prot · GW0938 · 2008-11-28 00:00:00 — Europeiska unionens kritiska dialog med övergick till att bli en mer allomfattande dialog, som också inkluderade en särskild dialog om de mänskliga rättigheterna. Detta dialogformat har dessvärre inte varit särskilt effektivt , då det internationella samfundets förhållande till dominerats av frågan om ambitioner med sitt kärntekniska program. vägrar fortfarande att återuppta den särskilda MR-dialogen med Europeiska unionen, som i praktiken varit fryst av . Precis som Amineh Kakabaveh är jag övertygad om att en politisk, ekonomisk och diplomatisk isolering av inte skulle gynna utvecklingen i landet, snarare tvärtom. Utan fortsatta kontakter via diplomatiska kanaler och politiskt besöksutbyte mister vi möjligheterna till förståelse och till att framföra vår kritik. Under det svenska EU-ordförandeskapet kommer regeringen att fortsätta arbetet för att stärka folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Det ligger lite framåt i tiden, så exakt hur vi kommer att agera där får vi nog återkomma till. 27 AMINEH KAKABAVEH (v): Jag skulle först vilja tacka utrikesministern för svaret. Det gläder mig att utrikesministern delar min uppfattning när det gäller utvecklingen i . Likaså gläder det mig att utrikesministern förklarar att det som har bäst möjligheter att påverka är ett enigt uppträdande och inte ett splittrat och oenigt världssamfund. På den punkten är jag och utrikesministern fullkomligt eniga. Men vad jag är ute efter är naturligtvis inte bara att vi ska vara eniga om bedömningen av regimen i . Vad jag är ute efter är ett enigt handlande från världssamfundets sida när det gäller och kampen mot brotten som begås mot mänskliga rättigheter i landet. Som utrikesministern påpekar har det kommit nya signaler från när det gäller . Redan innan installerats som president förklarade man att man inte ska konfrontera sina motståndare utan föra dialog med dem. Det är stor skillnad mellan Obamas proklamerade hållning och den tidigare Bushadministrationens. Den tidigare administrationen förde en konfrontationspolitik gentemot , vilket gjorde den iranska regimen än mer aggressiv, allt mindre möjlig att tala med. Den bet sig fast i en hård och brutal politik mot mänskligheten. Bushadministrationens politik visade sig inte leda någon vart. Det hjälpte inte ens med krigshot. Hotar man med krig blir den hotade regimen inte villig till några eftergifter. har varit för ineffektivt och alltför hotfullt i sin politik mot , anser jag. finns en möjlighet till ett enigt uppträdande. Det är både angeläget och bråttom att göra något när det gäller mänskliga rättigheter, framför allt kvinnors rättigheter i . Precis som utrikesministern säger fortsätter det grymma förtrycket av kvinnor i landet. De fängslas, hängs och stenas. Kvinnor piskas för att de inte täcker hela håret på sitt huvud. Minderåriga avrättas offentligt. Vad det handlar om är könsapartheid. I kunde vi i går läsa att människorättsaktivisten dömts till döden och ska avrättas. Han är inte ensam. får jag nyheter och brev om oppositionella författare, kritiska journalister med flera som mördas. Ett av exemplen är från , , som är journalist och mamma till en tvååring. Hon sitter fängslad därför att hon har skrivit artiklar om kvinnors situation i Baluchistan, en del av . 28 Utrikesminister (): Från tidigare interpellationsdebatter vet vi ju att vi i grunden gör samma bedömning av de här frågorna. Det hindrar inte att det har ett mycket stort värde att de också diskuteras i riksdag. är bland de länder i världen som avrättar flest personer. toppar listan, men ligger mycket tydligt på plats nr 2. Det är svårt att ha några exakta siffror, men om man håller sig till uppgick antalet kända avrättningar 2007 till 317. Det är en mycket hög siffra. Uppgifterna varierar, men de ligger med all sannolikhet i intervallet mellan 200 och 300 personer. Det vi har reagerat mot speciellt är som bekant, utan att värdera detta alltför mycket, de fall