men också som ett alternativ till lagstiftning. Målet med verksamheten är att motverka könsdiskriminerande reklam och bidra till en hög etisk standard hos annonsörer och reklamproducenter genom vägledande beslut. Utgångspunkten för ERK:s bedömning är grundregler för reklam. Att näringslivets självsanerande åtgärder fungerar och är effektiva är av största vikt. Därför välkomnar jag initiativet från Annonsörer att ta detta arbete ett steg vidare genom att inrätta en branschfinansierad reklamombudsman. Ombudsmannen tillträder och kommer att ersätta såväl som Marknadsetiska Rådet, liksom ytterligare ett fyrtiotal specialiserade nämnder. kommer att arbeta brett mot alla former av oetisk reklam. Genom att alla krafter och resurser samlas under en hatt stärks förutsättningarna för att agera snabbare och mer kraftfullt. 2 (): Jag får börja med att tacka för svaret på min interpellation. måste jag konstatera att integrations- och jämställdhetsministern sin vana trogen gav ett mycket kortfattat svar på en frågeställning som är stor och omfattande. Jag hoppas att ministern i sina kommande inlägg kommer att utveckla sina svar på kritiken från för avskaffande av diskriminering av kvinnor. Kommittén tycker att det är oroväckande att det finns stereotypa attityder mot kvinnor som hotar att underminera deras rättigheter. Kommittén skriver vidare att sådana attityder är särskilt utbredda i media, där kvinnor och män ofta framställs på ett stereotypt sätt och att det förekommer en sexualisering av det offentliga rummet i . Kommittén uppmanar därför att vidta föregripande och hållbara åtgärder såsom att ha informations- och utbildningskampanjer samt uppmuntra massmedierna att främja kulturella förändringar. De uppmanar också att förbättra sina strategier för att bekämpa sexualiseringen av det offentliga rummet. Kommittén talar i termer av att vidta föregripande åtgärder för att dels se till att medieproduktionen och medietäckningen inte ska vara diskriminerande, dels öka medvetenheten om dessa frågor hos medieägarna och berörda branschaktörer. I utlåtandet uppmanar kommittén till djupgående forskning och undersökningar om hur könsrollsstereotyper påverkar tillämpningen av kvinnokonventionen. Som en avslutande uppmaning vill man att ska genomföra en konsekvensbedömning av nuvarande åtgärder för att kartlägga brister och åtgärda dem för att få en förbättring till stånd. Ministerns svar på kritik och uppmaning är, kortfattat, att debatt och diskussion kan bidra till större medvetenhet hos medieföretagen, att ingen lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam införs och att näringslivet självt kan sanera all könsdiskriminerande reklam. Nästa gång ska lämna sin rapport är . Vad jag kan förstå står vi inför två förlorade år eftersom ministern enligt interpellationssvaret inte tänker vidta några aktiva åtgärder. Har ministern några planer på hur ska arbeta för att möta kritik och uppmaningar? Alliansregeringen har lagt fram en forskningsproposition. Finns det några pengar anslagna till djupgående forskning och undersökningar om hur könsrollsstereotyper påverkar tillämpningen av kvinnokonventionen? Kommer ministern att medverka till att regeringen genomför en konsekvensbeskrivning av vad näringslivets självsanerande åtgärder resulterat i? Och hur ska regeringen gå vidare för att få bort de stereotypa attityderna till kvinnors och mäns roller och ansvar? Enligt kvinnokonventionens artikel 5 har förbundit sig att vidta alla lämpliga åtgärder för att ändra mäns och kvinnors sociala och kulturella beteendemönster för att därmed avskaffa fördomar samt seder och bruk som grundar sig på föreställningar om kvinnors underlägsenhet och på stereotypa könsroller. De roller som kvinnor har i de kommersiella medierna är begränsade till kropp, utseende, relationer och sexualitet. Betoningen på kvinnors utseende, kroppar och sexualitet bidrar till att hålla kvar idén om att kvinnors viktigaste uppgift är att vara tillgängliga för män och behaga deras begär. Det krävs mycket av kvinnor för att uppfylla idealkravet om utseende, och där bidrar som bekant medierna på ett sådant sätt att det upprätthålls. 