prot · GV0986 · 2008-04-01 00:00:00 — Det som är problematiskt är att det internationella skattefusket är förenat med invecklade transaktioner och komplicerade juridiska upplägg. Det ställer stora krav på . De måste ha tillräckligt med kompetens och personal för att ha möjlighet att ta sig an de här dryga utredningarna. Vad jag vill komma till är att det är viktigt att har resurser för att kunna genomföra det här. Vi kan tolka det vi har hört från om att de själva är oroade . Resurserna kanske inte räcker till. De har också påtalat att de vill ha mer pengar till verksamheten. Det har i den här kammaren beslutats om ett antal skatteförändringar sedan regeringen tillträdde. Det är inte vid alla tillfällen som har fått ökade resurser för att kunna möta upp det merarbete som regeringens alla nya skatteförslag har inneburit. Vi vet att många av skatteförslagen också är av karaktären att de är avsteg från en likformig beskattning. De kan vara behäftade med många gränsdragningsproblem och så vidare. Det gör arbetet för ännu tuffare. Jag har tidigare debatterat frågan om de så kallade räntesnurrorna med . Den frågan aktualiserar en annan fråga som finns med i interpellationerna, nämligen frågan om skatteflyktslagen. I skatteutskottet har vi haft ett betänkande där frågan har varit uppe. Där har man uttryckt sig på ett sådant sätt att man kan tänka sig att avskaffa skatteflyktslagen. Jag har kritiserat den lagen utifrån hur den är utformad . Den kan släppa igenom rena upplägg för att kringgå skatt, vilket räntesnurran är ett exempel på. Men att dra slutsatsen att man därför ska avskaffa lagen tycker jag är lite väl dramatiskt. Därför vill jag fråga finansministern hur vi gör med den typen av skattelagstiftning. Kommer man att göra en översyn av skatteflyktslagen? Eller vilka viktiga signaler kommer finansministern att skicka ut i frågan? 116 (): Skälet till interpellationen är framför allt det som vi har kunnat läsa i tidningarna om en omfattande aktivitet för att komma undan skatt i . Det gäller inte minst det som sker på den internationella marknaden, särskilt med tanke på de olika skatteparadis som finns i bland annat . är ett exempel. Andra länder är och . Mina frågor till statsrådet härrör sig just därför från vad regeringen gör. Jag tackar naturligtvis så mycket för svaret från , men kan konstatera en sak när det gäller de ekonomiska resurserna som jag tar upp i min interpellation. har för att beivra utvecklingen krävt ökade resurser såväl som . Vi kan konstatera att har regeringen sagt att det får man kan klara inom befintlig ram. Jag kan också notera att i det budgetäskande som lämnade in kräver man ånyo särskilda resurser för att kunna ägna sig åt den internationella skattebrottsligheten. Det är därför jag tycker att det är viktigt att få ett besked från finansministern. Överväger finansministern att tillskjuta särskilda resurser till så att vi kan ha en skarpare aktivitet därifrån? Det handlar framför allt om att nu har en situation där man inte har ekonomi för att nyanställa. Man har inte ekonomi för att nyanställa folk med bra ekonomisk och juridisk utbildning som gör att man kan komma åt en hel del av det skattefusk som pågår på den internationella marknaden. Framför allt skulle man kunna använda sig av den information som vi vet att man har fått i och som kan vara värdefull. chef har sagt att man kan använda den också i om man skulle ha resurser för att kunna göra det på ett bra sätt. Därför är det viktigt att få svar på den frågan. Jag är förvånad över att finansministern avvisar kravet på att skärpa skatteflyktslagen. kom en redovisning från analyschef som pekade på att de så kallade skattesnurrorna som talade om tidigare kan resultera i att fler bolag kommer att utnyttja möjligheterna att via olika former av dotterbolagsbildande i landet undvika skatt. Det kan leda till en skatteflykt eller skatteundandragande, om man vill använda det uttrycket, på hela 60 miljarder. Det är oerhört stora pengar. Den