prot · GV0953 · 2008-01-17 00:00:00 — Framtidens järnväg är en del av framtidens infrastruktur med ökad betydelse. Men vårt land ser olika ut. Vi kommer även att behöva ett samspel mellan alla olika transportslag, såväl väg som järnväg, sjöfart och flyg. Vi behöver bådeoch. Jag ger inte flaska för Socialdemokraternas tidigare planer för järnvägen. Att trycka ut långa önskelistor som levererar ungefär lika mycket som tomten är beklagligt. Visst, det har blivit dyrare. Det har man också varit inne på. Den förra regeringens anslag räckte inte till att börja med. säger bland andra att det är vi som har ansvaret. Ja, det är vi som har ansvaret att städa upp efter det som har varit. Vi tar det ansvaret. Jag kan konstatera att för att vara ett så kallat normalår innebär det här året en betydligt större satsning . Vi har gjort det möjligt att se till att underhållet åtgärdas på många håll. har ju en del visioner. När det gäller exempelvis visionen om höghastighetståg finns det helt klart smakfulla bitar. Jag instämmer i mycket. har som helhet en människofientlig politik, en tillväxtfientlig politik som inte går ihop. Om vi över huvud taget ska ha möjlighet att satsa resurser på stora infrastruktursatsningar behöver vi ha tillväxt och vi behöver se till att jobben kommer i gång. Det handlar bland annat om att sänka viktiga skatter, att se till att det finns goda förutsättningar för företagen; det gäller inte minst utbildning. Det är vad den nuvarande regeringen håller på med. 14 (): Jag vill kort kommentera SJ och den försöksverksamhet som Skånetrafiken, och Hallandstrafiken fick att tillsammans köra . Helstatligt ägda SJ besitter en särställning på den svenska järnvägsmarknaden och äger ensamrätt till den lönsamma interregionala persontrafiken. Trots denna förmånliga särställning uppdagades att SJ befann sig i en akut ekonomisk kris. beslutade att bemyndiga regeringen att tilldela SJ ett kapitaltillskott om . motsatte sig detta beslut eftersom åtgärderna är otillräckliga för att på ett konkurrensneutralt sätt göra SJ affärsmässigt stabilt i ett längre perspektiv. Intresset bland regionala aktörer att organisera interregional trafik har ökat . Det är därför rimligt att länstrafiken också ges möjlighet att ta ett visst ansvar för att även tillgodose behovet av länsgränsöverskridande pendling till arbete och utbildning. är det viktigt att en utökning av länstrafikens ansvar inte urholkar möjligheten att bedriva kommersiell långväga persontrafik på järnväg. Trafikeringsrätt till regionala bolag innebär inte att SJ fråntas rätten att bedriva trafik på samma sträcka. Den kommersiella och den upphandlade marknaden kommer i stället att fungera sida vid sida. Jag kan tycka att det är märkligt att den förra talade om att den europeiska järnvägsmarknaden behöver öppnas för att trafiken ska kunna utvecklas. På hemmaplan är Socialdemokraterna däremot mycket defensiva när det gäller att bidra till en bättre konkurrens. Framtidens järnväg kräver visioner, ansvar och långsiktig ekonomisk stabilitet. kan vara lugnt det har alliansregeringen. 15 (): Det blir ett intressant jobb för forskare som intresserar sig för politik och de beslut vi fattar att konstatera vem som har rätt. Var det vänsteralliansen som drev igenom och föreslog trängselavgifter? Var det vi som hade stora satsningar på järnvägstrafik kontra vägtrafik? Ni försöker vända på kuttingen nu när ni sent omsider har kommit på att det kanske fanns någonting i våra argument. Så får ni det att låta som om det är vi som har tyckt så här . Det är en direkt historieförfalskning. Det är bara att titta i protokoll vad som har sagts i alla debatter som vi har haft. Då ser man att vi har rätt här och att ni har fel punkt slut. Det är bara att läsa innantill. När det gäller detta med SJ, SJ gamle vän och så vidare är det intressant att läsa vad som står i ett pressmeddelande från . Där står följande: Det är därför med viss förvåning som vi tar emot besked att regeringen