3 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag förstår fullständigt den frustration som känner inför långsamheten i förändringarna, om det ens alltid sker förändringar, i vårt samhälle när det gäller de stereotypa beskrivningarna av kvinnor och män för den delen i reklam och medier. Det görs en hel del. Som jag sade i svaret är opinionsbildning inte att förakta. Man har infört lagar till exempel i våra nordiska grannländer, lagar som vi har följt under , men det finns fortfarande inga utvärderingar som visar att de skulle ha mindre könsdiskriminerande reklam än vi har. En skillnad mellan och mig är att jag inte vill lagstifta. Jag vill inte införa en lag som innebär att vi måste ändra i grundlagen när vi vet att det inte ger några resultat att räkna med. Opinionsbildning är viktigt. Det jobb som kommer att göra kommer att vara viktigt. har till uppgift att både utbilda våra unga och föräldrar och kommunicera med medierna om hur man gestaltar olika saker i medierna. Radio- och tv-lagen innehåller bestämmelser utifrån våra grundläggande demokratiska värden om hur reklamen och medierna ska hantera och utforma ljud- och bildupptagningar i sändningarna. Det sker en hel del redan. Men ett förändringsarbete tar alltid tid. Jag är beredd att lyssna till ytterligare förslag på åtgärder förutom lagen, för den ger inget resultat, förutom att man måste gå in och rota i grundfrihetslagarna. Men om det finns ytterligare åtgärder som anser att vi inte har vidtagit lyssnar jag gärna till de förslagen för att i så fall ge dig svar på om det är möjligt att genomföra eller inte. Det finns forskningspengar. Vi har precis presenterat en forskningsproposition som innehåller väldigt mycket pengar. Det är upp till alla forskare att bestämma vad de vill forska om och ansöka om pengarna. Är det så att det finns forskare som vill forska om hur medierna fungerar i samhället är de välkomna att ansöka om de pengar som finns. 4 (): För att börja där ministern slutade: Den fördjupade forskning som jag talade om i förra anförandet är någonting som uppmanar att göra. Jag uppfattar det som ett väldigt starkt skäl till att från sida vidta åtgärder och inte bara vara passiv och förvänta sig att forskare eventuellt ska forska om mediernas roll i sammanhanget. Visst kan medier på ett mer medvetet sätt avspegla kvinnors olika liv och bidrag till samhällsutvecklingen? Viktiga områden för att få en ändring till stånd är dels att få in fler kvinnor på beslutande nivåer, dels att minska löneskillnaden mellan kvinnor och män. Mediernas sätt att beskriva kvinnor och män präglas av segregering inom nyheter, film, reklam och underhållning. Kvinnor och män får olika roller. Jag har varit inne på vilka roller det är. Det handlar om teman som skönhet, sexualitet, relationer och omsorg. För männen handlar det om teman som yrkesroller, aktion, prestation, aggression, våld och kriminalitet. Männen finns i en offentlig sfär, kvinnorna i en privat. Till två tredjedelar är det män som uttalar sig eller omtalas i nyheterna. Politiskt, rättsligt och publicistiskt råder en motsättning mellan jämställdhet, som enligt min uppfattning är en fråga om demokrati och mänskliga rättigheter, å ena sidan och yttrandefriheten och tryckfriheten å den andra. Vad kommer ministern att ge för svar till för att ändra de stereotypa attityderna mot kvinnor i medierna? Jag efterlyser naturligtvis aktiva åtgärder. Jag kan tänka mig att aktörerna kommer att göra saker och ting ju mer medvetenheten ökar. Men jag ställer naturligtvis min fråga till regeringen. Jag har försökt sätta mig in i näringslivets självsanerande insats i form av den så kallade . Jag läste att anledningen till att Annonsörer ville tillsätta denna ombudsman var att man ville slippa utökad lagstiftning. Frågan som genast infinner sig hos mig är: Vad är