prot · GW0939 · 2008-12-01 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Nya riksdagsledamöter Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nye ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (SFS 2005:837). / om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (SFS 2005:837). 3 § Utökning av antalet suppleanter i utskott Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter skulle utökas enligt följande: från 24 till 25 i finansutskottet från 26 till 27 i utrikesutskottet från 24 till 25 i socialutskottet från 27 till 28 i kulturutskottet Kammaren medgav dessa utökningar. 4 § Val av extra suppleanter i utskott Företogs val av extra suppleanter i utskott. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i finansutskottet () suppleant i utrikesutskottet () suppleant i socialutskottet () suppleant i kulturutskottet () 5 § Anmälan om kompletteringsval till civilutskottet vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i civilutskottet och som suppleant i civilutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade vald till suppleant i civilutskottet () vice talmannen förklarade vald den 1 december31 december till suppleant i civilutskottet () 6 § Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (). 7 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:136 Till Interpellation 2008/09:136 Försäljningen av statliga bolag av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som inte gått att ändra på. () Enligt uppdrag 2008/09:152 Till Interpellation 2008/09:152 Jakt på varg av () Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 8 § Kultur, medier, trossamfund och fritid Föredrogs kulturutskottets betänkande 2008/09:KrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid (prop. 2008/09:1 delvis och redog. 2008/09:RRS2). 1 (): Då är det för en höjdpunkt, nämligen den årliga budgetdebatten gällande kulturområdet, det som vi kallar utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. betänkande utgår från de förslag som regeringen lagt fram på kulturområdet i budgetpropositionen . Det innehåller naturligtvis också oppositionens alternativa budgetförslag. Dessa sammanfattas i 11 särskilda yttranden och 18 reservationer. Utskottet tillstyrker samtliga förslag som regeringen lagt fram i budgetpropositionen. har , på förslag av regeringen, fastställt ramen för kulturområdet till . Det mesta av dessa 10 miljarder går till redan gamla åtaganden på kulturområdet. Men det finns också nysatsningar och vidgade satsningar. satsas på de centrala museerna. En betydande satsning görs också på scenkonsten där , Operan och samt regionala institutioner och den fria scenkonsten förstärks med . Uppdraget för Forum för levande historia förtydligas så att det framgår att det också innefattar upplysning om kommunismens brott mot mänskligheten. En fortsatt satsning på nästan 56 miljoner sker också på . Satsningen innebär att skolans kunskapsmål och kulturpolitikens mål om barns och ungdomars rätt till kulturell delaktighet och eget skapande sammanfaller. Jag kan också avslöja att av betänkandet framgår att tv-avgiften höjs med . Utskottsmajoritetens bedömning av regeringens och oppositionspartiernas budgetförslag redovisas i avsnitt 3 i betänkandet. Socialdemokraterna, de gröna, som avstått från att anpassa sina budgetalternativ till den fastställda ramen för att kunna föra fram dem till omröstning, har i var sitt yttrande redovisat vilken politik de skulle ha fört på utgiftsområdet om deras förslag hade fått stöd i första steget av budgetprocessen. I den följande debatten kommer kulturminister tillsammans med alliansföreträdarna att argumentera för regeringens kulturpolitik. Oppositionens företrädare kommer som sagt att redovisa sina kulturpolitiska förslag. Under debatten kommer vi säkert också att få höra om den särskilda arbetsgrupp som utskottet haft när det gäller villkor och pensioner på scenkonstområdet. lämnar jag över debatten till debattörerna. 