prot · GW0917 · 2008-10-22 00:00:00 — När det gäller påpekandet om Östersjösamarbetet var det också ett särskilt förmöte med kommissionens president och representanter för baltiska och nordiska länder, just i syfte att föra en diskussion om hur vi kan förstärka överföringskapaciteten. Det är väldigt ofta den diskussionen man vill föra i östra . Vi vill ibland prata styrmedel, omställning och klimatpolitik, och de vill mer prata om hur vi ska säkerställa att vi får rör och transmission av olika slag som överför energi till oss. Detta är särskilt tydligt i av det skälet att man ska stänga . Det var ju en del av deras medlemskapsavtal för att komma med i Europeiska unionen. Det visar återigen hur EU är pådrivande för bra klimatåtgärder. Vi ska delta i den diskussionen. Vi vill att det ska vara kommersiellt hållbart. Därför har vi i huvudsak pekat på , som har ansvaret för detta. Det kommer att tas sådana initiativ i den fortsatta diskussionen. 65 (): Tack för bra information! Inte minst frågesvaren gör att vi känner lite att vi har varit med, fast vi inte har det. Jag vill anknyta till sista fråga om punkt 17 och energin. Jag bor i län, där finns i vår närmaste närhet, och jag skulle också vilja fråga lite om energisäkerheten. Det handlar alltså inte enbart om att det ska vara och att vi inte ska drabbas av och få strömlöst, utan jag menar detta miljömässigt. Jag skulle vilja fråga, när det gäller energisäkerhet, i hur stor grad miljöaspekterna finns med. Frågan gäller också naturligtvis den ryska gasledningen. 66 Statsminister (): Jag påpekade just att man bör notera att ord som kopplas till miljö och energi ibland betyder olika saker. I östra är det mycket en diskussion om hur man ska säkerställa energiförsörjning och hur den ska nå fram. Det har som sagt sina förklaringar. Man diskuterar bland annat ett beroende av . Det finns också ett stort intresse för att på olika sätt kopplas in till nordisk energi- och elförsörjning och inte minst ett intresse för att få kopplingar till . Frågan om gasledningen var inte uppe på det här . Miljöaspekterna som vi tycker är viktiga och som är en bärande anledning till varför vi har tagit det särskilda Östersjöstrategiinitiativet var inte heller uppe. Det förbereder kommissionen och ska lägga fram . Det är för att möta frågeställarens synpunkter på att föra ihop de här frågorna. Vi tycker nämligen att det ska vara precis så att miljö och energi ska gå hand i hand också runt hela . Det kommer att vara en väldigt viktig grund för att lära oss tala samma språk. Jag förstår hur man upplever läget i just . Deras största enskilda energikälla ska snart stängas. Då undrar de: Hur ska vi få varmt i lägenheterna? Hur ska vi säkerställa att vi inte blir ensidigt beroende av i ett sådant läge? Det måste komma vidare från detta. Det måste bygga på miljökoppling och miljötänkande och det måste bygga på ansvarstagande för klimatpolitiken. Det är syftet med vår Östersjöstrategi som vi hoppas kunna få på plats under det svenska ordförandeskapet . 67 (): Jag gillar överskriften Energitrygghet. Det är just vad alla medborgare känner att de vill ha. Med anledning av det vill jag fråga: Vilka aspekter har statsministern för oss att föra fram under vårt ordförandeår? Är det någon speciell aspekt som ska lyfta fram på den här mycket viktiga punkten om energitrygghet? 68 Statsminister (): Jag är övertygad om, och flera frågeställare har varit inne på det tidigare, att det faktum att har en intressant energimix som inte bygger på beroende av en enda energikälla eller ett annat land är en viktig inspiration för hur andra skulle vilja ha det. De ställer sig frågan: Hur kommer man dit? Hur använder man styrmedel och certifikat av olika slag för att säkerställa den mixen? Vi har vårt ansvarstagande för att försöka få ett internationellt klimatavtal på plats och genom vår Östersjöstrategi visa att vår del av världen också är drivande i att ta ansvar för miljön i och klimatriktig energihantering mellan våra länder. Jag tror att detta huvudsakligen kommer att prägla det svenska ordförandeskapet. På det sättet infaller det väldigt väl i tiden, eftersom många länder vänder sig till oss och tittar på våra erfarenheter när det gäller bland annat de frågor vi nu har diskuterat. 