där man till och med använder stening som avrättningsmetod. Det är ett barbari som går utöver det barbari som dödsstraffet i sig innebär. Där reagerar Europeiska unionen, och där reagerar . Det har varit ett moratorium med detta. Men till exempel har en kvinna av allt att döma avrättats genom stening i . Vi förde upp detta i en diplomatisk dialog med , dessvärre utan att detta hade någon effekt. Men det är viktigt i alla fall att vi markerar vår ståndpunkt när det gäller dessa frågor. Sedan ska vi också diskutera den vidare situationen. Vi har , tror jag, kanske delvis en ny möjlighet till en dialog med som har att göra med skiftet, som nämndes, av den amerikanska administrationen. Frågan om relationerna till och hur vi ska hantera står mycket högt upp på den transatlantiska samtalsagendan , innan administrationsskiftet, och kommer att stå där med lika stor tyngd efter administrationsskiftet. Det är klart att detta samtal domineras av den kärntekniska frågan. Om det domineras för mycket kan man diskutera, men det domineras av den kärntekniska frågan. Även inom denna finns det dock anledning att diskutera hur strategin ska utformas för att vi ska få till stånd en öppning gentemot som inte bara skapar förutsättningar för någon typ av överenskommelse i den kärntekniska frågan utan skapar öppningar i övrigt gentemot det iranska samhället. Det ska i och för sig respektera att självt formar sin egen framtid men det kanske öppnar för ett närmande och för en långsiktig iransk samhällsomvandling som medför att krav på demokrati och krav på mänskliga rättigheter har lättare att göra sig gällande inom den iranska debatten. Som Amineh Kakabaveh och jag har konstaterat tidigare är ett stort, kulturellt och mänskligt rikt samhälle som har potential för en helt annan utveckling än den vi ser under denna regim. Då måste vår politik vara både att vara mycket tydlig när det gäller att kritisera denna regim för brott mot mänskliga rättigheter inom denna ram, dödsstraff speciellt och alldeles speciellt de barbariska dödsstraffen stening och sådant, liksom kvinnors förtryck. I en annan del av samma strategi behövs en öppning som skulle kunna medföra att vi långsiktig får en mer respektfull iransk utveckling av rättigheter, frihet och demokrati. 29 AMINEH KAKABAVEH (v): Tack, ministern, för svaret! Jag är glad över att vi är eniga här i riksdag om hur brutal regimen i är. Jag tänkte gå tillbaka till brutalitet mot kvinnorna. I min förra interpellationsdebatt lyfte jag fram några kvinnor. De kvinnorna, och många andra, sitter kvar i fängelse . Det är , , Fatmah Ghoftani, och . De här kvinnorna och studenterna är fängslade på grund av att de har skrivit artiklar och haft åsikter. Det är bara några få exempel på kritiska kvinnor med starka åsikter. Allt detta vet utrikesministern, och det gläder mig. Men för oss gäller det att gripa tillfället i flykten och försöka samordna de krafter som finns för mänskliga rättigheter i . Möjlighet till enat uppträdande mellan och har ökat i och med den nya ledningen i . Det får vi hoppas ska leda till något konstruktivt. Utrikesministern hänvisar till att vissa steg tagits inom FN. Visst, så är det, men det var under Bushadministrationens tid. Det är knappast någon dialog när den ena parten talar om skurkstater och den andra om den stora satan. En sådan politisk pajkastning gagnar faktiskt bara den iranska regimen och dess mörka krafter. Det medförde bara att Ahmadinejad kunde uppträda i till exempel FN:s korridorer och strö massor av lögner och osanningar omkring sig. Han sade i princip att det bara var västvärldens lögner och att det inte finns något brott mot mänskligheten. Det är pinsamt att en president som Ahmadinejad ska vara i , i FN:s korridorer och strö ut sådana lögner och osanningar. Den typen av dialog eller snarare brist på dialog är inte fruktbar och inte ens seriös om man vill ta kampen för mänskliga rättigheter på allvar. 