prot · GV0998 · 2008-04-17 00:00:00 — Det handlar om tillgänglighet, komfort, tid och flexibla transportlösningar. Att göra kollektivtrafiken gratis kommer bara att få folk att sluta gå och cykla för att i stället ta bussen. Det, mina vänner, är varken klimatsmart eller särskilt hälsosamt. Jag tycker att vi kan lägga de miljarder som en sådan satsning skulle kosta på andra mycket angelägna infrastruktursatsningar. För att kollektivtrafiken ska bli den reella valmöjlighet som vi vill krävs att utvecklingen går vidare. Jag har tagit upp rapporten framåt och det pågående arbetet med den, det kommande arbetet med översynen av lagstiftningen inom kollektivtrafikområdet, strategin för att nå målen med handikappolitiken och EG-förordningen och behovet av ökad konkurrens. Vi kommer att få anledning att återkomma till samordning, standard, mer konkurrens och upprustade banor. Jag kan konstatera att det händer en massa saker, och det är bra. ska jag bege mig till T-centralen och åka kollektivt monopol hem till . Jag ser fram emot att ha fler konkurrensutsatta alternativ att välja mellan. Än så länge åker jag med det alternativ som finns. Jag yrkar avslag på samtliga motioner och de reservationer som har lämnats in och bifall till förslagen i betänkandet. 27 () replik: Jag hörde prata om funktionshindrade och deras möjligheter och rättigheter att ha tillgång till kollektivtrafiken 2010. Det riskerar att bli ungefär som med kärnkraften. Vi fattade beslut om att den skulle avvecklas. När det började närma sig slutmålet kom man på att man måste sätta in kraftåtgärder för att det skulle lyckas. Vi har inte lyckats . Det kanske inte är så ledsen för jag har hört synpunkter i den riktningen. När det gäller den här frågan tycker jag att det är anmärkningsvärt att man sätter upp ett mål för ett beslut i med inriktning på 2010 och står här 2008 och diskuterar, har visioner, vill införa program och ha seminarier. Alla klutar måste sättas in för att alla människor ska känna sig delaktiga och ha möjlighet att resa kollektivt. Jag vädjar om att man vidtar kraftåtgärder. När det gäller klimattaxa sade någon att alla skulle sluta åka bil om kollektivtrafiken var gratis. Det tror inte jag. Det har jag aldrig sagt. Men jag tror att det vore en klar fördel för kollektivresandet, inte minst i våra större städer. Som jag också sade ska det finnas tillgång till kollektivtrafik, den ska ha hög turtäthet och helst ett mycket lågt pris. De tre sakerna tror jag kommer att leda till att vi kan öka kollektivreseandelen. Att det skulle vara ett vansinnigt förslag har jag svårt att se. Det vansinniga är det som vi håller på med just , nämligen att vi skitar ned vår gemensamma jord och i allmänna ordalag pratar om att vi har jättestora problem. Vi har en regering som kan säga det i allmänna ordalag men sedan säger att man ska satsa mer på vägar än på järnväg och att man drar ned på och satsar på i stället. Man pratar med kluven tunga. Det är inte trovärdigt. Om jag ska åka kollektivt måste jag gå . Andra måste gå betydligt längre. Jag vill hävda att om fler reste kollektivt skulle fler gå längre. Det bortfall man får för att någon slutar cykla när det är snöglopp kompenseras av att man går eller cyklar till kollektivtrafiken. 28 () replik: Jag instämmer och jag håller med om att tillgängligheten för funktionshindrade har prioriterats på tok för dåligt. Jag kan inte säga annat än att det är så. Det är också därför som alliansregeringen nu prioriterar det. Förhoppningarna är att vi ska hinna nå målen till 2010. Vi har ju haft majoritet bara så det är svårt att uppfylla det under alliansregeringens tidsperiod. Där får man väl rikta en viss kritik mot tidigare regeringar också. Men det finns också all anledning för alliansregeringen att vara självkritisk även här. Jag har med mig en studie från om arbetspendling. Den heter Färdmedelsvalets komplexa förutsättningar. Det är en ypperligt bra avhandling. I denna, under slutsatserna, står det att