nuvarande generalklausulen är inte tillräckligt skarp och därför inte tillämplig i sammanhangen. Det är det som är det allvarliga, och det är det som vi måste ha besked om. Jag är oroad över detta. Det är faktiskt ett direkt avslagsyrkande om man kan uttrycka sig så när finansministern säger att han inte har några planer på att skärpa skatteflyktslagen. Det är samma sak som avslag på det kravet. Min fråga är: Hur menar finansministern att man då ska komma till rätta med det som analyschefen och även chef står bakom, nämligen att man vill göra något åt det som är på väg att utveckla sig till en väldigt stor kostnad? Det handlar till och med om mer pengar än vad den nuvarande regeringen fick för Vin & Sprit. 117 (): Jag vill tacka och för att de ställde dessa frågor om skatteflykt här i kammaren eftersom det ger oss andra möjlighet att delta i debatten. Jag vill också tacka statsrådet för svaret. Jag ser här i kammaren den förrförre finansministern . Det ger mig anledning att erinra om att jag och dåvarande vice ordföranden i skatteutskottet , under vårsessionen 2003, ställde ungefär samma frågor till dåvarande statsrådet och finansministern . Vi var oroade för den betydande skatteflykten, som har visat sig vara ännu större än den var då. beräknas den till mellan 90 och 100 miljarder, om jag inte missminner mig. Jag tror att vi var överens om någonting i den storleksordningen. Den har alltså visat sig vara lite större. Min fråga var då vad man skulle tänkas göra åt detta. Ett av mina förslag, fru talman, var att vi skulle göra oannonserade skattebesök på arbetsplatser. Det tyckte inte var någon bra idé. Jag vet fortfarande inte varför. Men jag tycker fortfarande att det var en bra idé, och jag är glad att den här typen av åtgärder nu ser ut att komma. När den här regeringen sänker skattetrycket ganska mycket är det ännu viktigare att få förståelse för att alla som är skattskyldiga måste bidra till att finansiera den gemensamma välfärden. Det finns ett annat argument också som är lika viktigt som det tidigare, nämligen att vi måste se till att ha lika konkurrens mellan företagen så att inte några avstår från delta. Den tredje orsaken till att man måste ha en effektiv skattekontroll också på det internationella planet är att vi ska ha en rättvis beskattning. Vad den är exakt är svårt att säga, men det ska vara skatt efter bärkraft. Det är det centrala momentet, som vi alla här är eniga om. Det ska vara skatt efter bärkraft. Om det inte är någon som inte deltar i den här verksamheten, att betala skatt, uppfyller vi inte det kravet. Är det skatteflyktslagen, som tar upp, som ska skärpas? Jag vill invända mot det sade om att det här utskottsbetänkandet aktualiserade ett avskaffande av skatteflyktslagen. Jag tyckte det stod precis tvärtom. Det som jag skrev under, fru talman, var tvärtom att vi skulle ha kvar skatteflyktslagen. Det är någonting helt annat. Man kan diskutera innehållet i skatteflyktslagen, men det grundläggande måste vara att lagstiftningen är så klar att det är klart för domstolarna vad som ryms och vad som är tillåtet och vad som är olagligt. Det viktigaste är att lagstiftningen blir så klar. Jag tycker att vi ska ha kvar skatteflyktslagen. Den är en restriktion mot att vidta sådana skatteplaneringsåtgärder som är illegala. Därför tycker jag att den ska vara kvar. Det är en sak som är lite problematisk i den här frågan, och det är att vissa partier har en tendens, och jag vill inte tillhöra dem, att framställa sig som något mer rättrådiga i den här frågan. Jag tror att vi alla som sysslar med skatter har ett gemensamt intresse av att se till att inte några kan slå sig för bröstet och säga: Vi är något bättre än de andra. Jag tror att vi alla som står här kring talarstolen i kammaren nu har lika stora skäl att vara noga med att se till att varje skattebetalare ska betala den skatt som vi beslutar om här och att ingen ska slippa undan den skatt som man har att betala. 