2 (): Den statliga utredningen framåt, men göra nu Så stärker vi barnkulturen presenterades . Kartläggningen av den offentligt finansierade kulturen för barn visade att barnkulturen var mycket svagare och nådde betydligt färre än utredarna hade trott. Med alliansregeringens brist på politik och resurser menar jag att det kommer bli ännu värre. Kulturministern har satt foten på bromsen för sin varmt omhuldade satsning Skapande skola. Den har avstannat och blev ett slag i luften. Stimulansen som vi tidigare betraktat som en tummetott kvarstår, och har den utlovade utökningen lagts i malpåse. Kulturministern ser inte ut att vilja skapa bättre förutsättningar för att möta barnens kulturbehov ute i landet. Det enda som hon orkade genomföra var 55 miljoner till landets elever i årskurserna 79 eller om man så vill till elever mellan . Detta kan skolorna ansöka om via . Kulturministern sade också att dessa 55 miljoner skulle stärka den fria scenkonsten. Teater-, dans- och musikgrupperna skulle få fler uppdrag från skolorna. De uppdragen verkar helt ha uteblivit. Åldersgruppen upp till verkar ha försvunnit från kulturministerns agenda. Ändå vet vi att det är det som händer tidigt i livet som är allra viktigast för flickors och pojkars utveckling. Det gäller även kulturvanor. I , som idén hämtades från, gällde satsningen alla elever från 6 till och motsvarade en satsning . För övrigt har satsat närmare 2 miljarder ytterligare på kulturen. Med tanke på att har hälften av invånarantal skulle en omräkning till svenska förhållanden kunna motsvara närmare 4 miljarder. I jämförelse med är vårt, , budgetförslag där vi satsar total mer än regeringen för att stärka och utveckla kulturens villkor i landet oerhört sansat. Barn- och ungdomsidrotten i landet får mer än från Svenska Spels vinst. motsätter sig givetvis inte att man satsar på barns och ungas idrottande, men vi har svårt att inse varför en motsvarande satsning på barnkultur inte skulle vara möjlig, särskilt som det finns mer än 3 miljarder kvar att hämta från Svenska Spels överskott. Vi föreslår, precis som den statliga utredningen en gång gjorde, att av de pengarna, det vill säga avsätts till kultur för och med barn och unga. Avgifterna inom kultur- och musikskolorna stiger på många håll och nås inte av regeringens satsning på . För är det en högt prioriterad fråga att först sätta ett tak för hur mycket avgift en kommun får ta ut av musik- och kulturskolornas elever och göra verksamheten avgiftsfri. hade skuggkulturutredningen en kulturmanifestation över hela landet. Här i höll manifestationen till på från tidig förmiddag . , konstnärlig ledare för på , filmregissör och professor i regi på var en av dem som läste upp sitt förslag. Det utmynnade i detta: Fullskalig teater för de yngsta med all vår kunskap och passion är ett kulturpolitiskt påstående. Om vi vände på resurserna och gav mest åt dem som växer mest och tillgodogör sig mest skulle vi omfördela och revolutionera samhället till oigenkännlighet. har redan i sin budgetmotion tagit fasta på Ostens sätt att arbeta med barn och unga. När den verksamheten nu hotas av brist på ekonomi anser vi att det är statens uppgift att ta på sig ansvaret för dess fortsatta existens. Vi anser att det är en kulturpolitisk skandal av stora mått om inte Unga görs till en nationell scen för barn- och ungdomsteater. I uppdraget vill vi också att forskning och utvecklingsarbete ska ingå. En annan nödvändig satsning handlar om skolbiblioteken. Det behövs, förutom böcker och andra medier, ordentligt tilltagna öppettider och utbildad personal som också samarbetar med den pedagogiska personalen. Tyvärr är detta något som saknas på många håll. Här måste man också ställa krav på de fristående skolorna. Aktionsgruppen för barnkultur som gjorde den statliga utredningen framåt, men göra nu påpekade att slump och uppväxtvillkor avgör i vilken utsträckning ett barn får uppleva och själv skapa kultur. Det tycker vi är helt orimligt. Helt i linje med aktionsgruppens förslag menar att det behövs barnkultursamordnare i kommuner och landsting eller regioner. Detsamma gäller behovet av pedagoger inom de olika konstarterna dans, musik, drama och teater liksom behovet av konst-, musei- och mediepedagoger. Det går att få ut mer kultur till många fler om kompetensen finns att tillgå och resurserna samordnas. Men viljan måste finnas och insikten om att det lönar sig att satsa på våra barn och på kulturen. lanserar ett nytt förslag, och det är att instifta en kulturlag. Vi menar att behöver en sådan lag för att kultursektorn ska ges den tyngd och status som tillkommer den som offentligt ansvarsområde. Stat, regioner, landsting och kommuner ska ha ett lagbundet ansvar för att kulturlivet ges förutsättningar att verka och utvecklas. Kvalitet och innehåll lämnas utanför. Om kulturen ska kunna utvecklas i full frihet efter sina egna förutsättningar krävs en lag som möjliggör en sådan utveckling. Vårt budgetförslag innehåller en rad åtgärder. Vi fortsätter att driva våra krav på kostnadssäkring av kulturanslagen, genomförande av handlingsprogram för dansen, fler musikgenrecentrum och stöd till arrangörsföreningar. Vi ser amatörkulturen som ett viktigt komplement till och en förutsättning för den professionella kulturen. Vi