69 (): Tack, statsministern, för en mycket oroande dragning. Det slår mig hur mycket lättare det är att få fram pengar och vidta snabba åtgärder för att lösa finanskrisen än för att hantera klimatkrisen. Trots att finanskrisen är väldigt allvarlig är den ingenting jämfört med hotet om en skenande klimatkris. Jag tror att skälet till att det är så mycket lättare att få fram enorma summor för att hantera finanskrisen är att finanskrisen kommer att inträffa . När det gäller klimatkrisen är det så att det vi gör nu avgör om vi ska stå i ett oerhört oroande läge . Då väntar man. Då skjuter man på tidtabellen. Då urholkar man besluten. anser att klimatkrisen är den allvarligaste fråga vi står inför. Vi anser att regeringens politik är otillräcklig. Men vi vill också ge regeringen beröm för att inom EU tillhöra de positiva krafterna. Jag blir därför oroad när statsministern säger: Vi kommer nog att stå fast vid målsättningarna. Vad jag förstår av statsministerns dragning kommer man att gröpa ur dem ytterligare så att de blir mindre värda. Om vi efter nästa möte har fått ett dåligt, urgröpt beslut, kommer då statsministern att stå här och säga att det är bra, eller kommer han att säga det som behöver sägas, nämligen att ett dåligt beslut inte nådde ända fram och att man måste komma längre? 70 Statsminister (): är bekymrad över klimatförändringarna. Det är jag också. Vi har ett starkt forskarstöd till bevis för att människans sätt att leva får påverkan på vår jord. Det värmer upp klimatet och har allvarliga långsiktiga konsekvenser. har markerat ett ledarskap och kanske kommit längst i världen när det gäller att utveckla olika styrmedel och använda de styrmedel som FN:s klimatpanel påpekar att man borde använda. Allt det de drömmer om att politiska ledare världen över skulle göra har vi nära nog redan gjort i . Det är inte att säga att vi inte kan göra mer. Denna regering har gjort mer. Vi har också fullföljt det som har varit med och påverkat i tidigare majoriteter. Man kan ha olika syn på den här typen av återrapportering. Jag kan berätta för er hur jag ser på saker och ting och berätta om svenska positioner och inte låta något reflektera vad andra har sagt. Då kommer ni att korrekt ha uppfattat vad regeringen har ägnat sig åt på , men ni kommer inte att fånga stämningen i den del där andra har bidragit. Jag tror att jag ganska korrekt har beskrivit att driver på, men många står emot. Därför vet jag inte vad jag kommer att återrapportera efter . Jag vet inte heller vad alternativet är, . Vad skulle vi göra om vi inte försöker driva på för att försöka få Europeiska unionen att med bindande verkan få länder att anstränga sig mer? Vad ska hända då? Då är det, precis som påpekar, svårare att få fram resurserna och det politiska beslutsfattandet. Det är tack vare internationella organisationer som EU och FN som vi nu sätter tryck på världens ledare att inte glömma bort den här frågan. När det gäller liknelsen med det finansiella systemet vill jag påpeka att vi har varit tydliga med vår utgångspunkt att inte skicka notan till skattebetalarna. Visst har det funnits de som har haft nödlidande institutioner. är inte ett exempel på det. 71 (): Jag tackar för svaret, men jag är inte helt nöjd. Om vi får en dålig, urgröpt uppgörelse som på papperet ser bra ut därför att man behåller målsättningarna, men gröper ur dem genom olika former av flexibla mekanismer och tillåter länder att i stället för att sänka sina utsläpp betala trädplanteringar någon annanstans, är jag orolig för att statsministern i stället för att säga det som behöver sägas, nämligen att man behöver höja ambitionsnivån rejält inför , kommer att skönmåla och säga att det ändå var ganska bra och att vi kom så långt vi kunde. Jag tror inte att vi, i det läge vi befinner oss i, har råd med den lojaliteten med de länder som inte tar frågan på allvar. 