118 Finansminister (): Jag välkomnar också att jag får den här diskussionen om interpellationerna från och . Jag tror att vi måste vara jättetydliga med att skattefusk och skatteundandragande är ett oacceptabelt beteende. Det är skadligt för samhället. En illa fungerande skattekonkurrens där inte skatteparadis utan snarare skatteparasiter bidrar till att människor kan dra undan pengar från legal kontroll eller till och med för kriminella aktiviteter är skadligt för och för . Vi ska ha låga skattesatser och starka offentliga finanser. Det förutsätter att vi får in de skatter som vi eftersträvar. Det är detta som har gjort att jag på EU-nivån har drivit den här frågan väldigt hårt tillsammans med den tyska finansministern. Det är centralt för att vi kan gå vidare med arbetet för att dels komma till avtal med länder utanför, dels få fram regelverk inom EU som förhindrar att man undandrar sig skatt. Jag ska också gärna ge och en eloge för det viktiga arbete som gjordes på hemmaplan under den förra mandatperioden. När vi avskaffar arvs- och gåvoskatten och förmögenhetsskatten minskar det skattefusket och skatteundandraget. Det är åtgärder som minskar skatteplaneringen och skatteundandragandet. Det är positivt. Jag är också själv övertygad om att det gäller den förändring vi har gjort av fastighetsskatten där vi begränsar värdet av stora uppskov genom att räntebelägga dem. Det kan man naturligtvis ha synpunkter på i andra sammanhang, och det har jag respekt för. Men det faktum att de nu räntebeläggs innebär en begränsning av värdet av uppskoven. De stora uppskoven vi har i det svenska skattesystemet är ett av våra mest grundläggande problem för skattekonkurrensen. Skatteflyktslagen har naturligtvis både plus och minus. Jag tror att vi alla här kan vara överens om att en entydig och klar skattelagstiftning skulle ha stora fördelar. Det är en självklarhet i en demokrati med höga ideal när det gäller rättssäkerhet. ska man inte heller överdramatisera det här. I EU-systemet har domstolen tillämpat en princip om skatteförfarandemissbruk och en princip om rättsmissbruk som i allt väsentligt påminner om den svenska skatteflyktsklausulen. Det visar att det i de flesta skattesystem finns ett behov av en lagstiftning som indikerar att beteenden som i huvudsak handlar om att undandra sig skatt är tveksamma. Vi skulle naturligtvis kunna se en utveckling där är utsatt för en hård skattekonkurrens, där vi inte längre har några kryphål och där skattelagstiftningen är så klar och där vi är så beroende av uppskov som vi är att en sådan här lagstiftning inte längre skulle ha en roll i det svenska skattesystemet. Jag kan inte se att det gäller för någon period som jag kan överblicka. som jag kan överblicka kommer vi att ha ett behov av en lagstiftning som hindrar och motverkar att man använder olika typer av ibland legala förfarandesätt för att undandra sig skatt och tillgodogöra sig stora ekonomiska vinster. Jag delar starkt uppfattning att skatteflyktslagen är någonting som vi kommer att få leva med vi kan överblicka. Sedan skulle vi naturligtvis alla tycka att det var mycket enklare och bättre om skattereglerna i alla avseenden var så klara att vi inte behövde den typen av lagstiftning. Jag tror dock att det är någonting som ligger långt in . När det gäller de äskanden från som det talas om var jag faktiskt tvungen att räkna ut vad de är i procent av anslagen medan jag stod här och lyssnade. Det handlar om ett tilläggsäskande på av de totala medlen respektive ett totalt tilläggsäskande på av de totala medlen till . Det är inte det som avgör vad har för möjligheter att driva den här verksamheten. Vi ska noga följa detta och följa upp att det finns möjligheter för att på ett kraftfullt sätt arbeta mot skattefusk och skatteflykt och att vi kan underbygga det med ett stramt arbete på EU-nivå för att gemensamt komma till rätta med de här problemen. 