prot · GV0983 · 2008-03-26 00:00:00 — Många olika beslut ska fattas. Få har de varit som har ansett att ett enkelt bygglov ska ta . Den enskilde anser ofta att man, förutom , kommer i kontakt med ett flertal andra lagstiftningar vid till exempel ansökningar om bygglov och detaljplan. Detta har uppfattats som ett problem. En stadsarkitekt beskrev en gång en bygglovsansökan där den sökande ville ha en carport. Men en besvärlig väg från grundkarta via detaljplan slutade med att den sökande tyvärr inte hade råd med bil men hade en väldigt fin carport. Det är viktigt att diskutera alla olika avgifter som skiljer sig mellan kommuner och som gör att ett bygglov i en kommun kan bli väldigt dyrt i förhållande till i andra kommuner. En översyn av PBL:n blev slutbetänkandet Får jag lov? var inne på att det har tagit . Först kan man konstatera att det tog att under dessa år diskutera det som blev betänkandet. Jag var själv kommunalpolitiker och svarade på det som var uppdrag. Jag kan konstatera att det tog tid att planera och få fram detta betänkande. Visst är det 2005, och anser att det inte har hänt så mycket. Men precis som var inne på har det kommit två propositioner, Ett första steg för enklare plan- och bygglag och Ny instansordning för PBL-ärenden. Man kan inte låta bli att ställa sig frågan vad som hade hänt om man som hade velat ha ett helhetsbeslut. Hur hade det tagit att få fram dessa beslut? Den väg som regeringen har valt, att först lägga fram dessa två propositioner och återkomma med de två utredningar som är på gång, och Miljöprocessen, miljöbalkPBL, är nog det som har varit en framkomlig väg. Jag tror inte att det hade varit framkomligt att, som Socialdemokraterna säger, göra ett beslut av det hela. Dessa två utredningar , som tittar på detaljplanering, ÖOL och ansvar och Miljöprocessen, miljöbalkPBL är två viktiga utredningar. De är en förutsättning för att man ska få den helhet som bland andra och eftersträvar. ska de vara färdiga, och det därför som de flesta motioner hänvisas till dessa utredningar. Den nuvarande regeringen har arbetat bra och fått fram beslut på ett sätt som har varit viktigt för fortsättningen. säger att det är , men ska man vara en petimäter är det , ungefär 18 månader, sedan regeringen tillträdde. Tittar man på att är en slutpunkt och en annan är besluten säkert framme på ungefär de som visade på i sitt första inlägg. Förutom motioner med hänvisning till PBL finns det också motioner om byggfel. Det är viktiga motioner då det kostar samhället mycket pengar att åtgärda de byggfel som kommer fram. Det är inte bara för samhället utan också för den enskilde viktigt att man tittar på och fortsätter utreda de byggfel som har blivit allt vanligare i byggbranschen. Betänkandet Skärpning, gubbar! har regeringen tagit till sig och gett Statskontoret i uppdrag att ta fram nulägesbeskrivning och fortsatt planering. Även där har man visat en handlingskraft som jag tycker är viktig. En annan del som också är viktig är att branschen själv gör ett bra självsaneringsarbete. Det finns ett antal motioner som diskuterar energideklarering, bostadsanpassning med mera. Det är viktigt att tittar vidare på dessa frågar men också att man följer och utvärderar de regler och anvisningar som finns. har ett stort ansvar i de frågorna. Jag ser fram emot de betänkanden som kommer och en fortsatt diskussion om dessa viktiga frågor vad gäller PBL. 127 () replik: Jag börjar min replik med att yrka bifall till reservation nr 1, för det gjorde jag inte i mitt anförande. tar i sitt anförande upp min fråga om hur det har kunnat ta så . Jag förstår att det tar , och min fråga rörde inte det. Jag har under mina år i suttit i regeringsmakten och vet att utredning tar tid och att det är viktigt att utreda frågor. Min fråga löd i stället: Hur kunde den borgerliga oppositionen innan