prot · GV09134 · 2008-06-23 00:00:00 — Det är någonting som vi kan tänka oss att också föreslå. säger jag det en gång till. Det betyder ju att fastighetsskatteuttaget i och med det faktiskt kan sänkas om man jämför med de procentsatser som gällde förra mandatperioden. är jag jättetydlig. Mer än så kan jag inte säga , men vi kommer liksom andra partier att återkomma till det inför valrörelsen och ta debatten i det läget. Anledningen till att jag har pratat om jobbskatteavdrag är ju att jag vill exemplifiera hur ni gärna sätter olika skattesatser för olika grupper, vilket ni nu också gör när ni ska införa en begränsningsregel där ni selekterar olika grupper. Den ena gruppen ska få tillgång till den, den andra ska inte det. Ni kan inte på något sätt motivera varför inte alla ska kunna omfattas av en begränsningsregel. 47 Finansminister (): Det är viktigt att vi förstår vad diskussionen handlar om. Jag har lämnat ett utförligt interpellationssvar som visar varför vi i det nya systemet, där vi har ett tak för fastighetsskatten och där vi har sänkt skattesatsen, inte har samma behov som tidigare av begränsningsregeln. I dagens system kommer det inte i kommuner att innebära att man får 10 000, 20 000 eller i höjd skatt nu när taxeringsvärdena kommer. Det är därför systemet har ändrats. Låt oss konstatera att här lovar besked. Vi ska få veta om det är 1 000, 2 000 eller som väntar örebroarna i höjd skatt. Vi ska få veta om det är 10 000, 20 000 eller 30 000 konor som väntar stockholmarna i höjd skatt. Det är väl så kompromissen kommer att se ut. Socialdemokraterna driver på för att höja skattesatsen. Socialdemokraterna driver på för att ta bort gränsen. driver på för att få upp räntan på uppskoven. Här har vi en skattechock i vardande. Vi får undra om bidrag är att man också ska höja reavinstskatten. Vilken del av detta som det blir höjd skatt på vet vi inte. Det får vi inte veta därför att vänsterpartierna angriper vår skattereform utifrån den mycket enkla positionen att inte redovisa sin egen. Ska vi hålla god ordning på skattesystemet, ska vi hålla god ordning på offentliga finanser måste alternativen kunna jämföras. Det är det som det handlar om. Vänsterpartierna talar om att minska skillnaderna och göra ett enhetligt skattesystem, men varför inte berätta som det är? Det handlar ju bara om att höja skatterna. När ni säger att pensionärerna inte ska ha en annan skattesats än löntagarna, berätta då också att det handlar om att sänka skatten med 3 miljarder för pensionärerna och höja den med 30 miljarder för löntagarna. Det är ju det som är det socialdemokratiska alternativet för att minska skillnaderna 3 miljarder till pensionärerna och 30 miljarder i höjd skatt för löntagarna. Det är därför det här också är en politik som skulle leda till att skattesystemet åter blev illegitimt och illa fungerande. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2007/08:725 om organiserad brottslighet i byggbranschen 48 Finansminister (): i har frågat mig dels vilka åtgärder jag ämnar vidta för att byggföretag ska betala och redovisa källskatt och sociala avgifter utifrån varje enskild anställd och när de nya reglerna kan träda i kraft, dels vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ska få befogenhet att göra oanmälda besök på byggarbetsplatser för att motarbeta svartarbete. Låt mig först säga att jag delar oro över utvecklingen inom byggbranschen. Allvaret understryks av att såväl Byggbranschen i samverkan som har vänt sig till departementet och bett om hjälp att sanera branschen. har fått i uppdrag att undersöka ett sätt att redovisa utbetald lön och avdragen preliminär skatt på individnivå genom en webbtjänst. Verket ska redovisa uppdraget . Även om jag naturligtvis är försiktigt positiv till tanken vill jag inte ta ställning i frågan innan rapporten har lämnats. Inom pågår ett arbete med att utvärdera det första årets verksamhet med personalliggare i restauranger och hos frisörer. har lämnat ett underlag för utvärderingen som tyder på att systemet varit effektivt. I samband med utvärderingen studeras också om och hur systemet, eller delar av det, bör utvidgas till att omfatta även andra branscher, bland annat byggbranschen. Det pågår alltså redan arbete med de frågor som har tagit upp i sin interpellation. 