prot · GV0972 · 2008-03-04 00:00:00 — Vi vill lägga ansvaret på oss alla gemensamt. Vi vill inte lägga ansvaret på den enskilde sjuke. Vi anser att det är rimligt att vi tillsammans i samhället bär kostnader. Vi anser att det är rimligt att löntagare och arbetsgivare tillsammans hjälps åt i rehabiliteringsfrågorna. Att man inte har förändrat lagen om anställningsskydd må vara hänt, men konsekvenserna för den enskildes anställningsskydd är det som många remissinstanser talar om som svar på det här förslaget. Då blir min fråga till socialförsäkringsministern: Hur ska den enskilde anställde ute på företaget kunna ställa krav på en rehabilitering värd namnet? Vilka sanktionsmöjligheter får den enskilde sjuke, den svage person som är drabbad av en svår sjukdom, när arbetsgivarna sätter sig ned med armarna i kors och väntar på att månaderna ska ticka på för att de ska slippa ifrån sitt ansvar? Vilka vapen är man beredd att utrusta den enskilde sjuke med för att han eller hon i den situationen ska kunna ställa krav på att få en rehabilitering för att kunna komma i gång i arbete och slippa hamna i en situation som remissinstanserna beskriver som ingen anställning ingen ersättning? Det är ju detta det handlar om. Glöm inte vad skriver, att sjönk ohälsotalen stadigt under socialdemokratiskt styre. 49 FINN (): Det som inte blir trovärdigt från interpellantens sida är just indignationen över alla de åtgärder som faktiskt nu vidtas. Interpellanten ställde indirekt till mig en fråga om detta med ohälsotalen. Låt mig då konstatera att det är riktigt som säger att vi 2003, efter en absolut toppnotering 2002 under brinnande socialdemokratiskt styre, började en resa mot det som man förhoppningsvis ser som ett mål. Tyvärr kan vi inte här utveckla vad ohälsotalet 37 betyder. Vi kan också konstatera att när vi tagit över regeringsmakten och kommer med väldigt offensiva åtgärder har vi en väldigt ojämlik, orättvis fördelning av detta ohälsotal inom landet, som också din partikamrat kommer att redovisa i en motion som gäller hälso- och sjukvården. Det är dessutom en fruktansvärd orättvisa när det gäller fördelningen mellan män och kvinnor. Kvinnor har ett klart mycket högre ohälsotal som med mycket stor tveksamhet närmat sig att komma ned mot en rättvisa. Med tanke på att socialförsäkringsministern har så goda förslag och den här regeringen, till skillnad från den förra regeringen, är intresserad av konkret jämlikhet mellan könen, skulle jag vilja föreslå att vi inför den goda traditionen med en jämställdhetsbonus som syftar till att få ned ohälsotalen, så att kvinnorna under borgerlig regering kan komma ned till rimliga nivåer mer liknande männens. Detta har Socialdemokraterna uppenbarligen helt missat under sina mandatperioder. 50 Statsrådet (): Först till Finn : Det är precis det som har varit syftet med regeringens seminarier om kvinnor och ohälsa och med fokusgruppen som jag har träffat om kvinnor med lättare psykisk ohälsa. Rehabiliteringsgarantin, som regeringen tillsammans med företagshälsovården satsar 3,5 miljarder på, har i första hand fokus på människor med lättare psykisk ohälsa och smärtor i . Den kommer att vara riktad just till kvinnor och inte minst till unga kvinnor. Det är lite lustigt att säger att allt har gått ned utom sjukersättningen. Ja, och det beror ju på gamla synder. Men vi ser att korta sjukskrivningar går ned liksom medellånga och långa sjukskrivningar. Men det gäller just de som har fått vänta och inte har fått någon hjälp och rehabilitering. Eftersom Socialdemokraterna har nekat dem både företagshälsovård och en bra kontakt med Arbetsförmedlingen har de per automatik blivit långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade. Det är därför vi fortfarande har alla de här personerna som gör att ohälsotalet inte går ned. Men vad vi kan se, , är att när sysselsättningen nu ökar, ökar inte de korta sjukskrivningarna, utan också de minskar. Regeringen kommer att föreslå en rehabiliteringskedja. Vi