har upplöst SJ:s koncession på och på innan utredningen och de pågående försöken är avslutade. Om trafikhuvudmannen som organiserar kollektivtrafiken inom ett län får rätt att bedriva interregional trafik finns det en risk att järnvägsnät slås sönder till ett lapptäcke av regionala förbindelser. Det påverkar möjligheterna att köra en kommersiell tågtrafik och utveckla fjärrtågstrafiken till förmån för de långväga resenärerna. Lite längre ned står det att detta riskerar satsningar på till exempel snabbtågstrafik. Detta är ingen pamflett från , eller Socialdemokraterna, utan det är ett pressmeddelande från . Jag hörde att ordföranden var rätt irriterad när detta proklamerades. Jag har fortfarande inte fått något svar från ministern. Det är väldigt lättsinnigt att säga att vi ska upprätthålla snabbtågsförbindelser. säger att det inte är några problem. SJ ska få köra sin interregionala trafik. sägs det i en annan mening att de ska få ta över interregional trafik. Vem är det som ska ha hand om vad? Det vore intressant att veta. Ni kommer att slå sönder inte bara SJ, SJ gamle vän, utan ni riskerar att slå sönder den svenska järnvägstrafiken och därmed gynna resande med bil och flyg. Är det detta som är meningen också fast ni inte törs säga det? 16 Statsrådet (): ställde frågan vem man ska lita på. Man kan börja med att titta på underlag som visar alla banor och investeringar som man måste skjuta på för att det saknas mellan 50 och 60 miljarder. Det är det reviderade underlag som lämnade till regeringen . Till skillnad från har jag en plan. Vi har börjat mycket tydligt med att just poängtera vikten av att vi nu lägger och har lagt pengar på underhållssidan. Vilka banor likt är det som behöver det? Man behöver just resurser till underhåll. Det finns fler banor runt omkring i landet som man kan nämna, till exempel Tjustbanan, som i brist på underhåll kräver 3 ½ miljard för upprustning, därför att underhållet har undanhållits. Det är inte att sköta det som man har investerat i. Vi har en plan att i ordinarie budgetarbete göra en närtidssatsning och därtill ambitionen att lägga nya resurser i befintliga planer just i syfte att kunna åtgärda och genomföra de planer som är viktiga att genomföra, till exempel som det naturligtvis skulle vara helt vansinnigt att inte bygga med tanke på alla resurser som lagts på . Det är därför som infrastrukturpropositionen kommer tillsammans med ordinarie budget, för att vi ska kunna göra åtagandet att göra ett omtag. Om man lägger fram en inriktningsplan för de kommande tio åren utan att både ha gjort tillräckliga analyser och lagt ytterligare resurser på befintliga planer, då, , bygger man vidare på era luftslott. Naturligtvis behövs det ökad kapacitet på spåren. Det är därför som vi gör detta samlade åtagandet . eller talade om småsmulor för underhåll. Det är intressant att man kallar det småsmulor. Den insats som gjordes är trots allt bland de större insatser som har gjorts i ordinarie budget. Den berör både väg och järnväg. Det är precis av den anledningen som vi har haft fokus på resenärerna, med fördel , eftersom vi vet att om det inte fungerar för tåg och spårbunden trafik i stoppar det upp halva . Därför har vi gett nya resurser just för att skapa bättre förutsättningar för den spårbundna trafiken i och kring . När hänvisar till att regeringen tänker lägga nya pengar på stora vägprojekt vore det intressant att höra vilka vägprojekt i den plan som och har varit överens om som inte ska prioriteras. Det skulle jag tro att det är ganska många som är intresserade av att höra. återkommer till SJ:s roll och rädslan för att SJ:s monopol inte fortsatt ska gälla. Hur är det med då, som har hur många operatörer som helst? Där fungerar det uppenbarligen eftersom man sätter resenärerna i fokus. Det är precis det som trafikhuvudmännen i södra och västra har gjort när man önskade möjligheter att möta just pendlarnas behov. 