prot · GW0913 · 2008-10-15 00:00:00 — Eftersom lagar och regelverk i huvudsak skapades för pappersbaserad administration måste vi, enligt min uppfattning, utföra en översyn av gällande lagar och därefter uppdatera lagstiftningen. Nya sätt att kommunicera skapar nya utmaningar för den traditionella förvaltningen, till exempel när det gäller hanteringen av spam, cookies och andra temporära Internetfiler. Myndigheterna bör få nya möjligheter att hantera de stora mängder av spam som de får. Spam, alltså oönskad reklam som skickas via e-post, får inte raderas automatiskt, eftersom myndigheterna, enligt gällande lagstiftning, måste betrakta alla inkomna e-postmeddelanden som inkomna handlingar. Cookies och andra temporära Internetfiler som automatiskt sparas i datorn när man besöker olika webbsidor anses av Regeringsrätten som en hos myndigheten förvarad och allmän handling. Jag tycker att det är helt orimligt att skräpdatafiler som sparas automatiskt ska utgöra allmän handling. ser jag en e-förvaltning som gynnas av öppna standarder och öppna system, och det är bra om myndigheter överväger möjligheten att införa dessa. Jag ser även e-röstning som ett komplement till vallokaler och poströstning. Jag ser ett som med hjälp av e-legitimation röstar i allmänna val via Internet. Regeringen har redan påbörjat ett aktivt arbete med att utveckla e-förvaltningen. är till exempel e-faktura införd på i princip samtliga 220 myndigheter. På regeringens uppdrag analyserade vilka åtgärder som krävs inför ett genomförande av elektroniska inköp i staten. Regeringen föreslår att en e-upphandlingsplattform skapas. För att utvidga e-förvaltningen överlämnade regeringen propositionen Utökat elektroniskt informationsutbyte, som möjliggör ett digitalt samarbete mellan myndigheter för att minska felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, öka myndigheternas effektivitet och förbättra servicen för människor. Det finns också en rad åtgärder som föreslås i budgetpropositionen. Som ett stabsstöd åt regeringen ska det bildas ett råd för strategisk kompetensförsörjning. Statskontoret får utökade resurser och dess roll stärks, speciellt när det gäller arbete med utredning och uppföljning av statlig förvaltning. Verva ska avvecklas , och en operativ e-delegation skapas med huvudsyfte att genomföra regeringens handlingsplan för e-förvaltning. Förvaltningen ska utgå från medborgarnas och företagarnas behov. Vi är på rätt väg mot en bättre e-förvaltning, men vi måste fortsätta att arbeta hårt för att implementera alla goda idéer. bidrar till ökad e-demokrati och innebär att det offentliga blir mer tillgängligt för medborgarna tack vare ny teknik. Det ska vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt. 167 (): Jag tänker tala om kommunernas försämrade ekonomi. Det behövs rättvisa i det här landet, inte orättvisa. Det behövs en rättvis fördelning, och det behövs en riktig jobbpolitik som klarar av även en lågkonjunktur. Det är glädjande att vi har haft en högkonjunktur, att det var 153 000 nya jobb som tillkom under Socialdemokraternas senaste år vid regeringsmakten och att 80 000 nya jobb tillkom . Det var mycket tack vare den internationella högkonjunkturen, men det var också för att vi hade den ordning och reda i ekonomin som vi socialdemokrater hade arbetat fram. står vi tyvärr mitt uppe i en ekonomisk kris, i en lågkonjunktur och en arbetslöshet som ser ut att öka . Detta leder till otrygghet för den enskilda individen och en försämrad ekonomi som i sin tur leder till en försämrad ekonomi för kommunerna, eftersom skatteintäkterna minskar. Det leder till försämrad service i kommunerna, ökade lån i kommunerna, och kommuner och landsting tvingas säga upp människor. Detta är förödande. Tyvärr har den borgerliga regeringen inte sett något av detta och inte haft några åtgärder att ta till