ett lågt biljettpris sannolikt inte är något som har potential att locka över bilpendlare till färdmedlet, det vill säga kollektivtrafiken. Bilpendlare har en högre pristolerans. Vad de i stället prioriterar är kortare restider och flexibla transportlösningar. Det finns andra undersökningar som också visar detta. Det är så mycket annat som spelar roll. Priset spelar roll, men det har inte alls en övergripande roll. Tillgänglighet, komfort och en massa andra saker kommer före. SL:s undersökning visar att priset kommer på åttonde plats. Jag menar att det är betydligt mer angeläget att satsa alla dessa miljarder på angelägna åtgärder inom infrastrukturen i stället för att subventionera detta fullt ut. 29 () replik: Om vi fullföljer resonemanget kan vi säga att vi gör tvärtom. Jag är inte ironisk. Det här är inte mitt förslag. Men om man säger att det inte har någon betydelse kan man ta bort alla subventioner så får folk betala vad det kostar att resa. Då får vi se vilket utslag vi skulle få på kollektivresandet. Jag är övertygad om att det skulle bli ett påtagligt negativt resultat. Ännu färre skulle välja att resa kollektivt. Vi ska också beakta trafiksäkerhetssynpunkter. Om någon stockholmare till exempel väljer att ta tunnelbanan, pendeltåget eller bussen när det är snöglopp ute i stället för att ta den traditionella cykelturen kan det ju vara en fördel ur trafiksäkerhetssynpunkt. Jag tror inte att man ändrar livsstil om priset på bussen eller tåget går ned, men man hävdar om och om igen att det saknar betydelse. Det kanske är så många som är desperata när de vill resa att priset kommer långt ned därför att man inser att turtäthet och tillgänglighet inte funkar, och då går det inte att diskutera prisfrågan. Det kanske är det som är orsaken att det kommer längre ned. kvarstår att framåt och andra instanser tar upp reseavdrag och att man ska se över skattesystem. Allt det syftar till att det relativt sett ska bli billigare att resa kollektivt. Då håller inte resonemanget att det inte ska ha någon betydelse. Om det helt saknar betydelse ska man inte komma med den typen av förslag när det gäller skattelagstiftningen heller. Det brukar bara vara ut till den egna bilen, men de flesta får faktiskt gå eller cykla åtminstone och kanske upp till om de ska ta sig till det kollektiva resande, inte minst i de trakter där jag och bor. Det skulle leda till att fler går och cyklar kortare sträckor , vilket skulle vara positivt för folkhälsan, inte negativt. 30 () replik: Jag har aldrig hävdat att priset inte skulle ha någon som helst betydelse, för det har det. Det ska vara en prisvärd nivå som läggs fram på en decentraliserad nivå. Det ska inte vi här i besluta om. Det sker ute i våra regioner och kommuner. Det tycker jag är en rimlig hållning att ha. Jag tror att det är viktigt att man har någon form av pris däremot. Jag kan tycka att det är rimligt att det är subventionerat med . har vi inte den konkurrensen som vi kanske skulle önska att vi hade. Det skulle kanske driva ned priset på vissa håll. kan jag tycka att en subventionering är rimlig. Men att helt frångå någon som helst form av betalning för någonting som man utnyttjar och som också i många fall genererar utsläpp eller andra påfrestningar på vägnät och sådant tycker jag är helt orimligt. Det är väldigt viktigt att människor själva får göra det valet och göra den prioriteringen utifrån sin egen ekonomi. Jag tycker att det är fullt rimligt att kollektivtrafiken ska vara billigare, mer prisvärd, än mer klimatovänliga alternativ som att ta egen bil till exempel. Det är fullt rimligt. Men att helt vara utan någon form av prissättning på en sådan tjänst leder bara till att man slutar cykla och gå, och det tror jag inte på. 31 (): För räkning yrkar jag bifall till reservation nr 1 och reservation nr 6. Det finns många välvilliga formuleringar i det här betänkandet när det gäller kollektivtrafik. Men hur mycket den välviljan är värd fick vi ett bra besked om