17 (): Det har varit en relativt lång debatt. Tyvärr tycker jag inte att vi har fått så många nya besked från regeringen. Jag tycker att man får återkomma till grundfakta i saken som handlar om att politik i grunden handlar om prioriteringar. Vad är det som man vill satsa på? Vad är det som man ser som viktigt för framtiden? Vad är det som behöver för att vi ska skapa ett hållbart samhälle som tryggar framtiden och möjligheterna till en bra försörjning för våra barn och barnbarn. vill prioritera stora satsningar i ett hållbart transportsystem. Vi ser det som en strategisk och central satsning som behövs inte bara i utan i i övrigt och också i andra delar av världen. Men det är kanske den viktigaste insatsen för att vi ska kunna få ned utsläppen och ta vårt internationella ansvar när det gäller klimatfrågorna. Men just järnvägssatsningarna handlar också om, vilket jag vill säga till , att få en regionförstoring och att få i gång en ökad ekonomisk utveckling och förbättring som ger möjlighet för människor att få en bra försörjning . Jag skulle vilja säga att det knappast samkörs så bra på något annat område en stor satsning på minskade utsläpp och en bättre miljö och en satsning på ekonomisk utveckling. Just i det skeendet förefaller det säkert förbryllande för väldigt många. Vi gjorde en stor satsning på järnvägen under den förra mandatperioden. 2003 tog vi ett beslut om en satsning på över 100 miljarder i långtidsplan för järnvägen. Vi finansierade det 2004, 2005 och 2006. 2007 kommer till regeringen och kräver ökade anslag på grund av ökade byggkostnader. Men då har vi tyvärr fått en ny regering, och det är en regering som säger nej. Den vill inte göra dessa satsningar, den har andra prioriteringar. Det är sanningen som jag tycker att svenska folket bör få veta. Jag tycker att det vore sjyst, ärligt och öppet om ni säger det också. 18 Statsrådet (): Att välja tåget för att resa och för att transportera gods är ett mycket medvetet miljöval. Det är ett val som vi gör för att vi vet att om vi inte gör det kommer ingen annan heller att göra det. Det är ett medvetet val som vi ofta gör i tyst samförstånd därför att vi vet att ifall vi inte gör det nu lämnar vi efter oss ett arv till kommande generationer. Det är någonting som kanske får dagens skräckfilmer att blekna. gick 164 000 personer från arbetslöshet till arbete. Det skapas företag som aldrig förr, och turismen ökar kraftigt i vårt land. Allt detta kräver transporter. För att vi ska klara både att sänka koldioxidutsläppen och att tillgodose det ökade transportbehovet är järnvägen en oerhört viktig del. I går presenterade , , en rapport som visar att persontransporterna på järnväg ökar och att alltmer godstransporter faktiskt sker på järnväg. Det är ett kvitto på att de satsningar som görs av staten, av resenärerna och av företagen gör skillnad för trängseln på våra vägar och för klimatet. För att fortsätta denna utveckling väljer regeringen att väldigt kraftfullt både satsa på att rusta den järnväg vi redan har och satsa på utbyggnad av ny järnväg. Vi gör redan nu mycket och kommer att göra ännu mer. För mig är det avgörande att ha fokus på resenären, på vikten av att tågtrafiken flyter smärtfritt på våra spår och att mammor och pappor lugnt kan sätta sig på tåget och känna sig säkra på att komma hem för att just hämta sina barn. Regeringen lägger stor kraft på att åtgärda bristerna i fråga om dagens spår och avser att göra en närtidssatsning för att bygga de järnvägsspår som finns i planer, som vi med tempo har ett brett arbete för att ha inriktningen allt i syfte att möta klimatutmaningar och skapa förutsättningar för effektiva gods- och persontransporter. Vi går från ett arbete med fiktiva järnvägssatsningar till att göra verkliga, reella, investeringar. Tack för en inspirerande debatt! Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Meddelande om information från regeringen Tredje vice talmannen meddelade att skulle statsrådet () lämna information om regeringens förberedelser för ordförandeskap i EU . Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:298 Till Interpellation 2007/08:298 Anhöriginvandring av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. Interpellation 2007/08:307 Till Interpellation 2007/08:307 Minskande antal lediga hyresrätter av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till förseningen är andra åtaganden som inte kan ändras. 6 § Granskningsbetänkande. Vissa frågor i anslutning till flodvågskatastrofen m.m. Föredrogs betänkande 2007/08:KU6 Granskningsbetänkande. Vissa frågor i anslutning till flodvågskatastrofen m.m. 19 (): Bakgrunden till detta betänkande känner vi alltför väl till: En av vår tids största naturkatastrofer inträffar på andra sidan jordklotet. En flodvåg av ofattbar storlek slår utan förvarning till på ett obönhörligt sätt. Ett stort antal semestrande svenskar drabbades hårt, och mer än 500 svenska liv gick förlorade. Detta utvecklades till en nationell katastrof också för . Hos många finns än dessa smärtfyllda upplevelser kvar som en realitet i det dagliga livet. har tidigare gjort en till djup och omfång unik genomgång av hur regeringen och dess statsråd utifrån det konstitutionella ansvaret hanterade denna krissituation. Det förtjänar här för tydlighetens skull att påminna om att uppgift inskränker sig till en granskning av regering och statsråd inte av tjänstemäns agerande, vilket är en uppgift för JO eller en arbetsrättslig fråga. I den granskning som avslutade konstaterades av ett enigt utskott att det fanns brister i regeringens handläggning av flodvågskatastrofen. Det tog innan insatser kom i gång, även om dessa efter fungerade på ett tillfredsställande sätt. Organisationen var inte beredd på ett sådant sätt att den på ett bra vis kunde hantera så stora behov som flodvågen förde med sig. Det tog att inse omfattningen av katastrofen och hjälpbehovet. Efter den granskning som gjorde 2006 har ytterligare anmälningar inkommit, närmare bestämt fyra anmälningar. De kan delas upp i tre olika delar. Den första delen handlar om huruvida det finns ett behov av förnyad granskning av den förra regeringens krishantering i samband med flodvågskatastrofen. En frågeställning har varit om de band med lagrade uppgifter om datatrafiken som återfunnits i ger anledning till andra slutsatser än vad som kom fram till. Liksom har även utskottet kommit fram till att de nya uppgifter som framkommit stärker och bekräftar den uppfattning som utskottet har uttalat. I den här delen finns det alltså ingen grund för att omvärdera de tidigare ställningstagandena. Den andra delen handlar också om den förra regeringen och då om agerandet under den tidigare granskningen. Här förtjänar det att sägas att det uppenbart är på det sättet att vissa svar från gällande om band från tiden för katastrofen fanns sparade i efterhand har visat sig vara felaktiga. Genomgången har visat att endast ett fåtal tjänstemän kände till att banden fanns sparade och att den kunskapen inte fördes vidare uppåt i organisationen. Som bedömer det, något som utskottet instämmer i, finns det inte någon anledning att anta att någon på den politiska nivån känt till bandens existens. Just mot den bakgrunden slår utskottet fast att det är alldeles självklart att uppgifter som lämnas till utskottet måste vara korrekta. legitimitet och möjligheter att utföra sin uppgift för att kunna fullgöra sin roll förutsätter att de uppgifter som lämnas till utskottet är korrekta. Allt annat är otänkbart. För att kunna garantera korrekthet i lämnade uppgifter pekar utskottet på att det kan behöva vidtas en del åtgärder. Utskottet pekar här på behovet av en tydligare dokumentation när det gäller interna beslut och kanske också en ökad medvetenhet i om interna föreskrifter och rutiner. Den tredje delen i anmälningarna handlar om den nuvarande regeringen och dess hanterande av de så kallade tsunamibanden. Här har granskningen handlat om tre saker: bandantalet, överlämnandet av banden till och ansvarighetsfrågan. Dessa