branschen rädd för? Kan det vara risken för att bli dömd för sanktioner? Vad jag kan förstå får någon som blir fälld ett fällningsuttalande. Det kan vara lite skämmigt att bli uthängd, men en lagstiftning hade inneburit en starkare sanktionsmöjlighet. kommer att ha ett bredare uppdrag än att bara se på könsdiskriminerande reklam. Arbetsfältet blir mindre. har som jag kan utläsa en mindre stab att jobba med jämfört med det som har funnits tidigare, vilket gör mig konfunderad. Vad anser ministern att det finns för garantier för att kommer att fungera på ett bättre sätt än det som har funnits tidigare, ? Ingenting har i grunden förändrats, vad jag har förstått. Vad är det som gör att har bättre möjligheter att beivra könsdiskriminerande reklam? 5 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag vill börja med att säga att inte formulerar politik. Det gör vi i regeringen, i denna kammare och i partierna. kontrollerar och undersöker medlemsländerna och ser hur situationen i varje land är. Detta är någonting de uppmärksammar oss på. Vi ska uppskatta att de gör det. Stereotypa attityder förekommer i hela världen. Vi försöker jobba så gott vi kan på olika sätt för att komma till rätta med det. Men det vore fel att tro att sexism förekommer i ett samhälle avskilt från det faktum att det förekommer rasism, diskriminering och andra beteenden som vi också vill motarbeta. En reklamombudsman som ser till helheten är väl inte helt fel? Det ena påverkar det andra. Att man samlar ihop resurserna från små nämnder till en större ombudsman är väl inte heller fel i denna bemärkelse? Detta kan vi jämföra med den nya diskrimineringslagstiftningen och den nya ombudsmannen. Vi är överens över partigränserna om att vi ska ha en ombudsman och en lagstiftning, eftersom olika orättvisa eller olämpliga beteenden i samhället har med varandra att göra. Jag ser det på samma sätt när det gäller . Därför välkomnar jag deras arbete. har precis tillträtt, . Jag kan inte garantera hur det kommer att fungera. Jag kan bara säga att jag tror på det faktum att man för samman resurserna för att kunna hantera detta på ett effektivare sätt än små nämnder kunde göra. Jag vill framhäva att det görs en hel del. Förändringsarbete tar tid. Lagen har inte visat sig fungera i våra grannländer. Jag är inte beredd att ändra i grundlagen för en lag som inte ger resultat. Finns det ytterligare åtgärder man kan vidta lyssnar jag gärna till förslag. Vi ägnar oss åt opinionsbildning när vi debatterar denna fråga här. Näringslivet lyssnar på detta. Opinionsbildning kommer att ägna sig åt, och det gör medierna själva. Vi ska vara glada. Jag uppskattar att du interpellerar om denna fråga, så att vi får diskutera den gång på gång. Jag tror att budskapet behöver upprepas . Det behöver skickas signaler att det är oacceptabelt med könsstereotyp reklam, för oss som medborgare och konsumenter. Vi har också konsumentmakt att förändra. Den som använder sig av könsstereotyp reklam ska kunna få sina varor och tjänster bojkottade. Man kan förmedla till invånare och konsumenter att det är möjligt att göra så. 6 (): Jag är övertygad om att kommer att följa de andra nordiska länderna och införa en lagstiftning om att förbjuda könsdiskriminerande reklam. Att införa ett förbud är en viktig markering från lagstiftarens sida om att denna typ av reklam inte är accepterad. För att vi ska få ett samhälle som är jämställt krävs det att kvinnors kroppar inte exploateras på det sätt som sker . Jag läste att frågan om sexualiseringen av det offentliga rummet inte längre finns kvar i alliansregeringens jämställdhetspolitik. Det förvånar mig. Den alltmer ökande exploateringen och kommersialiseringen av kvinnors kroppar bidrar som alla vet till att hålla kvar föreställningen om att kvinnor är mindre värda än män, att kvinnor är underordnade. När kvinnan reduceras till ett objekt bidrar det i sin tur till att det blir ett kortare steg att ta för att kränka eller misshandla henne. Hon är ju