när vårpropositionen lämnades. Man flyttar pengar från till . Det är så man mäter det reella intresset. Det är fortfarande så att majoriteten och regeringen står bakom Förbifart , en gigantisk satsning på minst 25 miljarder som kommer att öka kapaciteten för den trafik som förstör klimatet och som gör att man inte har resurser till den kollektivtrafik som behöver byggas ut. Jag kom lite för sent till den här debatten. Det beror på att jag har varit och debatterat möjligheten att använda bil . I den debatten konstaterade vi från alla håll att det är problem med de flesta bränslen. Problemen med fossila bränslen är väl kända. Trafiken är till beroende av fossila bränslen i . Det har en klimateffekt som inte är acceptabel, vare sig i vårt land eller i något annat land. Men även förnybara bränslen har problem. Det finns en etisk konflikt mellan att använda marken för att odla mat till människor och att använda marken för att odla bränslen till våra bilar. Det finns också annan teknik. Många vurmar för plugin. Det finns säkert någon funktion i detta, men då är man beroende av mer el och batterier som är gjorda av litium. Och hälften av allt litium finns i och tillverkas eller tas fram under omständigheter som inte är särskilt humana. Slutsatsen av hela den här diskussionen är egentligen att vi måste använda mycket mindre energi för att förflytta oss själva. Hur gör vi det bäst? Jo, genom att vi åker tillsammans. Då kommer man in på detta med kollektivtrafik. Menar vi politiker allvar när vi säger att vi gynnar kollektivtrafik? Jag tror att det är dåligt beställt med det. Väldigt mycket av klimat- och miljöanpassningen har handlat om miljöbilar. Jag tror att det är dags att flytta över fokus till kollektivtrafiken om vi någonsin ska nå våra klimatmål. Det finns en tidsaspekt på detta. Vi har kanske max åtta till på oss att vända ökningen av växthusgaser till en minskning. Då måste man se till att järnvägen byggs ut men också att busstrafiken, som redan har befintlig infrastruktur, får plats på bilens bekostnad. Man måste prioritera den i gatuutrymmet och trafiksignalerna och prioritera en kollektivtrafiknorm i stället för en p-platsnorm. Det är också viktigt att man tar bort avkastningskravet på SJ så att SJ får en reell möjlighet att konkurrera med inrikesflyget. Vilket av dem som är klimatsmartast tror jag inte att vi behöver ta någon diskussion om. Det är också viktigt för att man ska kunna ta jämställdhetsmålet på allvar. Kvinnor är i mycket större utsträckning beroende av kollektivtrafiken för sina transporter än vad männen är. När man frågar kvinnor vad som är viktigt att politiker satsar på är det en större andel av oss som svarar kollektivtrafik jämfört med om samma fråga ställs till männen. Det är också viktigt att kollektivtrafiken blir tillgänglig för så många som möjligt. Här är ledsagningen ett väldigt viktigt problem. Den har blivit allt viktigare ju fler tågbolag och bussbolag som trafikerar i kollektivtrafiken. Det är just övergångarna mellan olika kollektivtrafikslag som är besvärliga för funktionshindrade. Då är det viktigt att det finns ledsagning som är någorlunda rimlig i sammanhanget. har tillverkning av bilar, och det har haft stor betydelse för den trafikpolitik som har presterats här i riksdag, men det tillverkas också bussar. Jag tror att vi borde fundera smartare över hela branschen och inte bara i de miljöorganisationer som är kloka nog att inse att kollektivtrafiken är en viktig ingrediens i miljöanpassningen av transportssystemen. Alla, hela branschen, Kommuner och Landsting och andra, borde samlas och enas. Därför är det bra att det här med framåt har lett till någon sorts samling. Men det krävs också att man vidtar radikala åtgärder och vågar stå upp för dem. måste få ett ordentligt krav på sig att ta det sektorsansvar man har men som man i väldigt liten utsträckning har visat några konkreta exempel på att man klarar av jämfört med att förbättra för biltrafiken. Jag tror att