tre saker har behandlats av och . Utskottet har för sin del inte funnit anledning att tillägga något utöver vad som där har framkommit. För min del jag instämmer i vad utskottet har kommit fram till är det emellertid självklart att granskningsuppdraget när man lämnar över ett material, typ tsunamibanden, måste vara utformat på ett sådant sätt att risk för brott mot efterforskningsförbudet inte kan uppkomma. Avslutningsvis: Det är med stor tillfredsställelse som jag kan konstatera att det är ett enigt utskott som överlämnar detta betänkande, ett betänkande som bekräftar vad ett tidigare lika enigt utskott har kommit fram till detta om flodvågskatastrofen. I betänkandet finns också en granskning av eventuell styrning av polis och åklagare i samband med en husrannsakan hos fildelningsföretaget . I den delen har jag inga kommentarer utöver vad som finns i betänkandet. För min del, fru talman, överlämnar jag härmed betänkandet till kammaren för debatt. 20 (): Vi börjar nu närma oss slutet på debatten efter den fruktansvärda flodvågskatastrofen. För människorna som drabbades kommer minnena för alltid att finnas kvar. För riksdag och regering blev katastrofen ett uppvaknande och en påminnelse om hur sårbara vi är och hur svårt det är att hantera en allvarlig kris. Den efterföljande granskningen av dåvarande regeringen och dess krishantering visade på stora brister. Dåvarande statsministern och hans närmaste medarbetare kritiserades för passivitet och dålig organisation. saknade en fungerande krishanteringsförmåga. All granskning har som främsta syfte att upptäcka brister i organisationen och i de ansvarigas kompetens för att kunna vara bättre förberedd om liknande kriser uppstår . riktade kritik mot såväl tjänstemän som regeringsråd. JO konstaterade att förtjänade kritik för bristande noggrannhet och för underlåtenhet att lämna besked till kommissionen och att han därmed försvårat granskning. , som granskar regeringen, avslutade sin första granskning och konstaterade att både och borde ha agerat mer aktivt liksom att informationsutbytet mellan departementen inte fungerade. Efter att ett antal band upphittats i med information om datatrafik under de aktuella dagarna uppstod behov av förnyad granskning. I sak har inget nytt framkommit. I betänkandet som lämnades konstaterar att de grundläggande bedömningarna som gjordes i det första betänkandet inte förändrats av det nya materialet. Den debatt som därefter följt har mycket handlat om utlämnande av material och handlingar från detta med anledning av att utskottet på tidigare förfrågningar om ytterligare material fått negativa besked från . Obestridligt är det så att KU har rätt att ta del av regeringsprotokollen oavsett om de är hemliga eller ej. Föreskrifterna ger däremot inte utskottet rätt att få ut handlingar av så kallade regeringskansliärenden. Att bedöma av tidigare pm från Statsrådsberedningen och tolkningar av grundlagsspecialister får det dock anses endast i undantagsfall finnas godtagbara skäl för att vägra att ställa protokoll och andra handlingar till KU:s förfogande. Utskottet konstaterar nu att det inte finns anledning för KU att omvärdera sitt tidigare ställningstagande men framhåller starkt att uppgifter som lämnas till utskottet ska vara korrekta. Utskottet konstaterar att felaktiga uppgifter lämnades från till utskottet under den förra granskningen. Avslutningsvis vill jag framhålla att KU:s granskningar har som yttersta syfte att belysa svagheter i våra demokratiska system för att få en bättre ordning till stånd, inte att finna enskilda syndabockar. Regering och riksdag har lärt sig mycket efter flodvågskatastrofen, och det är allas vår förhoppning att vi är bättre rustade när nästa kris kommer, för vi kan vara säkra på att den kommer, men inte när. 21 (): Idealet för KU:s granskningsarbete är självklart att det finns en bred enighet och bred konsensus i våra betänkanden. Särskilt angeläget är det i den typ av betänkanden