bara ett objekt. Hur ska ministern kunna bemöta kritik och uppmaning till aktiva åtgärder när ni inte föreslår några aktiva åtgärder för att motverka sexualiseringen av det offentliga rummet? Man kan ju alltid hoppas på att andra gör någonting. Men det är också viktigt att regeringen vidtar aktiva åtgärder och klart deklarerar: Detta accepterar vi inte, och därför inför vi en lag mot könsdiskriminerande reklam. Jag har inte sett några positiva saker med näringslivets självsanerande insatser. I det stora hela har det inte förändrats speciellt mycket. Jag ser det inte. Regeringen hade kunnat vara mer aktiv. Jag tror att det finns en chans att göra någonting på riktigt och inte bara vänta sig att marknadskrafterna ska lösa allt så att vi inte står inför två förlorade år. 7 Integrations- och jämställdhetsminister (): Vi är aktiva och vi kommer att fortsätta att vara aktiva. kan jag inte se att det finns några bevis för att lagarna i våra grannländer som har lag mot könsdiskriminerande reklam har lett till mindre könsdiskriminerande reklam i de länderna. Gränsen för vad som är könsdiskriminerande och inte är väldigt vag. De här länderna har liknande typ av reklam som vi har trots lagen. Jag vet inte vad det är som egentligen vill lagstifta mot. Är det Hennes & Mauritz-reklam som inte ska få existera? Den existerar i de länder där det finns lag mot könsdiskriminerande reklam. Det är den svårdragna gränsen som gör att lagen inte heller ger effekter. Det finns annat man kan göra. Detta andra görs . Finns det ytterligare åtgärder är jag beredd att titta på det och reflektera över det. Jag tycker själv att det är upprörande med könsdiskriminerande reklam. Vi ägnar tid åt att tänka på: Vad kan vi göra ytterligare? och hennes parti är också välkomna att föreslå ytterligare åtgärder. Men återigen: Opinionsbildning, radio- och tv-lagen, och gör att vi alla jobbar med frågorna för att vi ska komma till rätta med könsdiskriminerande reklam. Förändringsarbete tar tid. Jag kan beklaga att det inte går fortare än det gör . Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2008/09:35 om mäns sexualiserade våld mot kvinnor 8 Integrations- och jämställdhetsminister (): har frågat justitieministern hur hon avser att hantera den kritik som framförts av för avskaffande av diskriminering av kvinnor, , bland annat gällande lågt antal åtal och fällande domar när det gäller mäns våld mot kvinnor och våldtäkter. Vidare frågar vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att minska mäns efterfrågan på sexuella tjänster samt för att minska sexslavhandeln med kvinnor och barn. Interpellationen har överlämnats till mig. Regeringen har vidtagit kraftiga åtgärder för att bekämpa både mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld samt våld i samkönade relationer respektive prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Två handlingsplaner har antagits. Åtgärderna i handlingsplanerna beräknas uppgå till drygt 800 miljoner respektive . Genom uppdrag till ett stort antal myndigheter har regeringen konkretiserat de olika åtgärderna i handlingsplanerna. Flera av åtgärderna i handlingsplanerna riktar in sig på de områden behandlat. Polis, åklagare, domstolar och kriminalvård är viktiga aktörer i arbetet för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Kraftfulla åtgärder har vidtagits för att minska mörkertalet när det gäller anmälningar av denna brottslighet, för att höja lagföringsprocenten samt stärka kompetensen och kapaciteten hos berörda myndigheter. Av de drygt 26 850 fall av misshandel mot kvinna som anmäldes klarades , det vill säga 5 600 brott, upp genom så kallad personuppklaring. Det innebär att brottet ledde till lagföring. Vad gäller misshandel mot män som uppgick till 45 800 anmälda brott klarades upp. Antalet anmälda misshandelsbrott mot kvinnor som leder till lagföring har ökat med jämfört med året innan. Det är positivt men självfallet inte tillräckligt. När det gäller utveckling av kriminalstatistiken