remisstiden gått ut kräva att den socialdemokratiska regeringen skulle lägga fram ett helt färdigt lagförslag? Det var min fråga. Är det inte lite tandlöst när de borgerliga gång på gång under sin oppositionstid krävde sådana här saker och blir svaret skyldiga? Betänkandet är nämligen , och då skrevs reservationen. Regeringen har, oavsett majoritet, haft möjlighet att bereda arbetet. Jag vet att beredningsarbetet började , även om de borgerliga inte har haft hela . Min fråga rörde inte huruvida det är ett komplicerat ärende. Jag tror att vi alla vill åt samma håll. Men hur kunde man kräva att den socialdemokratiska regeringen skulle lägga fram ett helfärdigt förslag innan remisstiden gick ut medan man nu inte har kommit någonstans? 128 () replik: Jag tar till mig den sista delen i din replik. Att det tar kan vi vara överens om, framför allt när man ska förändra en så pass komplicerad lagstiftning som PBL. Man kan konstatera att det hade varit bäst om man hade kunnat lägga ett helhetsförslag om PBL. Det är säkert alla överens om, även alla de kommuner och regioner som ska utöva och tillämpa lagstiftningarna. Är det framkomligt att göra på det sättet? Jag tror inte det. Det har kanske trots allt varit en snabbare process att komma fram genom att lägga dessa två propositioner och sedan arbeta vidare med det som man gör . Jag satt inte i när detta beslut togs, men jag har själv ändrat uppfattning. Som gammal byggnadsnämndsordförande tyckte jag att det bara var att ändra hela lagstiftningen. Men tror jag att detta har varit ett sätt att komma fram. 129 () replik: Jag tackar för svaret. Det är skönt att vi kan vara överens om att frågor kan ta tid. Det jag vill lyfta fram är att den borgerliga oppositionen väldigt ofta under förra mandatperioden var kritisk till att saker och ting inte gick framåt. Då hade jag utskottskolleger som stod och svängde sig med vackra ord, men det som har hänt är att det plötsligt har blivit raka motsatsen. kommer det inga propositioner över huvud taget. Man kan vara kritisk mot hur den förra regeringen agerade på ett antal områden. Men händer det ingenting utom på vissa områden där det är strategiskt viktigt och man kan ha tre veckors remisstid för att genomdriva ett a-kassebeslut och så vidare. Men i andra viktiga frågor tar man sig inte tid, och det är sorgligt. 130 () replik: Jag håller inte med dig, . Man kan ta olika vägar. Man kan besluta att ta fram en stor PBL-proposition och sedan konstatera att det tar . Det som skiljer denna regering från den förra är att man faktiskt har fått fram två propositioner och är på väg med två utredningar. Det har skett under loppet av . Där finns handlingskraft. Så du har fel i att det inte har kommit fram några propositioner. 131 () replik: Jag ska ta mig friheten att knyta an där den förra repliken slutade. Det har inte varit någon särskild styrka i de propositioner som har kommit på det här området hänvisar till. När det gäller arbetet med PBL och för en god samhällsplanering är det där regeringen verkligen visar vilken vikt man lägger vid miljö- och klimatarbetet. Både jag och har redovisat vilka stora miljöutmaningar vi har i samhällsplaneringen. Vi ska bygga samhällen som är klimatvänliga ur handelssynpunkt, etableringssynpunkt och kommunikationssynpunkt och i hur vi utformar vårt bostadsbyggande. betänkande har funnits , och regeringen står för att man ska vara en miljövänlig regering. Men på dessa områden har vi inte sett några förslag alls. sade att hon ser fram emot kommande betänkanden. Jag hoppas att menar att hon ser fram emot de kommande propositionerna. Det gör verkligen jag. Kan man inte komma med en samlad proposition utifrån måste man ändå komma med klara och tydliga propositioner som förändrar inriktningen på samhällsplaneringen så att vi inte fortsätter på den inslagna vägen mot konsumtionssamhället. Det är bra med sysselsättning, men jag tycker att man från miljösynpunkt ska värdera vilka jobb man skapar och vilket samhälle man bygger. Var har vi den nya miljöinriktningen i samhällsplaneringen, ? 