49 i (fp): Jag vill börja med att tacka finansministern för det oerhört positiva svaret. Anledningen till att jag har ställt min interpellation är att jag är oerhört oroad över utvecklingen i , där den organiserade brottsligheten breder ut sig alltmer. hade vi fem sex gäng. är de otaliga och oräkneliga. Vi har mc-gäng, vi har fängelsegäng och vi har etniska grupperingar som ägnar sig åt olika slags illegal verksamhet, ofta med narkotika i centrum. Men det kan också handla om att sälja kvinnor i sexhandel eller om utpressning. De är oerhört farliga. De hotar vittnen, de hotar brottsoffer och de hotar även åklagare och poliser. De vill skapa en annan ordning än vår rättsstat. Det här är i förlängningen ett hot mot vår demokrati. Alliansen har tagit krafttag. Vi satsar till exempel på 20 000 fler poliser och ser till att vi nu får en kraftfull buggningslagstiftning. Regeringen har också fattat beslut om den nationella mobiliseringen mot grov, organiserad brottslighet. De här gängen tvättar ju sina pengar i vanliga branscher, bland annat byggbranschen som är den som jag har tagit upp i min interpellation. Det gör att det inte bara är polisen som kan göra någonting åt detta utan även andra myndigheter. Gängen bedriver alltså en illegal verksamhet med en legal fasad. Just det faktum att byggbranschen har haft en historia och en utbredd kultur med svartarbete har inneburit att den har varit en av de attraktiva branscherna. Det innebär att det är svårt att konkurrera för seriösa företagare när andra företag inte betalar löner och sociala avgifter som är i nivå med det man ska göra. Vi får ett stort skattebortfall; 1020 miljarder beräknas det uppgå till. Det är stora summor, särskilt med tanke på att byggsektorn utgör av den totala sysselsättningen. Ett annat problem är att när den organiserade brottsligheten träder in kommer också våld, hot och utpressning in i branschen. Fack och arbetsgivare har ju tagit tag i de här frågorna. Jag tycker dessutom att det är så himla positivt att se att även finansministern och har tagit tag i de här frågorna och tar dem på största allvar. Jag är väldigt nöjd med svaret. Branschen har infört ett ID 06-system för att man ska kunna se vilka som jobbar på olika byggen. Är det en svartarbetare, eller är det en vit arbetare, någon som arbetar legalt? Det man nu behöver från vår sida, från statsmakternas sida, är att också se till att kan göra oanmälda besök och att det går att betala in sociala avgifter på individnivå. Det håller nu på att jobba med. Min fråga till finansministern som en följdfråga blir: Kan finansministern säga något mer? ska göra en redovisning av hur arbetet fortskrider, har finansministern något mer att säga om när det här kan implementeras? Jag hör lite orossignaler om att det kan dra ut . Det är viktigt att det här sker skyndsamt så att vi kan få hejd på den organiserade brottsligheten. En annan fråga jag skulle vilja passa på att ställa utgår från det som står i svaret, att studerar den här personalliggaren och effekten av den. Kan finansministern säga något mer om när vi kan få en lagstiftning som gör att kan få göra oanmälda besök? Om jag kunde få några mer uppgifter om det vore det väldigt positivt. Jag antar att ett system där man skulle titta närmare på personalliggaren på något sätt också beaktar det branschen redan har gjort i och med ID 06-arbetet. 