119 (): Jag ska först passa på att kommentera någonting som sade i sitt anförande. Han menade att han hade föreslagit oannonserade arbetsplatsbesök under den förra mandatperioden. Jag kan bara dra mig till minnes att faktiskt sade nej till att införa krav på personalliggare i restaurangbranschen när vi fattade beslut om det , precis i slutet av föregående mandatperiod. Varför tar jag upp det? Jo, därför att den ena åtgärden i någon mening är beroende av den andra. Att göra oanmälda arbetsplatsbesök hänger ihop med att man i det skedet ska kunna kontrollera att det finns personalliggare och att den stämmer överens med vilka som finns på arbetsplatsen vid just det tillfället. Precis som sade här, tror jag att vi över partigränserna, eller till och med över blockgränserna, är intresserade av att utvidga möjligheterna både när det gäller att göra oanmälda besök och när det gäller att ställa krav på personalliggare. har jag och några andra från skatteutskottet besökt byggföretagen i samverkan och pratat om just de här frågorna. Det finns ett enormt tryck hos branschfolket att vi i politiken levererar och att det kommer förslag från regeringen. Jag vet att finansministern har pratat om detta förut. Frågan är bara när det händer någonting. Man är uppenbarligen väldigt otålig just . Sedan var det lite intressant att lyssna på . Oavsett vad majoriteten i skatteutskottet menar med sina skrivningar tänkte jag att det är mest intressant att höra vad finansministern säger, och säger att vi ska ha en skatteflyktslag. Så tolkar i alla fall jag det sade. Han hänvisar också till att många andra länder anser det viktigt att ha den typen av lagstiftning för att i någon mån skydda sitt skatteupplägg eller sin skattelagstiftning. Men då kommer vi återigen till det problem vi har med skatteflyktslagen. Vi är många som tycker att den inte funkar riktigt. Den är tandlös. Ska vi ha en lag ska det ju vara någonting som biter ifrån. Vi pratade om det här med signalsystem, och finansministern säger själv att det är viktigt med ett signalsystem. Men det i sig är ju också ett signalsystem att man har en lagstiftning som man vet att man kan använda, som man vet att det är lite bett i och som har möjlighet att åtgärda problem. Jag känner återigen att finansministern är lite svaret skyldig i den frågan, för det går ju inte bara att säga: Ja visst, vi ska ha den typen av lagstiftning! Det ska ju också vara någon mening med det. Men finansministern har ytterligare en chans att leverera ett svar. 120 (): Det är en intressant diskussion, det här, om vad vi kan göra för att komma till rätta med skattefusket och skatteundandragandet, framför allt det som sker på den internationella marknaden. Jag kan konstatera att när finansministern i sitt svar säger att man vid det senaste Ekofinmötet har lyckats enas om att pressa på för avtal med , och var det naturligtvis bra i sig. Men när skulle bli medlem i Schengen hade faktiskt den en möjlighet att pressa på och säga till : Nej, ni får inte bli medlem i Schengen förrän ni har öppnat upp era böcker ordentligt så att man kan kontrollera att här inte förekommer skattefusk. Men det gjorde man inte från den sida, vilket jag beklagar. Frågan är då: Vad är det för andra initiativ som den nu har för avsikt att vidta? Sedan vill jag gärna gå vidare och fråga om det här med resurserna. Man kan kanske tycka att om man räknar i procent är det inte så stora resurser när vi diskuterar möjligheter att komma till rätta med skattefusket. Men vet likaväl som jag att väldigt mycket av resurser är upplåsta i väldigt många andra verksamheter, inte minst för att komma till rätta vid avdrag för hushållsnära tjänster och liknande som också kräver extra resurser. Det är väldigt mycket nu som kräver extra resurser på . Jag kan konstatera att när vi hade en interpellationsdebatt om tullen svarade också finansministern i sitt skriftliga svar att det inte skulle bli några särskilda pengar till tullen. Men här i talarstolen, och , gick finansministern ut i ett pressmeddelande och sade: Jovisst, vi ska skjuta till extra resurser till tullen