132 () replik: Jag ser naturligtvis precis som fram emot de kommande propositionerna. Man kan också konstatera att det kanske inte kommer att innebära att vi är överens i detalj om hur vår planering ska se ut. Vi har olika uppfattningar bland annat vad gäller handelsetablering. Jag anser till exempel inte att kommuner och regioner kan och ska styra detta, utan utvecklingen i regionerna styr sig ganska mycket själv. Kommunernas uppgift är att ge förutsättningar för goda ekonomiska men också miljömedvetna planeringar. Men det är kanske inte genom förbud och regleringar som man styr detta. Jag tycker vidare att den viktigaste delen är , alltså kopplingarna mellan och PBL. Det är också där jag kan se att man kan få en effektivare planering från kommunerna om man klargör planeringsdelarna mellan och PBL. Det har sagts att utredningen ska komma och lyckas man få fram detta enligt den tidsplanen har man kommit mycket längre än vad man någonsin har gjort i dessa planeringsfrågor. 133 () replik: Det är verkligen här vi skiljer oss i politiken. För miljöns skull måste vi faktiskt kräva regleringar och en planering av hur vi bygger vårt samhälle. Här finns kopplingen mellan den kommunala planeringen som du, , var ansvarig för i din kommun som ordförande en mycket viktig funktion och den nationella planeringen för hur vi ska bygga vårt samhälle. Det här är en kedja som ska hålla ihop i en helhetspolitik och en helhetssyn på ett miljöanpassat och hållbart samhälle, och här måste vi från riksdag och regering vara aktiva för en hållbar samhällsutveckling. Det är därför det är så viktigt med bra politik på det här området. Jag håller med om att är viktig, att vi får en bra tillit till både PBL och och att de används på ett effektivt sätt i samhällsplaneringen. Jag har inget emot att det kan ske genom en förenklad processhantering som kan gynna miljön men också gynna samhällsplaneringen och det samhälle vi bygger. sade också skärpning gubbar när det gäller byggreglerna. Jag skulle vilja travestera lite och säga: Skärpning regeringen! Jag vill hänvisa till det besök civilutskottet gjorde hos som verkligen redovisade den konservativa och dåliga förändring av byggandet som sker i . Man har inte tagit till sig den nya kunskapen, och man vill inte ta till sig den nya beprövade erfarenheten för att utveckla ett hållbart byggande. 134 () replik: Jag är en stark förespråkare av både regionalt och kommunalt självstyre, och jag tror att mycket av planeringsförutsättningarna finns både på det regionala och på det kommunala planet. Jag tror att det är där man har erfarenheten och därför möjligheten att göra övervägningarna till exempel mellan miljöintresse och andra intressen. Jag tror också att det är där man har kunskapen och forskningen som gör att det går snabbare framåt. Jag har väl i och för sig ingenting emot att säga både skärpning gubbar och skärpning regeringen när det gäller att se de här frågorna och att man fokuserar på det. Jag tror också att ny teknik och ny miljöutveckling kommer att leda planeringen framåt. Vi har förstås olika uppfattningar om vägen till målet och hur man tar sig fram. Jag har aldrig egentligen sett att en väldigt starkt reglerande plan- och bygglagstiftning har varit av godo. Det har snarare varit av ondo. Man har haft väldigt svårt att få fram innovativa förslag. Det är till och med så att många miljöförslag faktiskt inte har kommit till på grund av en alltför besvärlig plan- och bygglagstiftning som har gjort att man gått strikt efter regler. På något sätt tror jag alltså att det är en övervägning mellan en förnuftig framtidssyn på utvecklingen i de här frågorna och en fungerande lagstiftning som gäller. I mitt inledningsanförande glömde jag nog att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Jag passar på att göra det . 