30 Utrikesminister (): Jag tror att vi i allt väsentligt har gemensamma bedömningar både av situationen som den är vad gäller mänskliga rättigheter, vad gäller kvinnors situation och vad gäller användningen av dödsstraffet inom , liksom det sätt på vilket vi ska arbeta med de här frågorna. Där vi har möjlighet att göra det ska vi också ta upp enskilda fall i den diplomatiska dialogen. ska vi verka för att man får en mindre allmänkonfrontatorisk attityd gentemot , vilket kanske kan bana väg för ett något annorlunda samtalsklimat, som kanske kan bana väg för att vi får en ökad respekt för demokrati och mänskliga fri- och rättigheter. Det ska gärna sägas, och vi ska vara medvetna om det också, att när vi säger att vi tar upp enskilda fall, vilket vi gör och har gjort senast i , tar vi upp dem med företrädare för det iranska . I vilken utsträckning det iranska har något inflytande och i vilken utsträckning de för detta vidare vet vi inte. Det är ju inte det iranska som mig veterligt vare sig förkunnar dödsdomarna eller verkställer dem, försiktigt uttryckt. Det viktiga är att det är den kanal som vi har, i avsaknad av lite bredare kontaktytor med det iranska inte alldeles lättöverskådliga politiska systemet. Min uppfattning är att vi måste skaffa oss bredare kontaktytor med det som sagt inte alldeles lättöverskådliga iranska politiska systemet, som vi har betydande synpunkter på men som är en realitet i detta land. Det kommer med all sannolikhet att vara en realitet i detta land . På så sätt kan vi kanske öka våra möjligheter till inflytande. Jag tror också att vi är eniga om att det förutsätter en något mindre konfrontatorisk allmändialog. Huruvida detta kommer att vara möjligt att uppnå eller ej tror jag är för tidigt att bedöma. Vi får ett administrationsskifte i . Det kommer att ta sin lilla tid för den att forma sin politik. Iranfrågan är mycket viktig för den och i den transatlantiska dialogen. Det kommer att ta ett bra tag innan vi ser de möjligheter som möjligtvis kan finnas i detta sammanhang. Jag vill i detta sammanhang nämna att vi från svensk sida fortsätter den dialog vi har med iranska myndigheter. Jag har träffat den iranske utrikesministern vid tre eller fyra tillfällen och erinrat om dessa frågeställningar. Jag kommer med all sannolikhet att träffa honom igen inom loppet av . Han kommer då inte att bli speciellt förvånad när jag tar upp dessa frågor igen. Jag tycker att det är viktigt att göra det för att markera inställning och Europeiska unionens inställning. Jag kan försäkra att vi kommer att fortsätta att göra detta även när vi gör det i egenskap av företrädare för hela Europeiska unionen . 31 AMINEH KAKABAVEH (v): Jag tackar ministern för svaret. Det gläder mig att vi är eniga den punkten när det gäller och brotten mot mänskligheten. Förhoppningarna är nu stora och situationen är annorlunda för att föra en kritisk dialog och utöka den både på europeiskt plan och från sida. Jag hoppas att det kommer att gynna inte minst kvinnornas och barnens situation. Det är nu vi har chansen att påverka på ett mer fruktbart sätt. Flera kan delta i den kritiska dialogen, inte bara EU. Vi måste ta tillfället i akt. kommer under det kommande halvåret att vara ordförandeland inom EU. Det är viktigt att komma ihåg. Det gläder mig att ministern redan nu vill fånga tillfället i flykten. Vi har ett särskilt ansvar. 32 Utrikesminister (): Jag kan inskränka mig till att konstatera att vi även är eniga i allt väsentligt. Jag sätter värde på dessa interpellationsdebatter som då och då ger oss, både företrädare från och företrädare från regeringen, en möjlighet att återkomma och i denna form från talarstol manifestera den enade linje vi har i de här frågorna. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2008/09:83 om demokratisk insyn i under och efter den föreslagna fusionen med 33 Näringsminister (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att får granskningsrätt i det föreslagna svensk-danska postbolaget. Frågan ställs mot bakgrund av ett brev från till mig. Låt mig först säga att jag inte har några principiella synpunkter på önskan att granska Posten efter samgåendet. Jag anser att i sin roll fyller en viktig funktion. anger i sin interpellation att den danska kommer att bibehålla sin granskningsrätt, då den har granskningsrätt även i av danska staten minoritetsägda aktiebolag. Den information jag har fått är att den danska inte har en sådan rätt till direkt granskning. Den svenska utgör en del av kontrollmakt, och uppdraget bestäms till både omfattning och inriktning enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Mitt svar till blir därför att det inte är jag eller regeringen som bör agera i frågan, utan det är alltså som genom lagen avgör gränsdragningen för granskningsrätt. 34 (): Tack för svaret, , även om jag inte är helt nöjd med det. Det förekommer dessutom felaktigheter i svaret. Bakgrunden till frågan är ett brev som är adresserat till näringsministern där tar upp frågan om den fortsatta granskningen. Man pekar på att den svenska staten inte kommer att ha bestämmande inflytande. Däremot redogör man för det faktum att den danska kommer att behålla sin granskningsrätt. Det är något som också understryks av de papper jag har här. De danska reglerna för är väldigt tydliga. Jag har dem på danska, så jag ska inte ta dem här och . Det blir lite krångligt, eftersom jag inte är så bra på danskt uttal. Men jag hoppas att de kommer att tillsändas näringsministern efteråt. Min fråga var: Avser näringsministern att vidta några åtgärder? Näringsministern svarar: Nej, det är nog som genom lagen avgör gränsdragningen för granskningsrätt. Jag vill påminna näringsministern om att det finns en bolagsordning för Posten. Det är som ägarrepresentant som beslutar om den. Man kan från regeringen ändra bolagsordningen och se till att det ingår. Min fråga till näringsministern gäller regeringens ansvar för att tillvarata svenska intressen vid förhandlingen. Det kan väl inte vara möjligt att man har avtalat bort det? Det måste finnas ett stort intresse från svenska staten och svenska medborgare att fortsatt kunna ha en insyn. Det var majoritet som fattade beslut om den framtida funktionen. Om nu inte kände till lagen som fattade beslut om, vilka initiativ kommer hon i så fall att ta för att ändra lagen? Jag tycker att det är viktigt att vi får en tydlig ordning i de här frågorna. Regeringen kan inte bortse från det i samband med utförsäljningar av olika bolag, eller privatiseringar som det här kan bli. vet vi inte ens om det blir någon fusion. Vi har inte sett vad som hänt där . Den svenska staten ska inte avsäga sig insynen. Vi har ett minoritetsägande i Nordea. Riksrevisorerna säger att det inte heller där är tydligt i lagstiftningen huruvida man kan ha revisionen. Det är viktigt att regeringen tittar på frågan. anger i svaret till mig att det är som borde vara den som agerar. Statsministern har sagt att kvaliteten i lagstiftningsarbetet nås genom att regeringen lägger fram en proposition. Min fråga blir: Delar inte näringsministern statsministerns uppfattning i frågan? Jag är som riksdagsledamot beredd att ta initiativ i näringsutskottet för att vi ska få en lagstiftning till stånd. Men som jag uppfattar det ligger fortfarande ansvaret på att bolagsordningen ändras. Min fråga blir: Är du beredd att göra förändringar i bolagsordningen för Posten så att också fortsättningsvis kan komma att granska svenska Posten? 