kommer också att lyssna på remissinstanserna. Det är därför som jag inte går in i en debatt här , för jag tänker faktiskt lyssna på remissinstanserna. Rehabiliteringskedjan innebär också en press på arbetsgivaren, eftersom en arbetsgivare som inte fullgjort sitt rehabiliteringsansvar kan bli tvungen att betala ut lön till den anställde. Det är att stärka arbetsrätten. Vi kommer att införa ett intyg där arbetsgivaren klart måste precisera vilka anpassningsåtgärder, omplaceringar eller andra åtgärder som har gjorts. Det är att stärka arbetsrätten. Vi kommer att införa en lag om rätt till ledighet för att både söka och pröva arbete , till skillnad mot förut då man behövde säga upp sig. Det är att stärka arbetsrätten. Vi kommer att satsa på företagshälsovården, som delvis också är att stärka arbetsrätten, för att man ska kunna få en bra arbetsmiljö att arbeta i. Jag förstår inte varför är kritisk mot dessa kraftfulla insatser. När det gäller de och det som Finn också var inne på kan vi se att det har varit en kolossal skillnad i landet och att kvinnorna, som jag sade, är mer utsatta och ungdomarna i synnerhet. Jag lovar, , att jag inte tänker släppa denna rehabiliteringskedja, utan jag kommer att försöka se till att människor får hjälp , rehabilitering och aktiva åtgärder. Vi har faktiskt världens längsta passiva sjukskrivningar. Läkarna själva har bett att tillsammans med forskning, och få vara med och diskutera aktiva insatser under sjukskrivning, för är människor i passiva åtgärder, de är bortglömda. Under Socialdemokraternas tid infördes att skulle se över ett beslutsstöd vid sjukskrivningar, vad som kunde vara det normala skälet för att vara sjukskriven. Det införde Socialdemokraterna och gav uppdraget till . Det uppdraget fortsätter. Jag hoppas och tror att inte är kritisk mot det uppdrag som Socialdemokraterna gav till , trots att det var som Socialdemokraterna införde detta. 51 (): Tack, socialförsäkringsministern. Ja, jag är kritisk mot er politik. Det må ha varit hänt om det bara hade varit jag som var kritisk. är det som så att också remissinstanserna är oerhört kritiska mot det konkreta förslaget, och det är det vi diskuterar. Att jag är kritisk mot borgerlig politik är en sak, men samtliga remissinstanser ger det här förslaget om rehabiliteringskedjan bottenbetyg. En av de tunga viktiga bitar som man riktar kritiken mot är att man riskerar anställningsskyddet. Som jag har sagt tidigare riskerar man att mista både ersättning och anställning. Jag har fortfarande inte fått några svar på mina frågor. Ministern säger att hon inte vill gå in i en debatt , för hon ska lyssna på remissvaren. Det kan väl låta bestickande på något sätt. Jag vet inte hur man ska tolka det. Jag konstaterar att ministern inte vill debattera minskningsreglerna som gjorde att man förbjöd tilläggsförsäkringar. Sedan drar man tillbaka förslaget, och då vill man fortfarande inte diskutera det. Ministern vill inte diskutera rehabiliteringskedjan och problemen med anställningsskyddet nu men möjligen efter att ministern har lyssnat på remissinstanserna. Då får vi väl återkomma i en sådan här interpellationsdebatt och se när ministern vill debattera detta. Problemet är, som sagt, inte att jag är kritisk. Problemet är att samtliga remissinstanser är det. säger att regeringen har för bråttom att driva igenom förändringar i sjukskrivningen. Ohälsotalet har, som jag tidigare sade, sjunkit stadigt . skriver att den mot bakgrund av detta är mycket tveksam till att regeringen så snabbt vill genomföra omfattande förändringar i sjukförsäkringen utan ordentliga konsekvensanalyser. Det är detta som är bekymret. Det är detta ministern borde diskutera. 