det behövs en uppryckning i många kommuner och regioner där man prioriterar och bygger ut kollektivtrafikinfrastruktur. Det är mycket billigare än att bygga ut till exempel Förbifart . Då tror jag att måste samarbeta med kommuner och regioner på ett bra sätt. kan inte kollektivtrafiken klara all klimatanpassning som är nödvändig för att vi ska nå klimatmålen, men den är bra mycket mer strategisk och långsiktig just genom att det är så lite energi som går åt när man transporterar sig tillsammans. Vi måste också planera i samhället så att kollektivtrafiken är det naturliga sättet att förflytta sig, att bilen bara är ett komplement och att bilen framför allt används i de områden som är så glest befolkade att kollektivtrafiken inte kan ha någon stark försörjning. Den här frågan är jag övertygad om kommer att bli mycket viktigare . Då är det en poäng att vi i trafikutskott tar de här frågorna på allvar, för att förflytta sig tillsammans är det energieffektivaste sättet att ta klimatmålen på fullt allvar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 9 § Lagändringar med anledning av den nya Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2007/08:FöU10 Lagändringar med anledning av den nya (prop. 2007/08:71). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi går över till dagens frågestund. Vi hälsar statsråden välkomna. Det är näringsminister , statsrådet , statsrådet , jordbruksminister och statsrådet . 33 (): Jag vill rikta min fråga till näringsminister . Under valrörelsen talades det om att småföretagen skulle få sänkt skatt. Detta har resulterat i att företag med två tre anställda får betala högre skatt med . kunde vi läsa att det kommer ett nytt utredningsförslag från regeringens egen utredare när det gäller a-kassan. Småföretagare som inte ser någon nytta i att vara med i en a-kassa ska ändå tvingas betala en extra skatt på för att vara ansluten till detta obligatorium. Tycker att detta är rimligt gentemot småföretagarna? 34 Näringsminister (): Tack för frågan. Låt mig börja med regeringens inställning till jobbskaparpolitiken. När vi tog över var det över en miljon människor som inte gick till jobbet en vanlig dag. Vi tycker inte att det är ett välfärdssamhälle om människor ställs i utanförskap. Därför riktade vi våra skattesänkningar och sänkningar av arbetsgivaravgifter mot de grupper som hade det svårast att ta sig in på arbetsmarknaden långtidsarbetslösa, långtidssjuka, unga, invandrare. Det är också därför som vi har styrt om den generella arbetsgivaravgiftssänkningen mot de grupperna. Vad har detta lett till? Jo, 165 000 färre i utanförskap 165 000 färre som tvingas till utanförskap trots att de inte vill det. Det är 165 000 fler som får arbetskamrater, som får lön, som får känna att de behövs. Det ska ställas mot den politik som Socialdemokraterna visar upp, där ni i stort sett säger nej till alla de åtgärder som vi vidtar för att förenkla för företagen. Vi har riktat sänkningarna av arbetsgivaravgifterna mot de grupper som stod utanför, just därför att vi vill minska utanförskapet. Det har gett resultat, och det är vi otroligt stolta över. Företagen ser att vi vidtar också en massa andra åtgärder för att minska kostnaden. I valet mellan oppositionen och regeringen ser vi också i opinionsmätningarna att man väljer regeringen. 35 (): Om detta ska vara meningsfullt ska det här vara en frågestund. Jag ställde en fråga till statsrådet, men det hon sade öppnar för en ny debatt. Jag är just nu förhindrad att debattera i kammaren, men jag vill ha svar på en fråga. Är det rimligt att ge småföretagarna extra skatt på i ett a-kassesystem? Hela a-kassesystemet är underminerat. 450 000 personer har lämnat a-kassan eftersom de har fått en så dyr försäkring som är hälften så bra. Många anser sig inte ha råd att vara med i detta system. kommer obligatorieförslaget som gör att alla som inte har haft råd att vara med tvingas in i ett obligatorium. får löntagarna en extra skatt på . Till exempel deltidsanställda som inte anser sig ha haft råd får denna extra skatt. Ge ett svar nu: Är det inte dags, , att skrota detta obligatorium? Det är bara ett tricksande med en a-kassa som ska vara en del i välfärdssystemet. 