72 Statsminister (): Jag har väldigt tydligt angivit att det kan bli fråga om diskussioner om eftergifter, eftersom enskilda länder frågar efter det. Låt oss ändå försöka hålla fanan högt och driva frågan med de utgångspunkter som kommissionen har angivit. Kommissionen har varit en bra och tydlig kraft till stöd för våra klimatambitioner. Det tycker jag att det finns all anledning att välkomna. Jag delar inte uppfattningen att flexibla mekanismer inte skulle kunna vara en del av svaret. Det finns väldigt många fattiga delar av världen som inte orkar bära kostnaderna för att möta en klimatomställning som de redan upplever, än mindre kostnadseffektivt stå emot. Jag förstår inte riktigt vilken uppfattning är. Vi har just hört hedra som ju har som huvudsaklig utgångspunkt att just använda flexibla mekanismer och stora resurser för att finansiera lösningar i andra delar av världen. Vi kanske tycker att det är viktigt att man också påpekar precis det som påpekar, nämligen att man ska göra mer när det gäller egen minskad energiförsörjning, energieffektivitet och minskade utsläpp. Det måste helt enkelt vara en balans. Man måste göra mycket själv, men rika länder ska också vara ett stöd för andra. 73 (): Jag tackar statsministern för informationen. Det införs i rask takt nya regler och stödsystem i EU i enlighet med Europeiska rådets slutsatser, och vi kommer här i riksdag att behandla det . Flera länder har valt en modell där banker ges möjlighet att mot en avgift få del av statliga garantier. Ser statsministern någon risk om ett eller flera systemviktiga institut eller banker i något EU-land väljer att stanna utanför ett sådant garantisystem? Hur ser regeringen på risken för att det stöd som ges till kreditinstitut i EU-länderna kan komma att utnyttjas av institut som inte i första hand utgör en del av den större kreditmarknaden utan tillhandahåller finansiering till exempel till industriföretag inom samma koncern? Hur säkerställs att stödet inte snedvrider konkurrensen? Som ett exempel kan jag ta fordonsindustrin. En av slutsatserna är att det ska inrättas en informell mekanism för informationsutbyte mellan medlemsländerna. Hur har informationsutbytet fungerat när länder i snabb följd har beslutat om omfattande nationella stödprogram som också kan påverka situationen i andra länder? 74 Statsminister (): Världens första svar när det kom fram nödlidandesituationer i vissa finansiella institut, inte minst i , var att gå till vart och ett av instituten och hjälpa dem i den turordning som de fick problem. Problemet med det förhållandet var att det dels blev en snedvridning av konkurrensen, som här nämndes, dels blev en osäkerhet på marknaden om vilka fler som har problem, vilket bidrog till den förtroendebrist som har varit påtaglig i finanskrisen. Därför blev det europeiska svaret utformat utifrån en garanti som skulle täcka alla, även dem som inte har problem, just för att det ska finnas förtroende i marknaden och inte osäkerhet om vem det är som eventuellt har problem. Vår utgångspunkt är naturligtvis att alla systemviktiga institutioner, som uttrycket är, ska finnas på plats. Jag har ingen anledning att än så länge göra någon bedömning av ifall alla kommer att komma med eller inte. Jag tror inte att vi har fått alla färdiga besked . Låt oss återkomma till frågan om det skulle visa sig att väldigt många meddelar att de då ska stå utanför. Jag håller helt med om att det finns stora risker i det som vi nu ser, nämligen att man för in lösningar som snedvrider konkurrensen. Jag har återkommande svarat att det har varit en viktig utgångspunkt att påpeka att hur man konstruerar finansiella lösningar, men också det som agerar mot den övriga industrikrisen, mycket väl kan riskera att snedvrida konkurrensen. Det var väldigt närvarande i diskussionerna. Sedan kommer man att behöva titta på detaljerna vad varje enskilt land gör. Informationsutbytet var till en början otillräckligt. Det framgick också. Det var precis just detta att man med överraskning såg ett land göra en lösning som ledde till problem i nästa land som gjorde att man sade att man nu måste agera samfällt och förbättra informationsutbytet. Det är bland annat därför som betonar informationsutbytesverksamhet. Det var inte tillräckligt bra till en början. Sedan blev det bättre. vill man säkerställa att det finns institutioner till stöd för det framöver. 