50 Finansminister (): Det råder full samsyn mellan mig och på hur viktigt det är att motarbeta organiserad brottslighet. Det handlar naturligtvis om ökade resurser för polisen. Det måste handla om att vi ser till att domstolarna har möjligheter att fullgöra sitt arbete på ett bra sätt. Slutligen handlar det om att kriminalvården måste fås att på fungera på ett sätt som gör att brottslingar inte återvänder till brottslighet. Det handlar också naturligtvis om den översyn av straffskalorna som sker , där inriktningen självfallet är att det för grova våldsbrott bör ske en skärpning av straffen. En vid del av detta kan naturligtvis vara att vi också bidrar genom att förändra skattesystemen så att de bättre följer upp och motarbetar svart verksamhet och ekonomisk brottslighet. Jag ser samarbetet mellan de ansvariga myndigheterna inom ekobrottsområdet, som förstärks, som en viktig del. Det handlar naturligtvis också om att det kan vara viktigt att vi får regeländringar som gör det svårare att bedriva brottslighet verksamhet och om resurser för de myndigheter som har ansvar för detta. Sammantaget är jag övertygad om att kombinationen av en bred förstärkning av rättsväsendet och ett arbete för att tydliggöra skattereglerna kan ha en positiv effekt. Exakt hur det ska ske ska vi återkomma till när vi har fullgjort beredningsarbetet. Jag ser ingen anledning att gå utöver det som vi har konstaterat. 51 i (fp): Jag delar helt och fullt finansministerns inställning. Det är positivt att höra hur han redogör för regeringens inriktning på att stärka upp hela rättskedjan, från polis till Kriminalvården, och att också angripa den organiserade brottsligheten genom olika myndigheters samverkan. Vi i har länge förordat just en . Vi vet att i aldrig blev fälld för mord eller de andra grova brott som han begick, utan han fick till slut ett långt fängelsestraff på grund av skattebrott. Det är oerhört positivt att regeringen har beslutat om en nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten. Och precis som finansministern säger kommer de regionala underrättelsecentrum som finns i de tre storstäderna, där polis och åklagare samverkar med och , att utökas till att omfatta och finnas i hela landet. Jag vill ta tillfället i akt här, herr talman, att säga något ytterligare om vikten av det arbete som nu genomför. En första fördel om man kan få in skatteinbetalningar på individnivå från byggföretag är att det kommer att ge en jämnare arbetsbörda. Inbetalningarna kommer inte att göras bara . Det kommer också att göra det enklare för företagen. Om de får en webbaserad tjänst kommer de elektroniskt mycket enkelt att kunna föra över uppgifter till . En andra fördel är att vi kommer att få en bättre fungerande marknad, för vi vet att de små byggföretagen har väldigt svårt att konkurrera. Där vet jag inte om finansministern ser någon anledning att göra åtskillnad mellan de små företagen och de stora företagen. Det kan vara lättare att hjälpa de stora företagen i deras arbete mot svartarbetet. Men det kan vara svårt att komma åt den svarta marknaden med arbete som utförs hemma hos folk, där det tyvärr är alldeles för utbrett att man betalar svart för lite smårenoveringar. En tredje fördel om vi kan få till stånd en skärpt kontroll från myndigheternas sida är att vi kan få mindre svartarbete och därmed också mindre organiserad brottslighet. Det är ju syftet med det hela. Vi har sett goda resultat i restaurangbranschen. Sedan personalliggare infördes för bara är det 4 000 jobb som har blivit vita och skattintäkterna har ökat med . Det är nästan ½ miljard kronor extra till statskassan. Det är inte en engångseffekt utan något som vi bör kunna räkna med , och det är viktiga pengar att kunna använda till välfärden. När jag nu får möta finansministern här vill jag passa på att höra med finansministern om det finns några andra åtgärder på gång för att få till en kulturförändring i vad gäller synen på svart ekonomi och svartarbete, som ju är det som gör att organiserade brottslingar lockas till byggbranschen, restaurangbranschen, åkeriföretag, städföretag alltså de branscher där det är mycket kontanthantering och en kultur av svartarbete. Det är viktigt att få ut till medborgarna att det är viktigt att ändra synen på detta. hade vi inte de här organiserade gängbrottslingarna, men de utnyttjar nu den här kulturen som finns alltför brett. Jag tror att många svenskar, om de får upp ögonen för detta samband, skulle vara villiga att ta avstånd från den svarta ekonomin. 