som rör och dess konsekvenser, den katastrof som hade stora konsekvenser personligen för dem som drabbades men också samhälleliga konsekvenser även i det politiska systemet och som kom att få konstitutionella konsekvenser i . Det här har granskats av både tidigare och . Möjligen ser vi ett avslut på KU:s granskning av regeringens agerande efter tsunamikatastrofen 2004. Man kan säga möjligen, för det kan dyka upp saker även efter det här. Det har varit en bred genomgång, och det är ett digert material som ligger till grund. KU har haft tillgång till båda rapporter. Det är också viktigt att tänka på att KU endast granskar regeringen och enskilda statsråd, inte tjänstemännen den uppgiften har . Precis som sagts här har KU funnit att det inte finns något i det material som har kommit till efter den första granskningen som ger skäl till en förnyad prövning. Det nya materialet bekräftar den tidigare bilden. och borde ha varit mer aktiva i det inledande skedet av tsunamikatastrofen. KU:s granskning är mycket viktig, och svaren på KU:s frågor måste vara korrekta såväl i utfrågningar som i den skriftliga korrespondensen. Det är den delen som är det mest anmärkningsvärda. Det är uppenbart att KU har fått felaktiga svar på de frågor som vi har ställt till . Det är saker som delvis kan förklaras med bristande rutiner, men man måste också komma till den slutsatsen att det är anmärkningsvärt att uppgifter undanhållits KU. De uppgifter som lämnas till KU ska vara korrekta. Vi har inte heller kunnat få någon klarhet i den tidigare statsministerns kännedom om tsunamibanden även om jag ser det föga sannolikt att den kännedomen fanns eller hur det skulle ha påverkat vår granskning. Det kan inte nog understrykas att uppgifterna till KU ska vara korrekta. Annars undergrävs hela den konstitutionella kontrollen av regeringen. Det är mycket allvarligt. Det är också symtomatiskt att i genomgångens slutskede har av den nuvarande regeringen, efter den inledande turbulensen kring antalet band och hur meddelarskyddet kunde värnas, satts upp fungerande rutiner för detta. Det kunde säkerställas att det inte kom för när. Tsunamigranskningen är slut men kommer att delvis leva vidare i den översyn av sekretesslagstiftningen om säkerhetskopior som blir ett arv efter detta. Det tror jag kommer att bli en mycket viktig fråga att titta på som tidigare inte har varit belyst men som kom till sin spets under KU:s granskning. Precis som sade har vi också haft att diskutera anmälningarna när det gäller razziorna mot The . Det föranleder inget uttalande från KU. Man kan ha olika åsikter om lämpligheten i kommunikationen med såväl svenska som amerikanska myndigheter och de generella direktiv som ges, men något konstitutionellt fel begicks inte av vare sig statsrådet eller regeringen. Med det, fru talman, yrkar jag på godkännande av utskottets anmälan. 22 (): sätter vi punkt för den parlamentariska granskningen av statsledningens hantering av en av det moderna mest traumatiska händelser, tsunamikatastrofen. Fakta i målet är tämligen oomtvistade, och vår nu avslutade granskning bekräftar i allt väsentligt det som först och sedan konstaterat. Det kan sammanfattas i två kritiska synpunkter. 1.Vid det tillfälle då katastrofen inträffade saknade en fungerande krishanteringsförmåga. Det var väsentliga brister i kansliets organisation som förklarar denna mycket allvarliga omständighet. 2.Vissa nyckelpersoner inom statsledningen agerade inte på ett tillfredsställande sätt. Detta gäller främst dåvarande statsministern . Följden av dessa brister, och det är vad vi mest har att beklaga, var att många människor fick lida mer än vad själva situationen krävde. Därför var det mer än befogat när statsministern bad de drabbade om ursäkt för allt det som inte gjordes bättre. Den stora lärdomen som statsledningen har dragit av tsunamikatastrofen gäller krisorganisation, som just därför har reformerats på ett sätt som borde förebygga att det inträffade upprepas.