36 Näringsminister (): Vår grundläggande inställning är att det ska finnas ett skydd för alla som är arbetslösa företagare och anställda. Det är därför vi utreder ett obligatorium. De konkreta förslagen till det obligatoriet kommer vi att återkomma till. I grunden vill både företagare och anställda ha trygghet. Det gäller både vid sjukdom och vid arbetslöshet. Det vi har kritiserat har handlat om att företagare inte har haft samma rätt till dessa försäkringssystem som anställda har haft, men de har varit med och betalat. Det är också därför som vi har tillsatt en utredning om obligatoriet och sjukförsäkringen för att minska skillnaden mellan att vara anställd och vara företagare. Det kommer aldrig att bli likvärdigt att vara anställd och vara företagare, men vi kan åtminstone se till att vi har ett försäkringssystem som ger en större trygghet och ett större skydd. Det är därför som obligatoriet är viktigt. Alla som drabbas av arbetslöshet ska också veta att det finns en trygghet. 37 (): Min fråga går också till näringsminister . Hur ska vi få ett ökat företagande i landet? är det land som har lägst andel företagare. Den skrivelse som kom här om regelförenklingsarbete med målet färre statliga regler om företagande kommer att underlätta för företagare i . Min fråga gäller ungt företagande. Om vi ska få en ökad andel företagande måste vi också få fler unga som blir företagare. Hur tänker sig näringsministern att förenkla för unga människor att starta och driva företag i landet? 38 Näringsminister (): Tack så mycket för frågan. Det här är en viktig fråga. Vi kan titta på vårt grannland , som har varit framgångsrikt med att få fram ändrade attityder bland unga när det gäller företagsamhet. De har en nationell strategi för entreprenörskap i skolan, som vi tittar på för att se vad vi kan lära av och göra här hemma. Vår ambition är att kunna presentera en nationell strategi för entreprenörskap i skolan. Redan nu gör vi dock en del insatser. fattade jag beslut om att ge pengar till Ung Företagsamhet. De får sammanlagt . Näringslivet har sagt att man är beredd att satsa lika mycket. Syftet med detta är dels att fler unga ska få en chans att prova på Ung Företagsamhet, dels att verksamheten ska tas med in i de praktiska yrkesutbildningarna och dels att sprida verksamheten ännu mer över hela . De som har gått igenom Ung Företagsamhet har också en mer positiv inställning till entreprenörskap. Jag välkomnar alla landets ungdomar att haka på de satsningar som vi kan göra tack vare dessa pengar till Ung Företagsamhet. 39 (): Tack, näringsministern, för svaret. Ung Företagsamhet gör en fantastisk insats för att intressera ungdomar för företag och för företagande. Det kommer att bära frukt, och har redan gjort det. Ett problem är kortsiktighet. Man startar, genomför och avvecklar företag. Det beror bland annat på att när man är inte kan starta företag. Kommer man att titta på förutsättningar för unga människor att starta företag? Anledningen till min fråga är som går i åttonde klass i . Han är prao i . Han vill gärna ställa denna fråga och få svar från näringsministern. 40 Näringsminister (): Det är väl underbart att det finns ett sådant driv i många ungdomar att de vill starta företag . Vi har dock sagt att det är viktigt att man är myndig när man ska ta ett sådant ansvar som ett företag innebär. Vi ser över möjligheterna att göra det enklare att få F-skattsedel. Det kommer att göra det enklare också för många unga. Ung Företagsamhet är ett praktiskt sätt att få prova på företagande. Det som gläder mig är att det finns ett stort intresse och att många tjejer är med. Vi ska komma ihåg att vi ligger på 23:e plats när det gäller kvinnors företagande i . Jag vill att fler kvinnor ska vilja starta och driva företag. Ung Företagsamhet och annan verksamhet som andra organisationer bedriver är ett bra sätt att få prova på. Den oftast positiva erfarenheten tar man med sig i företagsamheten när man har möjlighet att starta på egen hand. Uppmuntra till företagande och använd Ung Företagsamhet som ett sätt att träna inför den stora dagen då man får en egen F-skattsedel! 