avsätter därför till amatörkulturen på nationell nivå. Vi fortsätter att driva på att öka resurser till med för att uppnå de ursprungliga ambitionerna när det gäller antalet anställda. För att värna och utveckla scenkonsten vill vi satsa ytterligare 66 miljoner. Scenkonstinstitutionerna kan inte längre upprätthålla den verksamhet de har i uppdrag att driva. Larm om uppsägningar kommer , både den regionala och lokala scenkonsten är i stort behov av förstärkning. Vi vill också satsa ytterligare till dessa institutioner. Samma summa avsätter vi också till den fria scenkonsten. vill höja anslagen till nationella minoriteters kulturverksamhet. De har haft samma anslagsnivå. anser att det måste till mer resurser om ska kunna efterleva konventioner som vi har godkänt och som handlar om de nationella minoriteternas kulturverksamheter. Jag vill säga några ord om regeringens neddragning på av Rikskonserters budget 2009. avvisar bestämt regeringens förslag på minskningen eftersom den görs innan man beslutat om hur deras nya uppdrag ska se ut. Både Rikskonserter och har besökt utskottet och redogjort för sina synpunkter på processen. Jag har haft funderingar på att göra en KU-anmälan eftersom jag anser att ärendet inte har beretts i god ordning. Det saknas nämligen en konsekvensanalys av hur neddragningen påverkar Rikskonserters verksamhet 2009. Min fråga till kulturministern är: Kommer regeringen att i sin fösta tilläggsbudget återkomma med medel till Rikskonserters omställningskostnader? fick jag e-post från , sångare vid Malmöoperan och fackligt engagerad inom Symf. Han skrev till mig eftersom han hade hört att vi skulle debattera kulturpensionerna . Han skrev att han länge konfunderats över den bristande kunskapsnivån när det gäller teater, musik och annan kultur. Brevet avslutades med önskemål om att det skulle skapas ett positivt pensionssystem för att kompensera konstnärernas dåliga löner. Människor som har jobbat inom kulturinstitutionerna i kan knappt leva på pensionen i yrket, skriver han. Låt mig först uttala mig positivt över att en arbetsgrupp i kulturutskottet gjort en rapport om pensionsvillkoren. Den följs av ett antal förslag som måste betecknas som steg i rätt riktning. menar att det också handlar om att avsätta medel för detta. Vi föreslår för att tillgodose sångares och dansarens pensionsbehov samt för att komplettera ålderspensionen för scenkonstarbetare. menar att vi inte kan vänta ytterligare på en långsiktig lösning. Regeringen måste handla . För oss handlar det också om arbetslöshetsförsäkringar och socialförsäkringar som också måste få en lösning som är anpassad till kulturbranschens verklighet. vill stärka kulturtidskrifterna genom att föreslå 5 miljoner i ökade anslag till papperstidningar och nättidskrifter. De fattiga papperstidskrifterna lider av kraftigt höjda avgifter för distribution eftersom den är så gott som monopoliserad. Vi tycker att regeringen borde utarbeta ett förslag till ett fungerande distributionssystem för just de fattiga papperstidskrifterna. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 13 som grundar sig på en enskild moderat motion där det sägs att myndigheten för levande historia bör avvecklas och verksamheten föras över till ett lämpligt universitet eller till en högskola. publicerades ett så kallat historieupprop på där närmare 300 forskare från olika vetenskapliga discipliner tog avstånd från statlig kampanjhistoria. Reaktionerna mot historieuppropet från den folkpartistiske utbildningsministern och den moderata kulturministern var att dessa forskare inte var trovärdiga eftersom de reagerade först när uppdraget förtydligades till att omfatta kommunismens brott mot mänskligheten. Denna utsaga är inte sann. De drygt 100 remissinstanserna, bland annat universitet och högskolor, som fick ta ställning till regeringen förslag om Forumet var övervägande kritiska. De förutsåg faran med att historieämnet politiserades och underkastades regeringens nycker. Jag vill i detta sammanhang säga om överintendenten att ingen skugga må falla över hans sätt att sköta myndigheten. Däremot riktar jag stark kritik mot och . Först handlar det om det dekret som riktade mot överintendenten om att han skulle samarbeta med UOK, Upplysning om kommunismen, som är en starkt ideologiskt präglad lobbyorganisation. Detta dekret var snabb med att backa upp. fick mycket riktigt också kritik för detta av KU. Till detta kommer regeringens tilläggsbudget under innevarande år där man hastigt gjorde en neddragning med 1 ½ miljon av Forumets budget när cirka var kvar av året. Förklaringarna till att neddragningen gjordes