75 (): Jag tackar så mycket för svaret. Jag tror att det är viktigt att vi också ser framåt och ser vad som händer. Men ett problem är om vissa av dessa systemviktiga institut ställer sig utanför. Det är ändå så att dessa garantiprogram har en allmänt stabiliserande effekt som man får nytta av trots att man själv inte är med och betalar. Det är därför viktigt att man bevakar detta. 76 Statsminister (): Jag delar uppfattningen att det är en av våra utgångspunkter att det är bra för alla, även för den som inte har egna djupa problem, att det blir ökad stabilitet och att förtroendet återvänder. Det är också ett av skälen till att vi har sagt att vi grundat i detta också har synpunkter på att de institutioner som går in i programmet kommer att få begränsningar när det gäller ersättningar, fallskärmar och bonusar till ledande personer just av det skälet att vi i liknande kriser förut har sett att när förtroendet väl återvänder kan man mycket snabbt få tillbaka intjänandeförmåga. Det är inte faktiska prestationer, utan det är med hjälp av dessa garantiinstrument som vi för in. Därför tycker jag också att det har varit korrekt att lägga till den typen av begränsningar. Låt oss, som sagt, följa vad de egentliga svaren till slut blir från de olika institutionerna när de bedömer det samlade paket som regeringen nu har begärt stöd för. 77 (): Jag tackar för återrapporteringen. Det är bra att hela EU har ställt sig bakom det finansiella räddningspaket som har tagit initiativ till. Det är bra att vi i också ska se till att vi säkrar in- och utbetalningar för såväl stora institutioner som företag och den lilla människan. Det välkomnar vi. Den andra stora frågan på mötet handlar om klimat och miljö. Det är också viktigt. Men som påpekade tidigare finns det en annan typ av miljö, nämligen arbetsmiljö. Där har vi sett oviljan från den borgerliga regeringen. , utrikesministern och statsministern har på många olika sätt talat om att det inte finns tid, att det inte är nu som vi kan tala om dessa frågor och att vi inte kan ta upp dem i Europasammanhang därför att de inte hör hemma där just . Men miljöfrågan och arbetsmiljöfrågan för den lilla människan, alltså arbetstagaren, är akut. Vi var några som var på LO i går och fick höra att det är människoliv som går till spillo om inte arbetsmiljöfrågan löses. Människor dör på sina arbeten. Därför är det en sådan akut fråga som måste tas upp i alla sammanhang som man har möjlighet att göra det. Det ointresse som den borgerliga regeringen visar för denna fråga förvånar mig. 78 Statsminister (): Jag vet att jobbar väldigt intensivt med just arbetsmiljöfrågor. Det gör han inom ramen för det ansvar han har som statsråd för en nationell fråga här i . Jag ska gärna föra diskussionen med Socialdemokraterna om var olika beslut hör hemma. Jag har ibland funderat lite grann över att man måste vara väldigt tydlig med vad som är Europanivå och vad som ska vara nationellt. Jag är inte säker på att det vore lyckligt för om vi nu beskrev det som att arbetsmiljöpolitik skulle formuleras så att säga oavkortat på europeisk nivå, utan jag tror att vi ska hävda våra stolta svenska traditioner att det är väldigt bra att vi har en syn på detta som viktiga frågor utifrån våra regelverk och vår uppföljning här i . Sedan kan man naturligtvis föra upp den diskussionen, och den har visst plats i det europeiska samarbetet och förekommer på många platser där man diskuterar olika nationella erfarenheter och hur man ska se på ökad rörlighet när det gäller arbetskraften. Då finns arbetsmiljöfrågor och arbetsrättsliga frågor med i olika sammanhang. Jag känner inte riktigt igen mig i denna beskrivning, vare sig när det gäller vad regeringen gör eller vilka diskussioner som faktiskt förs inom ramen för Europeiska unionen. 