52 Statsrådet (): Interpellationen handlar om försämringen av anställningsskyddet för sjuka. Jag ska återigen tala om att regeringen inte kommer med några försämringar, utan vi kommer tvärtom med förbättringar genom intyg och lagen om ledighet och genom att inte tvångspensionera människor till som skulle vara anledning till uppsägning. Vi kommer att ge människor hjälp och stöd i stället genom kontakter med Arbetsförmedlingen. har vi arbetsmiljölagen. Den innebär anpassning av förhållandena, tekniskt eller i övrigt, den fysiska miljön eller de arbetsorganisatoriska förändringar som behövs. Vi har lagen om allmän försäkring. Arbetsgivaren ska svara för att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. Regeringen satsar på att förstärka rehabilitering och företagshälsovård. Det handlar om arbetsprövning, arbetsträning, utbildning, omplacering, tekniska åtgärder och anskaffning av särskild utrustning. Det gäller också åtgärder beträffande arbetsinnehåll och arbetsorganisation. Vi har LAS där det står att uppsägning av arbetstagare endast kan ske om saklig grund föreligger. Socialdemokraternas utförsäkring av pensionerade personer till en sjukersättning innebär , och det är en saklig grund för uppsägning. Det vill jag inte uppleva om det inte är nödvändigt. Det finns många som behöver en sjukersättning från dag ett . Men det finns också många som har en pension på grund av arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller på grund av samhällets tillkortakommanden och samhällets misslyckande att ge dessa personer hjälp . Jag tycker att det är synd om de ska bli uppsagda på saklig grund när det handlar om samhällets tillkortakommanden. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2007/08:413 om upprustning av järnvägssträckan EmmabodaKarlskrona 53 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att verka för en upprustning av Kust-till-kust-banan och när det kan bli aktuellt. Vidare har interpellanten frågat mig hur en upprustning av nämnd bana ska finansieras. Jag har , alltså , svarat på en fråga om upprustningen av järnvägssträckan EmmabodaKarlskrona, och jag har samma inställning i detta svar. Ansvaret för de problem vi upplever inom järnvägssystemet vilar tungt på den förra regeringens oförmåga att prioritera drift och underhåll. anslag för drift och underhåll har varit underdimensionerade i relation till trafikvolymerna. I stället för att satsa på underhåll av befintliga järnvägar motsvarande ökningarna av trafikvolymerna, presenterade den förra regeringen investeringar i nya, stora järnvägsprojekt. Därför upplever vi ett arv av eftersatt underhåll att förvalta med försenade tåg och bristande framkomlighet på många järnvägssträckor som följd. För mig och regeringen har underhåll av den befintliga infrastrukturen högsta prioritet. Sedan regeringsskiftet har jag inlett arbetet med en ny infrastrukturplanering och en ny banhållningsplan för för den kommande perioden 20102020. Dessutom har redovisat uppdraget att revidera nu gällande banhållningsplan. I arbetet med regeringens nya infrastrukturproposition, som ska presenteras i samband med budgetpropositionen , är det regionala deltagandet och inflytandet en viktig del. Regionala prioriteringar av infrastrukturåtgärder är centrala i arbetet som tar vid efter beslut med anledning av förslagen i propositionen. Då kommer ett mer konkret arbete med prioritering av olika åtgärder utifrån dess nytta att genomföras. Regeringen avser sedan att fatta beslut om nya långsiktiga infrastrukturplaner för perioden 20102020. Med hänsyn till de pågående beredningsprocesserna går det inte att säga något om framtida utbyggnader av olika järnvägsprojekt. Jag är dock medveten om det regionala intresset som påtalar vikten av att Kust-till-kust-banan och särskilt delen EmmabodaKarlskrona upprustas. 