prot · GW0950 · 2008-12-16 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till justitieutskottet vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp anmält som suppleant i justitieutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade vald till suppleant i justitieutskottet () 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:176 Till Interpellation 2008/09:176 Nedläggning av bensinmackar och servicen på landsbygden av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag Interpellation 2008/09:197 Till Interpellation 2008/09:197 Långsiktig energipolitik av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag 4 § Svar på interpellation 2008/09:161 om översyn av preskriptionstiden 1 Näringsminister (): har frågat integrations- och jämställdhetsminister vilka krav som kunderna kan ställa på elleverantörernas information och huruvida hon avser att vidta åtgärder så att efterfakturering inte kan ske upp till bakåt i tiden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag anser att vi ska ställa mycket höga krav på elbranschen att informera sina kunder. Grundläggande informationsbehov regleras, till exempel kundens rätt till jämförpriser, förbrukningsuppgifter eller information till grund för byte av elhandelsföretag. Sådan information är viktig för att kunderna ska kunna agera på elmarknaden. och har också en viktig uppgift i att bevaka att dessa regler följs, och branschen måste ta sitt ansvar för informationsfrågorna och skapa förståelse för hur elmarknaden fungerar. Som kunder måste vi också utnyttja vår kundmakt och byta till ett annat elhandelsföretag om vi är missnöjda med tjänsten eller kvaliteten på informationen vi får. Jag tycker att det är otillfredsställande och oprofessionellt att det förekommer eftersläpande fakturering. Bolagen måste ta sitt ansvar för att mäta förbrukningen liksom att hitta lämpliga former för avbetalning när detta behövs. När det gäller preskriptionstid är min inställning däremot att elfordringar bör ha samma preskriptionstid som gäller för fordringar i allmänhet, tio respektive . För att åtgärda bland annat problemet med efterfakturering ska elmätare läsas av minst en gång och inte som minst en gång . Jag vill också nämna att , som redovisade sitt slutbetänkande , har lämnat ett lagförslag som går ut på att debitering av el i normalfallet ska ske utifrån faktiskt uppmätt elanvändning. Utredningens förslag är föremål för remissbehandling. Sammantaget bedömer jag att det saknas behov av översyn av preskriptionsreglerna. 2 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Anledningen till att jag ställde denna interpellation var det som uppmärksammades i medierna om att ungefär 1 000 elabonnenter på grund av ett datakommunikationsproblem hade blivit drabbade så att elbolaget tog betalt bara för distributionen och inte för förbrukningen. Detta var alltså ett fel som man upptäckte hos det stora företaget som levererade el. Bolaget gjorde sedan en genomgång av detta, och privatpersonerna har en kundgaranti, men kundgarantin gäller inte företag. Företagarna blev därför hårt drabbade. Ett företag som slogs upp ganska stort i en av mest lästa tidningar fick en räkning . Då hade elbolaget ändå varit generöst och bara tagit med , även om det i lagen sägs att man kan ta . Det var detta som föranledde mig att skriva denna interpellation. Jag tycker att det är viktigt att vi får belyst vilka rättigheter som stora företag har gentemot små, i detta fall att kräva dem på pengar. Ministern svarar här att vi som kunder också företagare är kunder måste utnyttja vår kundmakt och byta till ett annat elhandelsföretag. Det låter ju bra. Men man kanske inte vet vad det är man betalar, utan man får en räkning och betalar. Man gör sina kalkyler, och man sätter priser utifrån de kostnader som man kalkylerar med. Sedan visar det sig att det var fel, och man får en så hög räkning i efterhand. Även om det stora elhandelsföretaget säger till detta företag