i tilläggsbudgeten! Procentuellt har jag inte räknat på om det skulle vara ungefär samma procentuella andel, om det handlar om eller så. Men i vilket fall som helst: Då gick det att ge ett sådant besked. Men i den här frågan, som kanske inte får samma massmediala uppmärksamhet, vill finansministern inte ge något besked, vilket jag beklagar. Jag tror nämligen att om man vill komma till rätta med det här och känna trovärdighet i möjligheter att bekämpa skattefusket krävs det faktiskt också att man är beredd att skjuta till särskilda resurser. Sedan vill jag gärna ta upp en annan sak. Det handlar om hur man kan agera. Vi har, precis som har framkommit i den här diskussionen, möjligheter för att göra oanmälda besök inom vissa branscher: hotell- och restaurangbranschen och frisörbranschen till exempel. På samma sätt skulle man också kunna göra i den finansiella sektorn. Jag kan nämligen tänka mig att det även där pågår en del saker när det gäller skattefusk som man skulle behöva agera mot när man har fått ett tips om att man borde göra någonting aktivt. Hur ser finansministern på den möjligheten? Jag ska i ett senare inlägg återkomma till frågan om skatteflyktslagen och om generalklausul. 121 (): Vid utfrågningen med om budgeten från ställde jag frågan om anslagens nivå var tillräcklig. På den fick jag svaret ja. Sedan ställde eller möjligen , tror jag att det var, en annan fråga, nämligen om skulle behöva mer pengar. På den frågan var svaret också ja. Det finns alltså lite olika bud om hur det är. Jag vill ändå säga till och er andra att det är alldeles riktigt att var ensam reservant när det gällde personalliggare och så vidare. Men reservationen hade inte den utformning som man kunde få intryck av här, utan vi var skeptiska till en enda sak, nämligen att det bara skulle omfatta två branscher, nämligen, om jag minns rätt, hårfrisörer och någon till. Vi ville ha en mer generell lagstiftning. Sedan fanns det en annan lagstiftning också som gällde kontantbranschen. Den var vi också skeptiska till därför att den däremot var för vid enligt vårt sätt att se. Den skulle också komma att omfatta dem som sålde glass på badstränder och så vidare i kontantbranschen. Det tyckte vi var för futtigt. Man måste ha en annan definition. Därför var vi också reservanter på den punkten. Det betyder inte att vi var i grund och botten emot detta, utan det var fråga om avgränsningarna. Jag tror inte att det är det viktigaste. Men, fru talman, jag menar att det är väldigt viktigt att ta fasta på det säger. I den här frågan det var det jag framförde tidigare också tror jag att det är väldigt viktigt att man visar enighet över parti- och blockgränser så att man slipper använda skatteflyktsklausuler mer än absolut nödvändigt. och enskilda ska veta att de ska betala sina skatter. Det tror jag vi ska vara väldigt eniga om. Det behövs för välfärdens och rättvisans skull. 122 (): Det är naturligtvis utomordentligt bra att finansministern också är oroad över skatteflykten och de frågor som hänger ihop med skattefel och skattefusk. Och det är bra om vi över partigränserna kan ha ambitionen att vi ska höja våra insatser på det här området. räknar finansministern i sitt svar upp en rad insatser som görs i och i EU-sammanhang. Det är också väldigt bra. Men frågan handlar ju om: Är det tillräckligt? Kan det göras mer? Jag har svårt att tro att skulle vara beredd att stå här och säga: Vi har gjort allt som går att göra. Inget mer kan göras. Har den uppfattningen så är det bra om vi får den deklarationen i så fall här. Om han inte har den uppfattningen så kanske vi kunde få en liten aning om vad ser för problem och vad det är för saker som han vill ha upp på sin agenda och sitt program som han vill göra, både på hemmaplan, i EU-sammanhang och i andra internationella sammanhang om han nu tycker att det finns mer att göra. , precis som har påpekats här , mindes nog fel. Det här med oannonserade besök har ju förekommit länge från