54 (): Tack för svaret, infrastrukturminister ! Men jag må säga att jag hoppade bakåt i ren och skär förvåning. Infrastrukturministern väljer att starta dagens debatt om den så viktiga Kust-till-kust-banan med det tunga artilleriet direkt. Hon basunerar ut att vi socialdemokrater lämnat efter oss ett berg av underhåll och att det nu ligger på hennes och regeringens lott att städa upp efter oss. Mig veterligen har inte borgarna anslagit mer pengar i statsbudgeten än vad vi gjorde i vår budgetmotion . Trots att den svenska ekonomin går för högvarv investerar inte och den borgerliga regeringen i infrastruktur. De har lagt två infrastrukturbudgetar med mycket obetydliga förändringar jämfört med tidigare. Det är uppenbart att och regeringen försöker slingra sig ur själva kärnfrågan, nämligen att de hellre ger skattelättnader till den rikaste tiondelen av befolkningen än investerar i järnväg och väg. De har själva inte gjort mycket mer än att ge i underhållspengar. Det är bra, men helt otillräckligt. Jag tycker att infrastrukturministern ska sluta tycka synd om sig själv och säga vad hon vill göra för resten av . Sydöstra har länge fått stå tillbaka när det gäller infrastruktur. Både järnvägar och vägar är i många stycken undermåliga. En av dessa svaga länkar är Kust-till-kust-banan mellan och . Och, herr talman, jag kan lova ministern att folk hemma i och även här i kammaren är mycket angelägna om att få veta vad ministern kommer att säga i den här debatten. Folk är oroliga. Det är ingen hemlighet att regeringen inte lyft ett finger för den hårt eftersatta järnvägssträckan. Denna järnvägssträcka, som sammanbinder de tre residensstäderna , och , är i behov av en rejäl upprustning och modernisering. Banan behöver upprustas så att restiden kan bli kortare. I kan man läsa om skåningarna som bor långt ifrån sina arbetsplatser och åker kollektivt till arbetet. Buss- och tågresandet i har nästan fördubblats skriver DN. Genom strategisk planering av kollektivtrafiken och goda infrastruktursatsningar har fått den möjligheten. Varför inte ge invånarna i samma möjlighet? Det är rimligt att önska att restiden mellan residensstäderna är högst . Det ska gå lika fort att röra sig från till som från till . Då kan både studenter och arbetspendlare välja tåget. Infrastrukturministern säger att hon med hänvisning till de pågående beredningsprocesserna inte kan avslöja något om framtida utbyggnader av olika järnvägsprojekt. Men jag vet att har presenterat ett inriktningsunderlag för ministern. Jag vill nu ge ministern chansen att lätta sitt hjärta. Finns en upprustning av Kust-till-kust-banan mellan och med i det inriktningsunderlag som lämnat till regeringen, och i så fall, när ska denna upprustning ske? 55 (): Mitt blekingska ursprung gör att jag gärna vill vara med i denna debatt. Genom massmedier och rapporter hemifrån vet jag att är väl insatt i de förhållanden som råder på just infrastrukturområdet i . I finns många önskemål om E 22:ans utbyggnad, men också det som vi diskuterar, nämligen Kust-till-kust-banan. Jag ser i ministerns svar att vi nu har en infrastrukturminister som förstår vikten av att upprusta våra järnvägar. Även om debattörerna är väl insatta i situationen för järnvägen i området vill jag ändå för tittarna och lyssnarna komplettera med några uppgifter om kopplingen mellan färjelinje KarlskronaGdynia och KarlskronaEmmaboda-banan. Det är en färjelinje som har överträffat alla prognoser. 2007 transporterades drygt 430 000 passagerare där och 91 000 lastenheter. Denna enorma utveckling har lett till att har pekat ut tillsammans med som en strategisk hamn. Både gods- och passagerarflöden från går i huvudsak norrut i det som vi kallar Baltic-Link-korridoren, där Kust-till-kust-banan ingår. Stor efterfrågan gör att sätter in nytt tonnage för att öka fraktkapaciteten. kommun gör stora investeringar i hamnen och anslutande infrastruktur. En ansökan har lämnats in till EU för att få EU-stöd för nödvändiga investeringar i infrastruktur, och där finns även Kust-till-kust-banan, delen EmmabodaKarlskrona, med. Jag undrar då: Hur ser ministern på möjligheterna att EU-medel och annan medfinansiering, till exempel från berörda kommuner i regionen, skulle kunna bereda vägen för järnvägsupprustningen? Men det är inte bara gods som ska fraktas på banan, utan denna bana har också en viktig funktion för kommunikationer mot och och det regionala resandet i triangeln KarlskronaKalmarVäxjö. I finns det också viktiga myndigheter som och centrala ledning. Vi har Statens maritima museer och landets enda marinbas där. Regionalt är ett samarbete etablerat mellan , och inom ramen för Akademi sydost. Ska då detta samarbete fungera med utbyte av lärare och studenter krävs det fortsatt goda kommunikationer med tåg mellan dessa tre högskolor. 