att det kan betala detta handlar det om väldigt mycket pengar 200 000 . Jag undrar därför vad ministern kan göra åt detta, och vad vi kan göra för att se över den lagstiftning som finns, så att småföretagare inte drabbas på detta sätt. Jag läste faktiskt preskriptionslagen, som bygger på en lag som ändrades 1980. Det står: På regeringens vägnar . Det var som lagen ändrades och det infördes en preskriptionstid för privatpersoner . Men är det inte dags att vi faktiskt ser över denna lagstiftning också vad gäller småföretagare för att se hur detta används mellan stora företag och små företag? 3 Näringsminister (): Jag tycker att tar upp en viktig fråga i sin interpellation. Det är också därför som jag försöker svara så korrekt som det bara går. Jag känner verkligen med dessa företag eftersom jag inte tycker att det är acceptabelt att elföretag beter sig på detta sätt. Det vittnar inte om en särskilt god ordning om man måste efterdebitera på det sätt som man gör. Jag förstår fuller väl vad som drabbar de enskilda företagen. Precis som säger har de utgått från dessa kostnader när de har satt priser på sina produkter. Att i efterhand göra någonting åt det är omöjligt för den enskilde företagaren. Jag tycker alltså inte att detta är acceptabelt. Jag vet inte vilket företag det handlar om. Men vi har fört en dialog med elföretagen om just dessa saker för att det ska bli en bättre ordning från deras sida. Detta är inte särskilt god reklam för dem. Det som jag försöker beskriva är att vi nu förändrar detta genom att det ska ske avläsning. Då kan man som kund följa sin egen förbrukning. Det är lite grann det som är poängen. Många säger att de inte förstår avläsningen och att de inte förstår fakturan. Det är ett bekymmer som vi har diskuterat med elbolagen, eftersom kunderna måste förstå prissättningen, fakturan och hur man läser av. Med en avläsning finns det möjligheter för både kunden och företaget att jämföra de uppgifter som finns här. Det innebär också att man som kund kan ha kontroll på detta. Jag tror att det är viktigare att vi siktar in oss på den delen och de förslag som har lagt fram för att ytterligare säkra detta än att tala om preskriptionstider. Preskriptionstiden är aktuell just i detta fall, men genom att vi åtgärdar det som egentligen är grundproblemet ska detta inte behöva vara ett problem framöver. Det är där som jag tror att vi måste vidta åtgärder, och det gör vi också. 4 (): Det är bra att man säger att man rättar till detta för framtiden. Det är viktigt att man gör, och jag är tacksam för att det kommer att ske. Jag tror säkert att både privatpersoner och småföretagare kommer att vara väldigt tacksamma för det. Frågan kvarstår ändå, för det här kan hända också på andra områden. Det kan gälla andra tjänster som vi prenumererar på. Just för att allt är så uppsplittrat kan det vara svårt att förstå. Det kan också vara svårt att se vad jag verkligen betalar för, särskilt som man från det stora företagets sida, från leverantörens sida, säger: Det är jag som har gjort fel. Vi har i vår datakommunikation inte gjort rätt gentemot vår kund. Skulle man kunna hävda god tro förvisso en annan lagstiftning men ändå? när en vara eller en prenumeration säljs till ett visst pris kan köparen hävda att om ett pris sagts även om det sagts av misstag kan köparen få varan till det priset när man tror att det gäller. Skulle man i just det här specifika fallet, för att gå tillbaka, kunna hävda god tro? Och skulle man kunna använda begreppet god tro när det gäller dem som drabbats så hårt? Eller skulle någon annan typ av lagstiftning kunna användas? Det går ju inte att ta ut högre priser på det man har sålt priser som bygger på de kalkyler som gjorts utifrån de uppgifter som lämnats av det elföretag som valts. Därför tycker jag att man från samhällets sida borde kunna gå in och säga: Det här är fel, så ni får ändra på detta. Skulle man alltså kunna hävda principen om god tro? 5 Näringsminister (): Den månatliga avläsningen kommer att gälla från , så det är redan åtgärdat. Den juridiska delen av detta är inte mitt specialistområde för att nu uttrycka det så utan det är snarare justitieministern som i så fall ska besvara den typen av frågor. Men rent allmänt kan jag säga att tvister i konsumentförhållandet kan prövas hos . Fakturor som överstiger kan prövas av . Nämndens prövning är gratis, så där finns en möjlighet. Det jag kan svara på är det som gäller elsidan och energisidan och hur man betraktar detta. Det pågår en förbättring det ska jag också säga. Det har funnits ett kund- och konsumenttryck på elbolagen, vilket gjort att fakturorna har blivit bättre. Det har blivit en bättre kontakt med kunderna och så vidare. Jag tror att det är viktigt att hävda att kunderna med egna val faktiskt kan påverka hur de här företagen agerar. Man måste markera när man är missnöjd med en elleverantör. Det kan man göra genom att byta till en annan leverantör, genom att klaga eller genom att föra en offentlig debatt. På det sättet är den här debatten väldigt viktig. Jag för min del vill ha ett system som gör det möjligt för kunder att själva ha kontroll över elförbrukningen både av kostnadsskäl och av energieffektiviseringsskäl. Ju mer du vet om hur mycket du förbrukar, desto större möjligheter har du att påverka din egen förbrukning. För att ta mitt ansvarsområde kan jag säga att jag tycker att vi åtgärdar problemen. Om det sedan gäller allmän preskriptionstid och att man ska fundera på det är mitt råd att ställa en sådan fråga till justitieministern. 6 (): Jag får tacka för det. Men för att som kund kunna använda sin kundmakt det var därför jag ställde min interpellation till ; jag trodde att kundrelationer föll under hennes kompetensområde är det, tror jag, oerhört viktigt att få all den information som behövs för att kunna göra egna kalkyler över hur mycket en vara faktiskt kostar. Om man inte får det kan man inte bara, tycker jag, gå efter preskriptionslagen när företagarna kommer. Återigen vill jag hävda det, för jag är orolig för att sådana här saker händer igen. Även om det är en avläsning av elförbrukningen är jag rädd för att det kan uppstå situationer där mindre företag på grund av de stora företagens makt, om jag får säga så, hamnar i underläge. Det kan vara annat än just eldistributionen som gör att de mindre företagen kan hamna i underläge. Därför tror jag att det är viktigt att också titta på preskriptionslagstiftningen utifrån ett småföretagarperspektiv. Jag skulle vilja uppmana ministern att läsa igenom preskriptionslagen och att se över om det inte går att göra det. Jag vet att det finns en utredning om återkrav om man har fått för mycket i bostadsbidrag och sådant. Det skulle nog också behövas en utredning om preskriptionstidslagen just med tanke på småföretagarna och deras villkor. 7 Näringsminister (): Jag vill återigen tacka för att vi får ha den här diskussionen. tar upp en sak som verkligen är ett bekymmer. Det är framför allt småföretagen som drabbas i det här sammanhanget. De stora företagen kan klara den här delen, så det gäller de små företagen. Låt mig också få upplysa om att i en proposition behandlade den förra regeringen frågan om sänkt preskriptionsgräns. Man fann då att man inte var beredd att ändra preskriptionsgränsen, så den frågan är rätt prövad. Man sade: Det finns inget bärande motiv till att konsumenter av el behöver skyddas från processer och bevisföring om förbrukning eller överföring i högre utsträckning än konsumenter av andra nyttigheter. Det var den prövning som den förra regeringen gjorde. Vi har inte haft anledning att ändra där. Jag har inriktat mig på att öka möjligheterna för kunderna och konsumenterna att ha en större makt över förbrukningen och över hur man mäter. Då kan man ha en bättre kontroll. Sedan kommer vi att ha förslag att behandla. Det förslaget ska ju nu ut på remiss, så också det kommer in i den här processen. Vi gör allt vi kan för att försöka förstärka det som vill komma åt, nämligen detta med kundernas och konsumenternas önskemål och behovet av att ha kontroll över allt detta. Dessutom vill jag återigen säga att det på en väl fungerande elmarknad inte är okej att vi har företag som inte förmår att mäta ordentligt. Jag tycker inte att det är okej att ha en kundrelation som gör att sådana här efterkrav kommer. Jag hoppas verkligen att det aktuella elföretaget tar sig en funderare över hur man framöver ska hantera detta. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2008/09:163 om transportstödet till Lastvagnar i 8 Näringsminister (): har frågat mig varför jag och regeringen valde att minska transportbidraget till Lastvagnars hyttfabrik i samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att transportbidraget till denna verksamhet ska höjas. Låt mig först erinra om att när regeringen tillträdde fanns inget förslag till nytt transportbidrag framtaget trots att tiden för den europeiska kommissionens godkännande av det tidigare var på väg att gå ut. Vi fick därför lägga ned mycket arbete på att säkerställa att de norrländska företagen även i fortsättningen skulle få tillgång till detta för dem viktiga och effektiva stöd i samma omfattning som . Vid den revidering av transportbidraget som skedde i samband härmed valde regeringen att följa tre principer: mer till små än till stora företag, mer till norr än till söder samt mer till inlandet än till kustregionerna. I samband härmed infördes ett högsta bidragsbelopp på för ett produktionsställe. Anslaget för transportbidrag har sedan successivt tillförts de ytterligare medel som behövts, bland annat för att möta den höga efterfrågan under högkonjunkturen. Senast tillfördes ytterligare i samband med årets vårproposition, och i budgetpropositionen har regeringen föreslagit att det höjda anslaget, , ska kvarstå även . har varit den största mottagaren av transportbidrag. har bolaget beviljats sammanlagt , inklusive retroaktiva bidrag. Även med de nya bestämmelserna får bolaget bidrag för en stor del av transportkostnaderna. I en lågkonjunktur stiger också denna andel. I detta sammanhang bör det också påpekas att bolaget för sin verksamhet i även beviljats olika företagsstöd för investeringar med sammanlagt . Så stora belopp har inte någon annat företag fått, åtminstone inte i . För att förbättra företagsklimatet i och möta de utmaningar som kreditkrisen och lågkonjunkturen för med sig har regeringen vidtagit en mängd kraftfulla åtgärder. Regeringen har bland annat sänkt skatterna för landets företagare med . I årets budgetproposition föreslås också rejält med resurser till infrastrukturen. Det innebär bland annat att utlovade investeringar i äntligen kan fullföljas, till gagn inte minst för . till forskning och utveckling är stora resurser som syftar till att förbättra innovationsklimatet i . Regeringen föreslår också betydande resurser till yrkesutbildningar, både på gymnasial nivå och i eftergymnasiala utbildningar. har också presenterats åtgärder om sammanlagt för jobb och omställning. Och presenterades stora insatser för att möta utmaningarna för svensk fordonsindustri. Vi är också beredda att om nödvändigt göra fler insatser för att möta de utmaningar vi står inför. 9 (): Tack, näringsministern, för svaret, även om jag i sak är lite missnöjd med svaret på den ena frågan. Men det säger sig självt svaret är att näringsministern inte avser att vidta några åtgärder för att höja eller stärka stödet till, i det här fallet, Lastvagnar i . var jag på besök och träffade företrädare för de anställda vid i . Det var med anledning av de många varslen. har det visat sig att en alltför stor del av dessa varsel har resulterat i uppsägningar. Av de ca 520 som varslades har 485 personer vid fabriken i fått besked om att de kommer att bli uppsagda eller är uppsagda. Till detta kan man lägga ett hundratal som har haft visstidsanställningar och som får sina