arbetar kontinuerligt med att ta fram nya så kallade brottskoder. Brå utreder möjligheterna att införa särskilda brottskoder vid misshandel respektive våldtäkt där brottsoffret och gärningsmannen har eller har haft en nära relation. har fått i uppdrag av regeringen att genomföra ett utbildningsprogram riktat till personal inom polisen, och domstolsväsendet. Utbildningsprogrammet syftar till att öka kunskapen om sexualbrottsoffer och att förbättra bemötandet av dessa brottsoffer. Regeringen har även lämnat uppdrag till att intensifiera arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld samt våld i samkönade relationer. genomför också ett uppdrag som gäller utformandet av miljöer anpassade för utredning av brott mot kvinnor. tillfördes Kriminalvårdens anslag ytterligare för att förstärka behandlingen av sexualbrottsdömda män samt män som dömts för våld i nära relationer. Kriminalvården har dessutom fått i uppdrag att genomföra en särskild satsning för att bland annat öka möjligheterna till deltagande i programverksamhet för dessa grupper av män samt utveckla arbetet vad avser riskbedömning, metoder, utslussning och samverkan med andra huvudmän. I handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål aviserar regeringen flera åtgärder med syfte att minska efterfrågan på sexuella tjänster och människohandel för sexuella ändamål. Bland annat kommer att få i uppdrag att utvärdera och utveckla arbetet inom kommunerna som rör insatser riktade till sexköpare. En kartläggning och uppföljning av de etiska riktlinjer som finns inom statsförvaltningen som berör frågan om sexköp kommer också att genomföras. Medel för utbildningsinsatser som syftar till att öka kunskapen om dessa etiska riktlinjer bland personal inom berörda myndigheter kommer att avsättas. Regeringen kommer också att stödja frivilligorganisationernas arbete för att motverka efterfrågan. För att fler personer som begår människohandelsbrott ska ställas till svars behöver lagföringen utvecklas och bli mer effektiv. Bekämpningen av människohandel kräver en väl utvecklad samverkan över myndighetsgränser. Regeringen har avsatt särskilda medel för operativa insatser för att bekämpa människohandel och prostitution till polisen och . Utöver detta har polisen och fått särskilda medel för kompetensutveckling, internationellt samarbete och metodutveckling. Slutligen kan nämnas att regeringen beslutade om direktiv till en utredning för att utvärdera tillämpningen av förbudet mot köp av sexuell tjänst, som varit i kraft , och de effekter förbudet har fått. Syftet med utvärderingen är att undersöka hur bestämmelsen fungerar i praktiken och vilka effekter förbudet har haft för förekomsten av prostitution och människohandel för sexuella ändamål i . Uppdraget ska redovisas . 9 (): Jag vill tacka ministern så mycket för svaret. Det var långt och en redogörelse för vad man just nu håller på med för att till viss del komma till rätta med mäns sexualiserade våld mot kvinnor. Vi har från sagt att mångt och mycket i förslagen är bra. Vi har också sagt att vi tror att man kan göra mer. Jag hade några frågor till ministern. Som något slags start på en debatt ställde jag frågan: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska mäns efterfrågan på sexuella tjänster? Det handlade också om hur det ska leda till flera åtal när det gäller mäns våld mot kvinnor och våldtäkter, som är förhållandevis lågt. Vi har i en del andra debatter här förut tagit upp kvinnors underordning. I debatten om regeringens handlingsplan om mäns våld mot kvinnor tog vi upp att regeringen i handslingsplanen väljer att förklara våldet utifrån ett individualistiskt perspektiv. anser att det är svårt att ta ett samlat grepp på problemet om den grundläggande analysen av våldet saknas. Vår feministiska förståelse av våldet har till stor del utvecklats ur kvinnojourernas praktiska arbete med kvinnor som utsatts för mäns våld. Om man inte tar i beaktande könsmaktsordningen missar man hela poängen.