79 (): Det är möjligt att ni behöver tala med varandra eftersom var ett av de första institut som den borgerliga regeringen lade ned. Det är möjligt att ni behöver briefa varandra ibland om vilka försämringar som har gjorts för arbetstagarna i . Men visst är detta en europeisk fråga eftersom vi har fri rörlighet och eftersom vi har svenska medborgare som jobbar i andra länder och många människor som kommer hit till och jobbar. Vi slåss för alla arbetstagares villkor. Man ska ha bra villkor när man kommer hit till . Man ska ha fackliga rättigheter och bra lönevillkor men också bra arbetsmiljövillkor. Så visst är detta en europeisk fråga. Den hör ihop med den fria rörligheten. 80 Statsminister (): Det är väl både en nationell och en europeisk fråga? Men jag tror inte att det vore lyckligt att hävda att den enbart ska utformas på europeisk nivå. I så fall blir detta en mycket konstig diskussion. Diskussionen finns redan. Denna typ av diskussioner förs, men regelverket är väldigt ofta nationellt, inte minst kopplat till att vi delvis har en svensk modell som inte ser likadan ut i alla andra länder, någonting som vi i olika sammanhang brukar göra reklam för och påpeka är en god idé. Den här frågan hör naturligtvis hemma i vår nationella debatt. Den har koppling till de europeiska frågorna. Men man måste vara noggrann med hur man vill avgränsa beslutsfattandet. Om det bara var diskussion som efterfrågades så finns det. Om vill se mer av beslutsfattande på europeisk nivå får vi nog diskutera hur det ska utformas. 81 (): Jag tackar för återrapporteringen. Precis som statsministern nämnde har också stats- och regeringscheferna bekräftat den som det franska ordförandeskapet har drivit, och det har varit en prioriterad fråga. Även om den inte har varit uppe i denna diskussion tycker jag att det är en viktig fråga eftersom man inom Europeiska unionen har sagt att man 2010 ska ha en gemensam asyl- och flyktingpolitik. Den här pakten är ett politiskt dokument. Det kommer också att ligga till grund för det Stockholmsprogram som statsministern nämnde. Många internationella organisationer, bland annat Amnesty och , har kritiserat den här pakten för att leda till en mer restriktiv politik inom Europeiska unionen. Ett exempel gäller familjeåterföreningen. Det blir mycket svårare för en person som har fått uppehållstillstånd i ett europeiskt land att återförenas med den som vederbörande älskar och med sina barn. Ett annat exempel gäller ökade kontroller och gemensamma gränspoliser. när finanskrisen och lågkonjunkturen slår också mot är det när man diskuterar asyl- och flyktingpolitik viktigt att den inte leder till en mer restriktiv riktning. Vi har ju sett uttalanden från bland annat och som tyvärr tyder på att man mer försöker stänga gränserna. Ett annat exempel är , som ju av kommissionen är stämt inför . Det finns också en kritik mot och . Statsministern sade att det var en ganska liten diskussion. Men är inte statsministern orolig för att en gemensam flykting- och asylpolitik 2010 kommer att leda till en mer restriktiv politik? Vilken diskussion hade man under det här mötet? 