anställningar avslutade. Dessa kommer att möta en bister verklighet, en verklighet där varslen ökar och där antalet lediga platser ständigt minskar. För många kan detta innebära mer eller mindre en ekonomisk katastrof därför att den borgerliga regeringen har gjort sitt yttersta för att nedmontera och försvaga den a-kassa vi har haft och som ska fungera som en bro från ett jobb till ett annat. ska man inte behöva känna oro för att behöva gå från hus och hem. Under mitt besök fick jag höra om unga familjer där båda jobbar vid och som försökt etablera sig på bostadsmarknaden genom att köpa ett hus, ett radhus eller en bostadsrätt. Som säkert känner till är det inte någon billig affär heller i att köpa sig en egen bostad. Det går på ett par även där. De frågar sig nu: Vad ska vi göra? Inte nog med att de kommer att få ungefär en drygt 50-procentig a-kassa när de blir arbetslösa. Som lök på laxen får de också, naturligtvis genom försorg, betala högre skatt på denna arbetslöshetsersättning än den skatt de betalade när de arbetade. En fråga som de också tog upp med mig, och det är därför jag har ställt min interpellation, var att de ville ha reda på bevekelsegrunderna för regeringens försämring av transportstödet till Lastvagnar i . Transportstödet finns inte specifikt som ett stöd till ett företag. Det finns specifikt som ett stöd för att man ska kunna konkurrera på lika villkor, för att kompensera för de långa avstånd som det ändå innebär att ha en fabrik i och sina huvudmarknader nere på kontinenten. Det här stödet är, menade de, oerhört viktigt för att Lastvagnar ska kunna finnas kvar i . Skulle frågan bli aktuell att lägga ned fabriken skulle det handla om ytterligare 2 000 arbetstillfällen som försvinner direkt. Ytterligare 2 000 människor skulle alltså bli arbetslösa. Vi är tack och lov långt därifrån, men när lågkonjunkturen slår till med full kraft och varje krona och öre räknas finns risken att sådana här saker som kanske är marginella kan spela roll när det handlar om att kunna konkurrera på lika villkor. Därför är min fråga till : Är du beredd att omvärdera detta ansvarslösa beslut? 10 Näringsminister (): Det här är en mycket angelägen fråga att diskutera. Det är väldigt många människor både på Lastvagnar och på många andra ställen som är oroliga . Den finansiella krisen skapar mycket stor oro inte bara här i utan runt om i världen. För att vi ska få en vändning i det här måste de finansiella systemen fungera därför att de är blodomloppet i hela ekonomin. När jag pratar med till exempel ledarna för Lastvagnar beskriver de att bekymret för dem är att de har kunder som inte får låna pengar i bank. Många av deras kunder vill kunna köpa, vill kunna byta lastbil eller vad det är för någonting, men de har inga krediter. Så länge banksystemet inte funkar kommer vi inte att få ordning på detta. Lastvagnar är ett sunt företag, ett starkt företag, världsledande och har mycket goda förutsättningar, men om de finansiella systemen inte fungerar kommer man inte få se kunderna komma tillbaka. Det är därför regeringen lägger ned så mycket energi på att få ordning på de finansiella systemen, inte bara här hemma utan också på europeisk nivå. Jag hoppas verkligen att vi ska komma framåt där. Väldigt mycket har gjorts för att underlätta för Lastvagnar, inte minst i . Jag nämnde infrastruktursatsningen. Man hade väntat på att den förra regeringen skulle anslå pengar, men ingenting hade hänt. kan vi ge besked att vi nu gör stora investeringar. Det tycker jag är mycket glädjande, och det är man också på Lastvagnar mycket tacksam för. Vi har i dialog med fordonsindustrin pekat ut ett åtgärdsprogram för att med kreditgarantier och med forskning och utveckling snabba på utvecklingen och omställningen till hållbara transporter. Där gör vi tillsammans med kraftfulla insatser. är det land som är först ut med att införa ett sådant åtgärdsprogram för fordonsindustrin. Det kommer att komma också Lastvagnar till