35 Näringsminister (): Låt mig först säga att det är mycket viktigt att vi fortsätter att granska och har en stark riksrevision. Jag tror att vi från politiskt håll mår väldigt bra av att ha den kontrollmakten. Det är också grunden för den åsikt som vi förfäktade när tillkom. Ju mer av hög kvalitet vi kan ha, desto bättre är det för oss politiker. Det gäller både i form av kontroll och i form av råd i olika sammanhang. Det är också viktigt att vi följer många av dessa frågor på ett riktigt sätt. Det handlar om människors service. Grunden för samgående är att vi vill säkra medborgarnas service. Det är avgörande för att vi gör samgåendet. Vi tror att vi gör det på ett bättre sätt genom att samarbeta med den danska posten. är till för . Det är granskningsmakt. Det är viktigt att också ser till att det förhållandet mellan och regeringen ska finnas också fortsättningsvis. har också genom näringsutskottet samma möjlighet att begära ut material som avser bolag utan bestämmande statligt inflytande. Det kan man få från regeringen. Det är bra att man diskuterar kontrollen, men jag tycker att det i första hand är som ska ansvara för vad det är gör och inte gör. nämnde kvalitet i en frågestund, och är den del som granskar den verksamhet som staten genomför. 36 (): Jag fick inget svar. Det finns en bolagsordning för svenska Posten . I samband med förhandlingar med danska staten om ett samgående, en fusion, mellan danska och svenska Posten kan man naturligtvis skriva in i bolagsordningen i det nya bolaget att svenska också fortsättningsvis har granskningsrätt. Det är därför riksrevisorn har skrivit till näringsministern, inte till näringsutskottet. har fått detta brev för kännedom, precis som och finansutskottet. Det visar vilken vikt riksrevisorerna lägger på detta. Visserligen går brev ibland fel det måste även jag erkänna men det här är faktiskt adresserat till näringsministern. Om ett brev från riksrevisorerna adresseras till näringsministern pekar de också på vem som har ansvaret i frågan. Jag vill ha svar här och om är beredd att vidta förändringar i den bolagsordning som kommer att gälla för den danska och svenska Posten om och när en fusion blir möjlig och se till att inte avtala bort svenska intressen i samband med detta avtal och samgåendet. Naturligtvis kan ta initiativ till att ändra lagen, men jag har uppfattat att det är den sittande regeringen som har suttit som anser att det är regeringen som lägger fram propositioner om nya lagar och förändringar och att det blir bäst kvalitet på så sätt. Jag kan med full respekt säga att jag tror att vi skulle göra massor med lagar mycket bättre om vi socialdemokrater tillsammans med den övriga oppositionen fick majoritet för våra förslag till förändringar. Men jag inser att vi inte kommer att vinna så många av de omröstningarna. Därför vilar fortfarande ett stort ansvar på näringsministern och på den här regeringen att se till att riksrevisorerna får fortsatt granskningsmöjlighet. Jag uppfattar, herr talman, att faktiskt avsäger sig den möjligheten. Kan det vara ansvarsfullt av näringsministern att göra så? 37 Näringsminister (): är ett av de verktyg som har för att granska det som regeringen gör. Jag tycker att det är viktigt att man behåller den ansvarsfördelningen. Det är alldeles självklart att vi ska följa det här bolaget precis som alla andra bolag. Vi gör det också på ett mycket aktivt sätt. Hela vår utgångspunkt i sammanslagningen har handlat om att säkra svenska och danska medborgares tillgång till service. Mycket av det som händer på världsmarknaden handlar om att vi måste ha större postverksamhet för att kunna säkra en sådan service. Vi har också en ständig uppföljning och dialog med näringsutskottet om olika bolag och det bolagsansvar vi har. har stora möjligheter att följa både det här bolaget och andra bolag. Det är bra att det är så. Vi kan ha olika ingångar i hur vi ska göra olika fusioner och hur olika verksamheter ska skötas, men det är också viktigt att det finns en möjlighet i den diskussionen. Men i grunden utgör i första hand verktyg, och jag tänker hålla fast vid det. 38 (): Jag måste säga att det är häpnadsväckande. Vi har alltså en regering som inte vill styra de statliga bolagen, som inte är beredd att försvara och tillvarata svenska intressen vid en förhandling om ett kommande bolag, där man inom bolagsordningen ser till att den svenska får samma rättigheter som den danska har fått av danska regeringen och det danska parlamentet. Det är väldigt märkligt. Jag vill också påpeka att