82 Statsminister (): I realiteten var det ingen diskussion, av det skälet att rådet för rättsliga och inrikes frågor redan i förväg hade godkänt pakten. Det är riktigt att och har haft närliggande uttalanden det är för övrigt notabelt att båda länderna leds av socialdemokratiska regeringar vilket också visar hur det ibland faktiskt blir en uppdelning mellan olika länder. Det är väldigt tydligt att en del länder har som utgångspunkt att det är för mycket illegal invandring och att det hela ska följas av mer av kontrollåtgärder. Det som gör att vi tyckte att det här ändå var en bättre pakt eller vilket ord man nu ska använda; pakt är ju det ord som används i europeiska sammanhang än det fanns anledning att förvänta sig är att vi tycker att vi har fått in väldigt många av våra perspektiv i texten. Det handlar då om att betona invandringens värde, behovet av arbetskraft för långsiktigt och en rättssäker ordning för migration men också om att betona vikten av att upprätthålla en i grunden reglerad invandring, som vi ju alla egentligen brett, över partigränser, är överens om. Men ibland vill vi inte riktigt se vad konsekvenserna blir när den ska upprätthållas. Vi tycker att den balansen, den blandningen, blev bra och har varit pådrivande för att det ska vara så. vet precis som jag att det finns många tongångar i i en annan riktning. Här är ett land som inte håller med utan som driver på för en mer positiv syn på invandringen och på behovet av att människor ska kunna komma till , givet den demografiska förskjutningen och det behov av arbetskraft som vi har i . 83 (): Vi socialdemokrater är ense om att det är av stor vikt att är drivande för att harmoniseringen av den europeiska flykting- och asylpolitiken ska leda till ett mer rättssäkert och ett mer öppet än tvärtom. Tyvärr ser vi ändå en utveckling som går i en mer restriktiv riktning. Även om den här pakten möjligtvis blev lite bättre än det ursprungliga förslaget är det fortfarande så att man har ganska få förslag om hur en mer laglig migration kan främjas. När det gäller arbetskraftsinvandring handlar det mer om högkvalificerad arbetskraft. Men många av dem som kommer hit har faktiskt inte någon utbildning. Jag frågar återigen: Är inte statsministern orolig för att den gemensamma asyl- och flyktingpolitiken kommer att bli mer restriktiv med de tongångar som finns i ? 84 Statsminister (): Vi vill säkerställa att den blir mer rättssäker och att den sätter press på att varje land verkligen har mottagningskapaciteten att hedra de internationella avtal och regelsystem som ligger till grund för hur asylmottagning ska fungera. Vi har noterat att väldigt många kommer till och att färre kommer till en del andra länder. Det är klart att också vi tycker att det är rimligt att även andra länder står öppna och fullgör sina förpliktelser. Syftet är att EU ska ha en gemensam asylpolitik på plats. Vi välkomnar alltså den utvecklingen. Ja, det finns grund för en oro när man lyssnar in hur vissa har andra utgångspunkter. Men här gäller det att tro på vår syn och att driva på. Det gäller också att visa att vi här nationellt öppnar fler dörrar än den asyldörr som varit den dörr som huvudsakligen funnits gentemot omvärlden, bland annat genom att lägga fram förslag om arbetskraftsinvandring också på bord för att få med det i nationell lagstiftning. 85 (): Jag vill tacka statsministern för redogörelsen här. Också min fråga gäller migration. Man kan väl konstatera att det när det blåser runt den egna knuten inte är så intressant att diskutera migration. Under framtagandet av den här pakten var fokus väldigt mycket på den illegala invandringen, vilket kanske betonar vad de sydeuropeiska länderna oftast talar om. Slutresultatet blev, inte minst på grund av insatser, att man mer talade om migrationens positiva effekter. Den svenska målsättningen, framför allt den mål att ha en harmonisering på området, är för det första att öka den totala kapaciteten inom EU för att ta emot människor som behöver skydd och för det andra att se till att vi kan stå bättre och starkare när det gäller att få in människor som kan arbeta. Min fråga blir då, även om den lite grann påminner om fråga: Hur bedömer statsministern att migrationspakten påverkar möjligheterna för oss att uppfylla de svenska målsättningarna på området? 86 Statsminister (): Vi ser detta som en grund, inte minst också för vårt kommande Stockholmsprogram och det vi ska göra under det svenska ordförandeskapet. Vi är i färd med att göra en del grundläggande förändringar också av den svenska asyl- och migrationspolitiken.