del. När jag tillträdde visade det sig att det inte var gjort någonting för att få behålla det transportstöd som då fanns. Det var en öppen fråga gentemot kommissionen. Jag fick börja med, , att övertyga kommissionen om att vi skulle fortsätta att ha transportstöd. Det var inte självklart. Min företrädare på posten, som var socialdemokrat och hette , hade inte försäkrat sig om detta. Det andra jag fick göra var att tillföra därför att det fattades pengar i budgeten. Det var rätt många småföretag som väntade på att de skulle kunna få ut transportstödet. Jag var tvungen att tillföra pengar i tilläggsbudgeten. Det här fick jag mycket frågor om. Förklaringen var att min företrädare på posten inte hade gjort det nödvändiga grundarbetet. I våra dialoger med kommissionen sade man att transportstödet kan vi få ha men att det inte är rimligt att stora företag har en så stor andel av transportstödsanslagen. Då ändrade vi transportstödet så att det var fler småföretag som fick komma med. När jag tittar på värderingen bakom detta tycker jag att de små ska ha mer än de stora, jag tycker att inlandet ska ha mer än kusten och jag tycker att norr ska ha mer än söder. Vi hade en utredning i grunden som stärkte den inställningen. När man har den här typen av stöd är det viktigt att man följer vissa principer så att det är tydligt för alla vad som gäller. Med tanke på det som Lastvagnar ändå har fått i form av statligt stöd i jämförelse med många småföretag i har man anledning att vara tacksam. Det är inte något fattigt bolag. Det har gjort rejäla vinster . kan äntligen en hel del nya små företag också få ta del av transportstödet. Vi har ett transportstöd som följer av de avstånd som man har till marknaden. Det är grunden för transportstödet. 11 (): Skyll inte ifrån dig, . Det är en typisk ovana som den här regeringen har att så fort man har tagit ett impopulärt beslut, så fort man har gjort någonting som inte är bra försöker man skylla ifrån sig på den förra socialdemokratiska regeringen. Ta ansvar för den politik som du för! Du argumenterar stenhårt här på slutet för att detta beslut var riktigt. Man skulle mer än halvera stödet till, i det här fallet, Lastvagnar i . Jag har ingen annan syn på Lastvagnar i allmänhet. Det är ett sunt företag som tjänar väldigt mycket pengar. Det är inte det detta handlar om. Det här handlar inte om ett allmänt stöd. Det här handlar om ett stöd för att kunna behålla ett antal, i det här fallet över 2 000, arbetstillfällen i norra . Det är ingen självklarhet att man har en fabrik så långt ifrån huvudmarknaderna. Stödet infördes för att kompensera för avstånden. påstår att stödet täcker stora delar av transportkostnaderna. Jag kan utifrån de uppgifter som jag har konstatera att det är ungefär en femtedel av transportkostnaderna som stödet täcker, så det är långt ifrån en stor del av transportkostnaderna. Jag tar illa vid mig av att man ställer de här företagen mot de små företagen, i det här fallet i . Det är ett faktum, , och det borde du som näringsminister veta, att det är väldigt många små företag som är beroende av en sådan här stor näringsidkare, en stor fabrik. Om inte detta företag funnits skulle väldigt många småföretagare i och tappa sin kundkrets och därmed sitt levebröd, så ställ inte dessa emot varandra! Jag delar uppfattning att A och O i detta naturligtvis är att tina upp de finansiella marknaderna. Mot den bakgrunden lade regeringen fram en proposition som vi över blockgränserna röstade igenom på rekordtid. röstade denna riksdag igenom ett garantisystem för bankerna för att på det viset kunna få bättre flyt i de finansiella systemen. Men vad har hänt , ? En enda bank har gått med. drar regeringen benen efter sig. Vad händer nu? Jag frågar, för jag vet inte. Det enda jag hör från regeringens företrädare, eller , är att man å ena sidan skyller på direktörerna, å andra sidan skyller på kommissionen. Alla andra gör fel, men inte den . Den är nämligen perfekt.