135 (): Ett 40-tal motioner vittnar om att intresset för plan- och byggfrågor är stort i , och det är egentligen inte så konstigt. Det är ju frågor som de flesta kommer i kontakt med under sin livstid. Motionerna är av skiftande karaktär men berör på olika sätt . Som bekant är den lagstiftningen föremål för översyn. Vi gjorde några förbättringar . Den stora propositionen är dock aviserad , och flera av förslagen kommer att beaktas i förberedelsearbetet. Jag har själv skrivit en motion tillsammans med , även han centerpartist, om möjligheten för kommunerna att föreskriva i detaljplan att fjärrvärme ska användas i nya bostadsområden. Så är inte fallet , och det innebär att miljövänlig uppvärmning ofta får stå tillbaka för eluppvärmda hus. Eftersom kommunerna har ett delansvar i de nationella miljökvalitetsmålen är det också rimligt att de får lov att styra val av värmekälla vid nybyggnation. Jag ser det som ett klart större problem än propåerna från en del fastighetsägare om monopolsituationen i fjärrvärmenäten. Utan befogenheter och styrningsmöjligheter går det inte att utveckla samhället i en hållbar riktning. Utskottet skrivet i sitt ställningstagande att man utgår från att klimat- och energifrågorna uppmärksammas i det återstående beredningsarbetet, och den skrivningen är jag nöjd med. Två andra centermotioner och en moderatmotion tar upp frågan om så kallade avtalsservitut, och det är en intressant och delikat fråga. Kort beskrivet kan man säga så här: Om det finns en verksamhet som kan uppfattas som störande av en som ska bygga ett bostadshus i närheten ska den senare inte kunna kräva att befintlig verksamhet läggs ned. Det kan gälla djurproduktion på lantbruk men även annan företagsverksamhet. Man kan undanröja detta problem och risken för skadeståndskrav genom att skriva in ett avtalsservitut på den nya fastigheten innebärande att man som köpare går in i affären med öppna ögon. Det skapar en trygghet för företagarna som är både rimlig och nödvändig för verksamheten. Det finns en vänstermotion om att införa moratorium för externa köpcentrum i avvaktan på ändringar i . Det är ett märkligt begrepp. Externa i förhållande till vad? Möjligen till städernas centrum men absolut inte i förhållande till landsbygden. Dessutom ligger ett antal av dessa köpcentrum precis i kanten av städerna eller ibland till och med inne i städerna på grund av utbyggnader. Det finns också köpcentrum som ligger en bit ifrån, och låt mig ta som exempel. Ska det inte vara möjligt att skapa liknande nya mötes- och handelsplatser som skapar arbetstillfällen och därmed också en folkökning på landsbygden och i småorterna? Med tanke på avstånden och hur många som kör dit , skulle kanske inte ha fått bygga i . Jag är fullt medveten om problematiken med bilar och avsaknad av kollektivtrafik, men det är bättre att utveckla den och använda andra drivmedel än att förbjuda handelsplatser på landsbygden. Skulle vi bara få bygga där det redan finns en bebyggelse skulle vi cementera en samhällsstruktur som verkligen inte är optimal . motion om krav på hissar i nybyggda hus för äldre är också värd att nämnas. Det bör vara självklart att åtminstone förbereda med hisschakt och anpassa trapphusen till en framtida installation av hiss. Det bör för övrigt gälla alla flerbostadshus som byggs i två plan eller fler. Det finns ett par motioner från och om buller. Jag utesluter inte att buller kan vara ett miljöområde som kommer att uppmärksammas mer och mer framöver. Det gäller såväl inomhus- som utomhusmiljö. Vem uppskattar inte tystnaden, och vem känner inte hur axlarna sjunker när man stänger datorn och annan kontorsutrustning, trots