41 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet som ansvarig för äldreomsorgen. publicerade Kommuner och Lansting en undersökning bland allmänheten om finansieringen av välfärden. Nio av tio föredrar ökad kvalitet inom äldreomsorg, skola, hälso- och sjukvård före sänkt skatt. föredrar ökad kvalitet i äldreomsorgen, företrädesvis genom mer personal, före att man sänker skatten när utrymme finns i kommunen. kan tänka sig att betala mer skatt för att förbättra äldreomsorgen för alla. Den solidaritet som man ser här gör mig glad, för det behövs mer personal både i och på våra äldreboenden. Just nu aviserar regeringen i vårpropositionen försämrad ekonomi i kommuner och landsting. drar regeringen ned på statsbidraget till kommunerna med 4,6 miljarder. Jag vill då ställa frågan till statsrådet: inte statsrådet en oro för att det här i stället för mer personal inom äldreomsorgen kommer att innebära besparingar i äldreomsorgen ute i kommunerna? 42 Statsrådet (): Vi har varit med om någonting historiskt. som vi satsar väldigt mycket på att utveckla kvaliteten i äldreomsorgen har vi sänkt skatterna, och genom det har många fler kommit i arbete, vilket ger mer intäkter både till statskassan och till kommunkassorna. Det är anledningen till att staten kanske inte i samma utsträckning behöver vara bidragsgivare till kommunerna. Låt mig säga något om vad vi har gjort för att stärka kvaliteten, för det har varit en prioriterad fråga för regeringen. Vi tillför nu minst 8 miljarder inom ramen för den här mandatperioden. Det är det största tillskott som staten har givit till kommunerna riktat till äldreomsorgen. Det här är naturligtvis tänkt som en kvalitetsförstärkning när det gäller både att bygga nya platser inom äldreomsorgen och att utveckla kvaliteten inom exempelvis demensvården, snabbare rehabilitering och så vidare. Ett starkt kvalitetsarbete har varit en prioriterad fråga för regeringen, och vi har stöttat kommunerna i att göra detta arbete. 43 (): Som gammal kommunpolitiker och ansvarig för äldreomsorgen i vet jag att när statsbidragen krymps och blir mindre i tider när kommunerna har dålig ekonomi drabbas också de kommunala verksamheterna. De stora kommunala verksamheterna är äldreomsorg, förskola, skola och gymnasieskola, och det är där de stora pengarna ligger. I skulle den här frysningen av statsbidraget, som kommer som kommunernas överskott vänds i ett negativt underskott enligt regeringens egen vårproposition, innebära 248 miljoner mindre och 570 heltidsjobb mindre. Vi har varit överens om de satsningar som görs på äldreomsorgen, som började redan under den förra regeringen, men har också sagt att i stället för att sänka skatten ska man satsa på välfärden. Jobben kan likaväl komma inom äldreomsorg, hälso- och sjukvård, skola och förskola. Inom äldreomsorgen vill vi ha 25 000 nya jobb, och det ger också skatter och intäkter till kommuner och ger människor jobb, viktiga och värdefulla jobb. 44 Statsrådet (): Jag har varit på äldreriksdagen och träffat massor med politiker. Det är intressant att se vilken ambitionsnivå man har när det gäller äldreomsorgen och vilket kvalitetsarbete som bedrivs ute i äldreomsorgen . Man har naturligtvis noterat att regeringen bidrar till denna. Det inte riktigt vill se är sambandet mellan att öka arbetskraftsutbudet genom sänkta skatter och att gynna välfärdsarbetet på lång sikt. Det är bara genom att fler kommer i arbete som vi kan trygga både bra pensioner och en bra äldreomsorg framöver. Det är den insikten som jag hoppades att skulle ha, för vi har diskuterat det här . Sambandet är så tydligt.