skattemyndigheterna, länsstyrelserna, migrationsmyndigheterna, polisen och andra när man kollar en rad olika saker, allt från tillstånd och skattefrågor till exempelvis arbetskraftstillstånd, uppehållstillstånd och liknande. Den typen av oanmälda besök har alltså funnits . Det kanske man kan utvidga på lite olika sätt. Det är möjligt att man kan göra mer. Men det som vore intressant för kammaren och oss att få veta är: Finns det någonting på dagordning? Vi kan inte bara nöja oss med att säga att det här har gjorts, och det här görs just . Finns det någonting ? Om inte har en alldeles bestämd uppfattning om vilken teknik man ska använda sig av på olika områden kan jag ha förståelse för det, men det vore intressant att veta på vilka områden borg tycker att man i första hand ska ta sig an arbetet. redovisade ju faktiskt en rätt intressant studie om så kallade skattefel med hela området inbegripet. Där kan man hitta allt från det som är skattefel från individer till olika typer av företag, naturligtvis. Och det är inte alltid så att det bara handlar om det enkla att man har missförstått reglerna. Det är alltid bra med förenklingar, men det är faktiskt inte så att man löser det här problemet bara genom att göra regelförenklingar. Man löser det inte genom att ta bort vissa skatter heller. Man löser det till en del genom att man måste ha ekonomiska resurser. Jag kan säga till både och att det inte är något som hindrar att ni kan förse med mer resurser. Om det blir 0,004 eller 8 eller vad det kan vara för siffra på slutet, det är egentligen det som är viktigast. Vi har ingenting emot att ni bjuder över på den punkten. Socialdemokraterna har lagt fram förslag som innebär mer resurser till . Jag vill inte säga att det är det sista, det mest idealiska och det slutgiltiga beloppet och den nivå som kan få. behöver både mer ekonomiska resurser, och alltså mer personal som jobbar med detta, och en förbättrad lagstiftning. Vad man än säger om skatteproblem och skatteundandragande så är det likt all annan form av brottslighet dessa ligger alltid ett steg före. Därför vore det intressant att höra hur funderar; jag begär inte att han ska ha något exakt program med dagordning färdigt. På vilka områden är det intressant att ta fram nya förslag och åtgärder? behöver vi kanske inte diskutera de konkreta åtgärder som behöver göras utan mer ringa in vad nästa steg är. Även om det inte kommer med i propositionen undrar jag vad som kommer . Vad är ambitionsnivån, ? 123 Finansminister (): Jag tror att det finns en stark övertygelse i kammaren om att vi gemensamt ska förstärka arbetet mot skattefusk och skatteundandragande. Vi har en stark samsyn om att vi vill ha låga skattesatser och ett effektivt arbete så att de betalas. Sedan kan vi ha olika ideologiska utgångspunkter för skattesystemets totala sammansättning och vad som ska vara inkomstskatter och inte. Om vi ska kunna ha goda offentliga finanser är det centralt att de skatter vi har betalas. Det är en uppfattning som jag delar med , , och . Jag skulle naturligtvis väldigt gärna vilja avskaffa generalklausulen mot skattefusk om jag gjorde bedömningen att alla skatteregler är så klara att vi inte behöver det förhållandevis sällan använda men ändå kraftfulla instrumentet för att se till att det inte görs märkliga upplägg, om vi inte vore så beroende av stora uppskov när det gäller kapitalinkomstskatter, pensionsbeskattning och villabeskattning och om vi inte hade en skattekonkurrens som gör att vi behöver vara oroliga för vart skattepengarna tar vägen. Jag noterar att , chef för , var ute och argumenterade för att borde använt generalklausulen mot räntesnurrorna. Han ansåg att det hade kunnat vara ett effektivt instrument som borde prövat. Jag kan tycka att det är lite intressant att Näringslivets Skattedelegation nu inser att det finns argument som gör det svårt att avskaffa generalklausulen mot skattefusk. Det är inte heller något som jag anser att vi kommer att få uppleva som jag kan överblicka.