att man egentligen inte har hört någonting ? Eftersom vi reagerar olika på olika frekvenser är det ett svårt område att lagstifta om. Men jag är övertygad om att med mer forskning så kan vi också fatta de eventuella beslut som krävs för att underlätta människors välbefinnande. När det gäller motionerna om felaktiga byggmetoder och byggfusk kan jag åtminstone delvis instämma i problematiken. Att skärpa kraven och sanktionerna för byggfusk är den enklare delen, och det kan bli nödvändigt om inte branschen skärper till sig rejält. Den andra delen är svårare, och jag vill ta ett exempel. var det vanligt med tryckimpregnerad syll för att undvika mögel i träet. Det låter ju sunt, och tryckimpregnerat trä hade ju använts tidigare till andra ändamål. visade det sig efter att det blev en obehaglig lukt i många av dessa hus. Vem har då ansvaret? Frågan är hur lång testperiod man kan kräva för att få lov att använda ny teknik. I vissa fall kan det ta innan effekterna börjar visa sig. Är det möjligt att utveckla samhället om vi inte tillåter att det blir fel ibland? Jag tror inte det, däremot bör informationen vara tydligare. I en del fall bör kanske också ansvarsfrågan förtydligas, innebärande i detta fall att byggherren får ta ett större ansvar. Motionen från med krav på solfångare på vart fjärde tak är vällovlig men omöjlig att lagstifta om. Det finns ett antal självbyggare med egenhändigt eller arkitektritade hus. Vilka av dessa ska ha solfångare, vilka behöver inte ha det? Ska vi tvinga var fjärde nybyggare medan de övriga tre slipper? Det slår precis lika snett för husföretagen. Det är inte alltid en detaljerad lagstiftning är bästa framgångsreceptet. , fru talman, vill jag göra en kommentar till motionerna om en samlad PBL-proposition som beaktar helheten. Om alla frågor i ett lagområde alltid skulle beaktas vid varje förändring kommer man inte i mål. Om det finns förslag som inte stör helhetssynen, vad finns det då för skäl att vänta med att underlätta för våra medborgare i deras vardag? Det blir en samlad PBL-proposition . De ämnen som tas upp i motionerna blir beaktade i förarbetet. Jag ser oppositionens agerande enbart som ett spel för galleriet och möjligen en viss avundsjuka för att arbetet går så pass snabbt att vi kan visa resultat redan under denna första mandatperiod i regeringsställning. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SfU6 Migration och asylpolitik Punkt 2 (Dublinärenden) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 246 för utskottet 21 för res. 3 15 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 s, 86 m, 24 c, 17 fp, 20 kd, 2 mp För res. 3: 1 s, 20 v Avstod: 15 mp Frånvarande: 32 s, 11 m, 5 c, 11 fp, 4 kd, 2 v, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 4 (Begreppet väpnad konflikt) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 136 för res. 5 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 23 c, 18 fp, 20 kd För res. 5: 99 s, 20 v, 17 mp Frånvarande: 31 s, 11 m, 6 c, 10 fp, 4 kd, 2 v, 2 mp Punkt 5 (Svåra motsättningar i hemlandet) 1. utskottet 2. res. 6 (v, mp) Votering: 246 för utskottet 36 för res. 6 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 s, 86 m, 24 c, 18 fp, 20 kd För res. 6: 20 v, 16 mp Frånvarande: 32 s, 11 m, 5 c, 10 fp, 4 kd, 2 v, 3 mp Punkt 11 (Arbetskraftsinvandring m.m.) 1. utskottet 2. res. 16 (s, v) 3. res. 17 (mp) Förberedande votering: 118 för res. 16 17 för res. 17 146 avstod 68 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 147 för utskottet 119 för res. 16 17 avstod 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 24 c, 18 fp, 19 kd För res. 16: 99 s, 20 v Avstod: 17 mp Frånvarande: 31 s, 11 m, 5 c, 10 fp, 5 kd, 2 v, 2 mp Punkt 13 (Utnyttjande av papperslösa) 1. utskottet 2. res. 19 (s) Votering: 157 för utskottet 100 för res. 19 26 avstod 