har skiftat. Även finansutskottet uttalade kritik. Det var för kort framförhållning för att neddragningen skulle kunna genomföras på ett bra sätt. Eftersom motiven för neddragningen har skiftat kan jag inte avvisa tanken på att det är ett straff för att överintendenten har försökt upprätthålla en intellektuell hederlighet gentemot dessa statsråd. Jag anser alltså att alliansregeringen genom sitt agerande gett kritikerna från forskarsamhället rätt. För övrigt står jag bakom reservationer, men jag yrkar bifall till reservation 1 om Svenska Spels stöd till idrott och ungdomar, reservation 3 om en kulturlag, reservation 13 om Forum för levande historia, reservation 7 om läsfrämjande åtgärder och reservation 10 om fri entré på nationella museer. 3 (): Att vara kulturellt yrkesverksam i innebär att man blir något av en överlevnadskonstnär som hoppar mellan tillfälliga jobb, pendlar mellan A-skatt och F-skatt och lever på projekt och tillfälliga uppdrag. Konstnärskapet måste drygas ut med tillfälliga anställningar inom andra yrken, vilket tar kraft från att bevara och utveckla professionalismen inom det egna yrket. Årsinkomsterna för frilansande kulturarbetare ligger i regel långt under genomsnittet, och inkomstutvecklingen har varit betydligt sämre än i samhället i övrigt. Till detta kommer att de flesta konstnärliga utbildningarna är långa femåriga utbildningar som ofta kräver förberedande studier vid skolor är vanliga. Studieskulderna blir följaktligen höga. Kulturen är också beroende av sin publik för att kunna överleva. Besökare, åskådare, deltagare och köpare är en nödvändighet. Men de har inte alltid så lätt att nå fram till kulturen. Utbudet varierar över landet, och öppettiderna stämmer inte allt överens med allmänhetens lediga tid, eller också är priset på en nivå som gör att inte alla har råd. Därtill kommer att personer med funktionsnedsättning fortfarande har problem att komma in i vissa lokaler eller att få hjälp för att kunna ta del av vissa konstutryck. I många situationer finns det också oskrivna regler som stänger ute grupper man känner sig inte delaktig och är helt enkelt rädd att göra fel och att inte smälta in. Torget är den offentliga mötesplats där människor kommer samman för att diskutera gemensamma angelägenheter. Det är demokratins födelseplats, men den hotas nu från flera håll. Gallerior glasas in, och torg privatiseras. Det blir alltmer ont om platser för människor att mötas utan att behöva köpa något. Det råder brist på samlingslokaler både för ungdomar och för äldre. På medieområdet tilltar ägarkoncentrationen, vilket gör att debatten riskerar att likriktas och att färre röster kommer till tals. På biografområdet råder det närmast en monopolsituation. växer det fram nya uttryck och konstformer. Några dansar eller målar på ytterområdenas betong. Andra skapar nya gränsland vid sina datorskärmar. köar tusentals ungdomar för att bli morgondagens idol. Hur tar vi till vara denna kreativitet? Hur stimulerar vi den uppväxande generationen för att vara kreativ nog att kunna lösa morgondagens problem? I kulturskottet går vi i väntans tider. Vi väntar på förslag från regeringen. i regeringsställning har regeringen inte fått ur sig en enda proposition på kulturområdet. Kulturministern väntar på utredningsförslag, och sedan får vi vänta på att regeringspartierna ska bli överens, och det verkar ta tid. Var finns den kulturpolitiska ambitionen? Vad vill ni egentligen? Det hoppas jag att ni kan berätta . Vad ska ni göra åt arbetsmarknadssituationen för de kulturellt yrkesverksamma? I budgetpropositionens kulturdel skriver ni: Den förda politiken har bland annat lett till en positiv utveckling av arbetsmarknaden . Det gäller även kultursektorn som helhet. Men detta är ju inte sant. Jag har visserligen hört sägas att kulturministern hävdar att det har tillkommit 5 000 jobb inom kultursektorn. Är det de personer som tar emot entréavgift på museerna? Vad jag har förstått är Svensk Scenkonst och rörande överens om att det aldrig har varit så många uppsägningar på institutionerna som . Dessutom har den moderatledda regeringens höjningar av a-kasseavgiften slagit hårt mot de kulturellt yrkesverksamma. Årsinkomsterna för frilansande kulturarbetare ligger i regel långt under genomsnittet. Då drabbas man extra hårt vid sjukdom eller arbetslöshet. En kraftigt minskad inkomst och ovanpå det en höjd skatt som ett hånfullt straff för att man inte arbetar slår hårt även mot denna grupp. Låt mig i detta sammanhang inflika en skattefråga till kulturministern och regeringspartiernas företrädare här i kammaren. Kulturministern har