56 (): Den socialdemokratiska regeringen beslutade vid regeringsmakten om ett antal viktiga infrastruktursatsningar. En av dessa var Kustbanan, som går genom och . Från att detta hade varit en järnvägslinje med färre och färre resenärer lyckades den dåvarande socialdemokratiska regeringen tillsammans med socialdemokratiskt styrda Blekingekommuner och landsting vända denna negativa trend. Detta gjordes genom att man på ett aktivt och offensivt sätt investerade i banvallar, järnvägsspår, nya tåg och framför allt nu senast en elektrifiering av banan. Antalet resenärer har kontinuerligt ökat sedan dessa satsningar genomfördes och är nu uppe i imponerande 1 363 000 resenärer . Som mycket riktigt konstaterar i sin interpellation genomfördes stora satsningar även på sträckan KarlskronaEmmaboda. Förutom de rent driftsmässiga satsningar som gjorts har man även säkrat strömförsörjningen till Kustbanan, vilket sker genom just Emmabodabanan. Järnvägsspåret fungerar dessutom som jordledning för hela Kustbanan. Kostnaden för dessa investeringar hamnade på i runda tal . hade linjen KarlskronaEmmaboda 260 000 resenärer, ett imponerande antal resande med tanke på att sträckan har drabbats av ett relativt stort antal inställda tåg. Rikstrafikens besked att man ej avser att stödja tågtrafiken på den aktuella sträckan anser jag kan starkt ifrågasättas, delvis på grund av de fakta som har redovisats men framför allt med tanke på de förpliktelser som har tagit på sig när det gäller minskade koldioxidutsläpp. I stället för tåg blir det busstrafik. I sammanhanget vill jag också nämna att man för på ett smidigt och framför allt miljövänligt sätt kunde åka från till med bland annat nattåget. har våra två flygoperatörer i länet vardera 33 avgångar till . Med anledning av detta vill jag ställa frågan till statsrådet: statsrådet att prioritera den påbörjade upprustningen av Emmabodabanan för att säkerställa Kustbanans fortsatta drift och , som en bonuseffekt, visa att regeringens miljöambitioner i allmänhet och i synnerhet verkligen kan gå från vackra ord till konkret handling? Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 7 § (forts.) Svar på interpellation 2007/08:413 om upprustning av järnvägssträckan EmmabodaKarlskrona 57 (): Det är bra att ställt en interpellation så att infrastrukturminister kunnat bena upp begreppen. tar upp en mycket angelägen fråga, nämligen infrastrukturen i form av järnväg mellan och i sydöstra . Det är bra, men frågan har givetvis en förhistoria. Den är på intet sätt ny, och inte heller bekymret. Precis som infrastrukturministern beskriver är det en bana med ett eftersatt underhåll. Det eftersatta underhållet har föranlett Rikstrafiken och andra nationella aktörer att ifrågasätta fortsatt persontrafik på den aktuella banan. Den dåvarande regeringen tillsatte under den förra mandatperioden förre statsrådet som tillsammans med offentliga företrädare och näringslivsföreträdare i län skulle kreera nya förslag för att vända en dålig utveckling i länet. Bland annat skulle de komma med förslag till insatser på infrastruktursidan. Orsaken till att arbetet lades ned var en ganska massiv näringslivsnedläggelse; det gällde bland annat i . Arbetet ledde till att tre län i sydöstra , och län på den dåvarande regeringens och dåvarande infrastrukturminister uppdrag från kunde rapportera att det fanns en beredvillighet att tillsammans med och aktörerna rusta upp, driva och trafikera den nu aktuella bandelen. Det var då, på , hög tid eftersom hoten från Rikstrafiken redan fanns om att inte förlänga trafikeringstillstånden för dem som opererade banan. Trots att uppdraget