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 24 c, 18 fp, 20 kd, 9 mp För res. 19: 99 s, 1 v Avstod: 19 v, 7 mp Frånvarande: 31 s, 11 m, 5 c, 10 fp, 4 kd, 2 v, 3 mp Punkt 16 (Ansökan om uppehållstillstånd för anhöriga) 1. utskottet 2. res. 25 (mp) Votering: 151 för utskottet 17 för res. 25 116 avstod 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 5 s, 86 m, 22 c, 18 fp, 20 kd För res. 25: 17 mp Avstod: 94 s, 2 c, 20 v Frånvarande: 31 s, 11 m, 5 c, 10 fp, 4 kd, 2 v, 2 mp Punkt 17 (Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut) 1. utskottet 2. res. 27 (mp) Votering: 244 för utskottet 18 för res. 27 20 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 s, 86 m, 24 c, 18 fp, 20 kd För res. 27: 1 s, 17 mp Avstod: 1 s, 19 v Frånvarande: 32 s, 11 m, 5 c, 10 fp, 4 kd, 3 v, 2 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SfU5 kontakter med arbetsgivare Punkt 1 (Arbetsgivarens ansvar för rehabiliteringsutredningar) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) Votering: 164 för utskottet 120 för res. 1 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 24 c, 18 fp, 20 kd, 16 mp För res. 1: 99 s, 20 v, 1 mp Frånvarande: 31 s, 11 m, 5 c, 10 fp, 4 kd, 2 v, 2 mp Punkt 2 (Skärpning av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 261 för utskottet 20 för res. 2 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 s, 85 m, 23 c, 18 fp, 20 kd, 17 mp För res. 2: 20 v Frånvarande: 32 s, 12 m, 6 c, 10 fp, 4 kd, 2 v, 2 mp Punkt 3 (rutiner för att inhämta information från arbetsgivare m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (s, mp) Votering: 147 för utskottet 116 för res. 3 19 avstod 67 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 23 c, 18 fp, 20 kd För res. 3: 99 s, 17 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 31 s, 11 m, 6 c, 10 fp, 4 kd, 3 v, 2 mp Punkt 4 Kammaren biföll utskottets förslag. SfU4 Socialavgifter Punkt 1 (Nedsatta socialavgifter) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 261 för utskottet 19 för res. 1 1 avstod 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 s, 86 m, 22 c, 18 fp, 20 kd, 19 v För res. 1: 2 s, 17 mp Avstod: 1 v Frånvarande: 32 s, 11 m, 7 c, 10 fp, 4 kd, 2 v, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Egenavgifter för begränsat skattskyldiga) 1. utskottet 2. res. 3 (s) Votering: 185 för utskottet 99 för res. 3 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 24 c, 18 fp, 20 kd, 20 v, 17 mp För res. 3: 99 s Frånvarande: 31 s, 11 m, 5 c, 10 fp, 4 kd, 2 v, 2 mp Punkt 6 (Överskott i socialförsäkringssystemen) 1. utskottet 2. res. 4 (v) Votering: 264 för utskottet 20 för res. 4 65 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 s, 86 m, 24 c, 18 fp, 20 kd, 17 mp För res. 4: 20 v Frånvarande: 31 s, 11 m, 5 c, 10 fp, 4 kd, 2 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § (forts. från 7 §) Plan- och byggfrågor (forts. CU11) 136 () replik: I ett pressmeddelande från regeringen skriver man att regeringen tänker kompetenssatsa på de nya plan- och byggreglerna så att de ska få genomslag i landet. Det pressmeddelandet kom alltså för bara någon vecka sedan. Min fråga till är helt enkelt: Om det ska komma en proposition , hade det då inte varit bättre att vänta med den här satsningen på 10 miljoner till efter det att det här heltäckande lagförslaget från den borgerliga regeringen har kommit? Hade det inte varit bättre att vänta med den kompetenssatsningen? Jag håller helt med om att det behövs en kompetenssatsning. Men hade det inte varit bättre att vänta med kompetenssatsningen tills det stora genomgripande lagförslaget som de borgerliga ledamöterna har lovat här i talarstolen har kommit? 137 () replik: Man kan tycka det för att få en färsk kunskapsmassa i utbildningen. Men jag tror att finns två delar i detta. Den ena är fakta om hur är utformad.