riksrevisorerna säger att möjligheten att ha den fortsatta granskningsrätten är viktig därför att man vill granska om de angivna fördelarna med samgåendet uppnås i det kommande nya bolaget. Det känns enligt mitt sätt att tolka näringsministerns svar som att hon är lite orolig över att ska få fortsätta att granska och hänvisa frågan till när riksrevisorerna har gjort bedömningen att regeringen kan ändra själv i samband med avtalet och den bolagsordning som förfäktar just . Jag skulle vilja fråga ytterligare en gång: Är du beredd att vidta de ändringar i bolagsordningen som behövs? Är du intresserad av att ta initiativ till att ändra lagen så att den fortsatta demokratiska insynen i under och efter den föreslagna fusionen med posten i också blir möjlig genom riksrevisionernas verksamhet? 39 Näringsminister (): Genom vårt ägande har vi stora möjligheter att styra de statliga bolagen. Vi gör det också i en öppen och bra diskussion och dialog med . Många av de diskussioner som förs om bolagen förs i näringsutskottet och också i samband med olika bolagsstämmor och annat. Det tycker jag är bra. Om vi ska äga dessa bolag ska det också finnas en tydlig koppling till ägarna och ägarnas representanter, i det här fallet medlemmar. Vi ska vara försiktiga med att säga vad den danska regeringen ska göra i det här sammanhanget. Vi gör lite olika tolkningar. Jag välkomnar att vill följa frågan. Jag har noterat att de fackliga representanterna i tycker att det är en bra sammanslagning eftersom det säkrar jobben och servicen både i och i . Det är också därför vi gör affären. Vi närmar oss slutet av förhandlingarna, och jag hoppas att vi ska nå i mål . Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2008/09:93 om kreativa näringar 40 Näringsminister (): har frågat mig hur jag avser att säkerställa att svenska småföretagare inom kreativa tjänster på nätet ges liknade konkurrensförutsättningar som konkurrenter i andra nordiska och europeiska länder samt hur jag avser att agera för att skapa bästa möjliga förutsättningar för kreativa näringar som helhet att vara konkurrenskraftiga på den digitala marknaden. Små företag som erbjuder kreativa tjänster och produkter är viktiga för utvecklingen i såväl näringsliv som offentlig sektor och kan bidra till ökad tillväxt och konkurrenskraft. Den snabba tekniska utvecklingen har givetvis påverkat kulturen i stort. I är det självklart för den unga generationen att upplevelser kan ske på Internet eller i andra digitala plattformar likaväl som live. Det borde vara lika självklart att erkänna att den som har skapat bör få betalt för sitt jobb oavsett i vilken form upplevelsen distribueras. Ett fördjupat samarbete pågår mellan näringspolitiken, den regionala tillväxtpolitiken och kulturpolitiken för att öka kunskapen om villkoren för kulturella och kreativa näringar och hur kultur och kreativitet kan främja tillväxt och förnyelse. Samarbetet har visat att det finns behov av aktörer som kan fungera som brobyggare och mellanhänder för att stimulera entreprenörskap och företagande inom kultursektorn men också för att öka kunskapen om konstnärliga och kreativa processer och hur dessa kan användas i näringslivet. Det har också visat sig att befintlig statistik behöver utvecklas för att få ökad kunskap om kulturella och kreativa näringars tillväxt och konkurrenskraft. Jag har tillsammans med kulturminister genomfört tre dialogmöten med konstnärer, företagare, organisationer och myndigheter som arbetar med såväl näringsutveckling som kulturskapares villkor. Vi arbetar med förslag för att kulturella och kreativa näringar ska kunna växa och utvecklas ännu bättre framöver. För att skapa förutsättningar för kreativa näringar som helhet måste samhället kunna erbjuda ett gott företagsklimat som innebär att fungerande företag har konkurrenskraftiga villkor. De generella åtgärder som regeringen vidtagit för att främja företagande ger företagen utrymme att våga investera och satsa även de kreativa näringarna.