var utfärdat av den dåvarande regeringen och dess infrastrukturminister hände just ingenting efter det att vi hade rapporterat och sagt att vi var villiga att göra detta, att arbetet var utrett och det var möjligt att sätta i gång. är situationen, precis som beskriver, på nytt bekymmersam, och vi är tillbaka på ruta ett vad gäller järnvägstrafiken mellan och . Och som tidigare talare sagt är detta ett bekymmer eftersom mycket av sambanden mellan det offentliga och civila samhället och näringslivet är beroende av en fungerande infrastruktur. Det gäller bland annat bandelen EmmabodaKarlskrona. Min beskrivning bekräftar den bild som nuvarande infrastrukturminister givit om en regering som ställde ut många löften men kanske inte alltid hade förmågan att uppfylla dem. känner jag emellertid stor tillförsikt inför den planering som givit uttryck för och som vi kommer att få se i form av en proposition . Just nu arbetar regionerna intensivt för att både prioritera rätt objekt och lansera dem som nationellt intressanta. Det är bra att nuvarande alliansregering i årets budget avsatt 1,2 miljarder extra, utöver ramen, för att kunna åtgärda några av de värsta bristerna på vägar och järnvägar i vårt land. Min analys är därför, fru talman, att vi med tillförsikt kan se fram emot höstens infrastrukturproposition. Den tycks nämligen ha mer av realism i sig än tidigare regeringars infrastrukturplanering. 58 (): Jag råkade höra debatten när jag satt på mitt rum och blev i gångtriggad av önskemål om upprustning av järnvägen mellan och . Jag håller givetvis med om behovet och skulle kunna räkna upp ytterligare argument som har betydelse för just den sträckan. Sträckan har betydelse för gods och passagerare från hamnen i liksom för samverkan mellan och . Den biten är viktig för hela järnvägssträckan från , genom och fram till stambanan i . Alla järnvägssatsningar är dessutom viktiga ur ett miljöperspektiv. När sedan i sin kaxigaste ton menar att alliansregeringen i budgeten inte satsat mer på järnvägen än den tidigare regeringen tycker jag nog att det är ett felaktigt påstående. Det har trots allt satsats några fler kronor, även om det givetvis är marginellt i förhållande till behoven. De absolut största problemen beror ju på att den förra regeringen inte satsade mer pengar i sin budget. Däremot lovade man mer än man avsatte pengar till. Det i sin tur har inneburit att järnvägar, som sträckan KarlskronaEmmaboda, inte blivit underhållna. är järnvägen så ojämn och gropig att den sliter på tågset, och SJ vägrar att förstöra sina tåg och järnvägsvagnar. Det är inte ett problem som uppstått . Man kör inte sönder en järnväg på så , utan det har även skett tidigare. Dessvärre är detta inte den enda sträckan i landet som behöver några hundra miljoner, eller miljardbelopp, för att återställas. Det som jag dock reagerade allra mest på i detta sammanhang för egentligen är vi överens om behoven var att det påstods att alliansen inte haft råd att investera på grund av jobbskatteavdrag. Jag tycker inte att det håller. Jobbskatteavdraget har inneburit att fler kommit i arbete och bidragit till fler skattekronor för stat och kommun, i stället för att det skulle skett ett utflöde i form av bidrag. Jag håller med om behovet av investeringar och budgetutrymme men håller definitivt inte med om de ogrundade påhoppen. 59 Statsrådet (): Jag förstår i allra högsta grad den frustration som ger uttryck för, men den är något missriktad. Jag förstår också att det finns ett stort engagemang för järnvägssträckan EmmabodaKarlskrona. Problemet för är att järnvägar och järnvägsunderhåll inte varit prioriterade av den socialdemokratiska regeringen. Därmed finns det många järnvägssträckor som likt EmmabodaKarlskrona har stora behov av både underhåll och investeringar. Det är den situation som råder. hänvisar i sin reviderade banhållningsplan till att det inte finns tillräckliga resurser i den plan som lagts fram, och därför har de senarelagt planen till efter 2015.