52 Finansminister (): Det råder en tydlig samsyn mellan mig och om vikten av att både bekämpa den organiserade brottsligheten och förbättra och förenkla skattesystemen. Vi vet av erfarenhet att grov organiserad brottslighet förekommer i större utsträckning i vissa delar av ekonomin. Det är byggbranschen, restaurangbranschen och ett antal andra näringar som är anfrätta av denna samhällsparasit som den grova organiserade brottsligheten utgör. reser frågan om att komma åt det här genom att få till stånd en kulturförändring. Det tror jag är en helt riktig ansats. Jag tror att vi är på god väg att göra det, därför att den grundläggande utgångspunkten för regeringen är att göra det enklare att göra rätt och svårare att göra fel i skattesystemet. Och skattesystemet blir mer legitimt när vi sänker skatterna så att vanliga människor får mer pengar kvar i plånboken och följaktligen lättare att göra rätt för sig, som vi förbättrar välfärden. Vi höjer kunskapsinnehåll och kvalitet i vården. Att skatterna framstår som rimliga i relation till vad man får för välfärd och service är det som avgör hur mycket skatter vi faktiskt får in. Upplevs skattesystemet som rättvist och rimligt får vi in större skatteintäkter. Därigenom motverkar vi också grov organiserad brottslighet. Det är också viktigt att understryka att det här inte bara är en skattefråga. Det handlar naturligtvis också om att bekämpa brottslighet med de normala brottsbekämpningsmetoder vi har, där polis, rättsväsende, domstolar och kriminalvård är centrala. Det är också därför som dessa myndigheter har fått och kommer att få ökade ekonomiska resurser. 53 i (fp): Jag vill tacka finansministern så hemskt mycket för hans svar till mig och för debatten som vi har haft. Jag är väldigt glad och nöjd med att regeringen tar detta på största allvar och jobbar vidare. Det är viktigt att vi bekämpar den organiserade brottsligheten, för vi måste se vad som blir konsekvensen om vi inte får hejd på den här utvecklingen, att den organiserade brottsligheten utgör ett allvarligt hot mot vår rättsstat och därmed också vår demokrati. Jag vill skicka med att det positiva arbete som pågår för att få byggföretag att betala in källskatt och sociala avgifter på individnivå och att ges möjlighet att göra oanmälda besök på byggarbetsplatser är jätteviktigt. Jag vill verkligen ge mitt stöd till att detta arbete skyndas på i departementet. Det finns också internationella exempel att titta på. , , , och har liknande system. Det vore mycket positivt om kunde gå vidare i den riktningen, och det är vi på väg att göra. Jag vill än en gång tacka finansministern. 54 Finansminister (): Jag vill tacka för att hon gett oss möjlighet att ha den här interpellationsdebatten, även om det nu råder i landet. Jag vill också tacka därför att vi har en så tydlig samsyn i de här frågorna inom alliansen och mellan våra respektive partier. Samsynen utgör en god grund för det fortsatta arbetet, där de riktlinjer som redogör för också är de som jag ser framför mig: att vi har ett gemensamt arbete där vi ska skärpa regelverket och tydliggöra att det ska vara god och lika konkurrens mellan dem som arbetar vitt och dem som arbetar svart också inom byggmarknad, restaurangbransch och andra näringar som har anfrätts av ekonomisk brottslighet. Låt mig tacka för denna viktiga interpellationsdebatt. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:738 om utanförskapet 55 Finansminister (): har frågat mig om utanförskapet och om regeringen avser att förtydliga begreppet och tala om hur många människor som befinner sig i utanförskap. Utanförskapsbegreppet syftar till att belysa att betydligt fler än de som räknas som arbetslösa har arbetsmarknadsrelaterade problem och att dessa problem till och med kan vara allvarligare än de problem som arbetslösa har. Utanförskapet är alltså ett samlingsbegrepp för ett allvarligt samhällsproblem och låter sig inte enkelt kvantifieras med en enda storhet. Det kan mätas på olika sätt och regeringen arbetar med att förbättra mätmetoderna. Av betydelse i sammanhanget är också att begreppet diskuteras flitigt i ekonomiska rapporter och analyser från , IMF och inom EU. Det är således ett vedertaget koncept i den internationella diskussionen om problem på våra arbetsmarknader. har debatten kring arbetsmarknaden och sysselsättningspolitiken fokuserats på hur många som är sysselsatta eller arbetslösa. Hur många som är sysselsatta eller arbetslösa är inte oviktigt men att bara fokusera på dessa grupper riskerar att leda sysselsättningspolitiken fel. Det visar inte minst erfarenheterna av den socialdemokratiska regeringens kvantitativa mål för just dessa grupper. Dessa mål var bland annat behäftade med problemet att man lätt kunde manipulera dem genom att flytta människor från arbetslöshet till arbetsmarknadspolitiska program eller ännu värre till tillstånd helt utanför arbetsmarknaden som aktivitets- och sjukersättning. Det gjorde att siffrorna förbättrades, men i själva verket förvärrades situationen för de berörda människorna. Deras möjligheter att komma tillbaka till arbetsmarknaden blev helt enkelt sämre. De kvantitativa målen tydliggjorde inte heller att det helt avgörande för ökad välfärd är att de nya jobben är varaktiga, det vill säga det gäller att undvika att människor på nytt får problem när konjunkturläget blir sämre. Regeringens ambition är att öka den varaktiga sysselsättningen framför allt genom åtgärder som underlättar för människor som står långt utanför arbetsmarknaden. Därför har regeringens politik inriktats på i första hand åtgärder som på olika sätt hjälper människor att komma tillbaka till arbetsmarknaden och åtgärder som gör det mer lönsamt att arbeta än att inte göra det. Till de viktigaste åtgärderna hör jobbskatteavdraget, förändringarna av a-kassan och sjukförsäkringarna och ett flertal åtgärder som avser att förbättra matchningen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Flera externa bedömare av svensk ekonomi har dragit slutsatsen att regeringens politik är framgångsrik och får avsedd effekt. Inte minst IMF, som var här och gjorde sin årliga granskning av , pekar på att så är fallet. Faktum är att den svenska arbetsmarknaden inte sett så här bra ut . Det är förstås mycket glädjande och understryker att vi är på rätt väg. 56 (): En av alliansens viktigaste valfrågor under valrörelsen var att minska utanförskapet. Begreppet utanförskap har också använts mycket flitigt under regeringens två första år vid makten. Det sägs fortfarande vara en huvudprioritering att minska detta utanförskap. I vårpropositionen skriver regeringen att antalet personer som får sin försörjning från system som rör ohälsa, arbetslöshet och försörjningsstöd minskade med 121 000 personer . Utanförskapet mäts av regeringen som antalet helårsekvivalenter försörjda med olika sociala ersättningar. Denna statistik har samlats in av SCB under . Regeringen använder emellertid en variant av SCB:s statistik där även sjuklöneperioden som inte ersätts av det offentliga ingår. Därför får man en högre siffra än SCB. Att regeringen räknar in helårsekvivalenter skapar förvirring och gör att målet med regeringens politik blir oklart. Sammantaget är det 1,8 miljoner individers ersättningar som är sammanräknade till helårsekvivalenter. Många av dem som räknas in är individer som är frånvarande en mycket kort del av året, till exempel på grund av sjukdom eller kortare tids arbetslöshet. Med regeringens sätt att räkna ingår även personer som är borta kanske från arbetet för att de är förkylda i det så kallade utanförskapet. Detta är såklart mycket missvisande och gör att fokus försvinner från de riktiga problemen med människor som verkligen står långt från arbetsmarknaden