sagt att hon hoppas att människor använder sin skattesänkning till kultur. Hur ser ni då på de människor som inte får sänkt skatt, alla de som varslas, de som går ut i arbetslöshet och osäkerhet? Blir de plötsligt i mindre behov av kultur? Förklara det där för mig är ni snälla. Regeringen och kulturministern har också visat ett totalt ointresse för tillgänglighetsfrågorna. Ett tydligt exempel på detta är beslutet att avskaffa fri entré på våra statliga museer. Regeringen har i stället lagt ned stor energi på att föra ut ett nytt begrepp i form av fria museer. Lite löjeväckande blir brösttonerna mot fri entré och dess betydelse när samma regering i sin budget betonar att gratis entré för barn har medfört ett ökat antal besökare. Vi har en annan syn på hur kulturpolitiken bör utvecklas. Vi vill att alla människor ska få möjlighet att utveckla sin potential. Det är viktigt att tillsammans med andra få pröva konstnärliga uttryck, inte minst är det viktigt för barn och ungdomar. De kulturellt yrkesverksamma måste få drägliga arbetsvillkor. Det måste vara möjligt att leva i hela , inte bara i storstadsregionerna, om man vill arbeta med konst och kultur. Varför är ni så ointresserade av att lösa frågan om barnomsorg ? Mötesplatsen är, som vi ser det, fundamentet för begreppet tillgänglighet. Det ska finnas mötesplatser för alla i hela landet. Vi anser att det måste finnas ett statligt ansvar för att ingen del av landet ställs utan kultur. Det räcker dock inte med det. Det måste finnas en kulturpolitisk ambition att närma kulturen till människorna, att göra kulturen tillgänglig och skapa delaktighet. Vi vill genom vår barnkultursatsning Kulturbryggan ge skolbarn i alla åldrar kontakt med de regionala institutionerna, de fria grupperna och de kulturverksamma. Den moderatstyrda regeringens Skapande skola har här misslyckats. Det har varken givit några nya arbetstillfällen eller nått alla åldersgrupper. Naturligtvis är det så, precis som underströk, att kultursekreterare och kulturkonsulenter behövs för att samordna resurserna lokalt och regionalt. Vi vill tillsammans med företag och organisationer utveckla ett framtidsprogram för utbildning, forskning, produktutveckling och marknadsföring för kreativa branscher. Vi vill dessutom satsa på evenemangslandet och aktivt satsa på att locka till oss större internationella evenemang i ett samarbete mellan näringsliv, stat och regioner. En socialdemokratisk kulturpolitik vill föra den politiska visionen vidare. Det betyder dock inte att vi vill stanna kvar i det gamla. Det handlar om att vårda kulturarvet. Det handlar om att renovera inte riva och bygga om. Jag ser dessutom stora möjligheter för en gemensam kulturpolitik tillsammans med och . Vi har en tydlig gemensam linje i public service-frågan. Jag är övertygad om att vi kommer att få se det på fler områden. Det märks också tydligt i våra förslag att vi ser samma viktiga frågor, även om vi inte har samma summor . Regeringen har dock valt att inte ta vara på oppositionspartiernas syn på kulturpolitiken och möjligheten att utveckla den tillsammans. Referensgruppen till kan ju knappast vara det som kulturministern avsåg i sin artikel : Gruppen kommer att löpande se till att kommitténs slutsatser stäms av mot de politiska analyserna. Vi såg det tydligt när det gällde public service. Vi hade två träffar med . Först var det en när hon redogjorde för hur hon såg på direktiven, sedan var det en där hon redogjorde för sina förslag. Det var knappast ett upplägg för att enas. Vårt upplägg, vårt erbjudande ligger dock fast. Vill kulturministern hitta en lösning över blockgränserna deltar vi gärna i ett samtal. Jag avslutar med att säga att ett samhälles utvecklingsnivå kan anges genom hur mycket man satsar på konst och kultur. I goda tider är det möjligt att verkligen satsa på kultur. Men det är i dåliga tider tider av brist och knapphet, av oro och rädsla för framtiden som vi verkligen behöver konsten. Det är då den visar sitt värde. Med det vill jag yrka bifall till det budgetförslag som kommer till uttryck i vårt särskilda yttrande och i övrigt till våra reservationer. I detta anförande instämde i , , , i och (alla s). 4 (): Regeringen står här för att försvara sin budget och för att försöka peka ut en kulturpolitisk riktning. Ändå får vi en känsla av att det inte är riktigt nu det händer. ska snart komma med sitt resultat. vid har vi kanske mer att tala om. Då har vi dessutom med stor sannolikhet en debatt mot bakgrund av betydligt kärvare tider än de som rådde när regeringen fastställde sitt budgetförslag. Låt oss dock inte gå händelserna i förväg.