eller som har sociala problem som gör det svårt för dem att försörja sig själva. Regeringen gör tyvärr inte heller någon analys av skillnaden mellan kvinnor och män när det gäller utanförskap. Att sjuktalen ser olika ut, att fler kvinnor än män har sjuk- och aktivitetsersättning, att fler kvinnor än män är deltidsarbetslösa och att arbetslöshetstiderna ser olika ut för kvinnor och män tas ingen hänsyn till. Man tar heller ingen hänsyn till orsakerna bakom dessa skillnader som ofta handlar om att kvinnor och män har olika ställning på arbetsmarknaden. Ska man ha trovärdighet i att verkligen vilja lösa problem med människor som står utanför arbetsmarknaden måste man analysera den verklighet man talar om och titta på vad det finns för orsaker bakom statistiken. Jag får väl så långt tacka finansministern för svaret, även om jag vill förtydliga några frågor som jag inte tycker att finansministern riktigt svarade på. Man kritiserar den tidigare regeringen för att ha kvantitativa mått, men detta är verkligen att upphöja kvantitativa mått till det stora och viktiga. Om man för att få ned utanförskapssiffrorna ger stor betydelse åt att folk går förkylda till jobbet i stället för att fokusera på det som är riktiga problem har man upphöjt kvantitativ statistik över människors riktiga problem. har inte svarat på om ni har planer på att redovisa statistik över hur många personer ni bedömer de facto befinner sig i ett utanförskap och vad man egentligen är utanför för något. Upphöjer man utanförskapet till sin viktigaste fråga vore det väl ändå relevant att redovisa hur många och vilka det rör sig om? Det vore mycket bra om vi här kan få svar på hur finansministern ser på det. I svaret säger finansministern att utanförskapet är ett samlingsbegrepp för ett allvarligt samhällsproblem och det låter sig inte enkelt kvantifieras med en enda storhet. Jag skulle vilja att finansministern tydligare kunde definiera vilket detta allvarliga samhällsproblem är och om han anser att det behöver belysas mer noggrant än ni gjort. Finansministern talar om att man ska förbättra mätmetoderna. Det vore bra om ni kunde förtydliga det. På vilket sätt tänker ni förbättra mätmetoderna och vilket är det allvarliga problem som man behöver belysa? 57 Finansminister (): Hur uppnår vi full sysselsättning? Om detta råder det egentligen ingen stor oenighet bland experterna på arbetsmarknadspolitik. Vi gör det genom att öka arbetsutbudet så att fler människor är på arbetsmarknaden och söker de arbeten som erbjuds. Då kan sysselsättningen öka utan att löner och inflation tar fart. Man ökar arbetsutbudet. Det råder inte heller någon oenighet om hur man ökar arbetsutbudet. Man ser till att det är en ekonomisk belöning, att det finns ekonomiska drivkrafter för att öka arbetsutbudet. Det är inte bara utbudet som spelar roll. Det spelar också roll vad vi har för lönesättning i ekonomin. Det är därför vi kan ha arbetslöshet även i perioder av relativt god tillväxt. Hur påverkar vi lönesättningen? Jo, vi ser till att det lönar sig bättre att arbeta och vi anpassar a-kassan så att den inte är en evig försörjningsförsäkring utan syftar till omställning. Det gör att lönebildningen bättre återspeglar ekonomins funktionssätt och att arbetslösheten minskar. Vi kan också förbättra lönebildningen genom att förbättra matchningen. Det gör vi genom att återupprätta arbetslinjen. Det är ingen kärnfysik att regeringens ekonomiska politik leder till förbättrad sysselsättning. Det handlar om grundläggande modeller för hur arbetsmarknaden fungerar som gäller i all erfarenhet och forskning vi har och som det definitivt råder bred enighet om bland de arbetsmarknadsekonomer som arbetar med dessa frågor. Det är också tydligt hur resultaten ser ut. Inför debatten tog jag fram några olika statistikkällor. När vi tillträdde var 211 300 personer öppet arbetslösa; är det 172 000. Då befann sig 154 000 personer i Amsåtgärder; är det ungefär 88 000. Det har alltså gått ned med 66 000.