för kommunernas försämrade ekonomi. Det har i stället varit helt tvärtom. När jag hade ställt en interpellation till bara för en månad sedan hade han ingen aning om att kommunerna skulle kunna få sämre ekonomi. Det är dessutom så att statsbidragen till kommunerna är frysta. Redan innan finanskrisens utbrott skrev SKL, det vill säga Kommuner och Landsting, i sin ekonomirapport att resultatet kommer att försämras, och försvagningen kommer att fortsätta . Det är en konsekvens av att de reella intäkterna inte räcker till. Intäkterna hålls tillbaka av att det generella statsbidraget är nominellt oförändrat, det vill säga krymper rejält. Så skriver SKL i sin prognos innan den här finanskrisen som vi just nu är inne i. Vad skriver man nu? är det än mer alarmerande siffror från kommuner och landsting. Det som händer nu på finansmarknaden bidrar till att konjunkturavmattningen blir ännu djupare och att arbetslösheten blir än högre än vad vi tidigare kunnat förutspå, säger och . Sysselsättningen kommer att falla ännu mer och vänder inte uppåt , det vill säga valåret. Den svagare arbetsmarknadssituationen har tvingat kommuner och landsting att nu revidera sina budgetar, och det kommer att bli nedskärningar. Detta svarar inte den borgerliga regeringen upp mot. Dels kommer klyftorna mellan rika och fattiga kommuner att öka än mer, dels kommer servicen att försämras. Det kommer att innebära att människor får ställas på bar backe. Varför blir det så dålig ekonomi för kommunerna nu? Det ena är de minskade skatteintäkterna som blir en följd av att arbetslösheten ökar så dramatiskt. Det andra är att av landets kommuner nu aviserar att man får högre socialbidragskostnader. Det tredje är den galopperande inflationen. Vi har inte haft så här hög inflation sedan vi hade borgerlig regering senast. Det fördyrar också för kommunerna, eftersom de ska göra matinköp till skolbespisningarna, besöka de äldre i hemmen och ha en god service till kommuninvånarna. Allt detta har blivit fördyrat på grund av inflationen. Det finns en lång rad anledningar till att kommunernas ekonomi nu så dramatiskt försämras. Jag beklagar att den borgerliga regeringen inte kan se sådana här orosmoln. Det är kanske för att man har så dålig erfarenhet av att styra ett land eller så vill man inte se problemen. Det kan vara så att man vill ha ökade skillnader. Vi vet att den borgerliga regeringen vill ha skillnader mellan människor. Det gick man till val på. Det ska vara större skillnad mellan dem som är sjuka och dem som är friska, och det ska vara större skillnad mellan dem som har ett arbete och dem som inte har ett arbete. Vad man inte sade i valet var att det också skulle vara större skillnad mellan dem som har ett arbete och dem som har gått i pension. Det sade man inte i valet, men det blev en följd av att det skulle vara större skillnad. Vi satsar på kommunerna. Vi satsar 12 miljarder mer än vad den moderatledda regeringen gör på kommunerna och landstingen. Det gör vi genom kvalitet i skolan. Vi satsar på sjukvården, vi satsar på den allmänna förskolan, på komvux, på Klimp, det vill säga klimatinvesteringsprogram, och på lärlingsutbildningar. Vi ser problemen . Vi vill sätta in åtgärder . Vi vill möta framtiden modernt och smart. Vi vill inte backa in i den helt förvånat som den borgerliga regeringen gör. 168 () replik: Jag tackar för ett väldigt engagerat anförande om kommunernas ekonomi. Det som gör mig lite bekymrad när det gäller anförande är att hon inte ser det som regeringen gör med till exempel arbetsgivaravgiftssänkningen, där 3 miljarder kommer kommunsektorn till del. Hon ser inte de resursförstärkningar vi gör när det gäller förlängningen av vårdgarantin och en ny miljard till att minska köerna i vården. verkar och det gör mig bekymrad inte se vad effekten av den egna politiken blir. När ni återförstatligar fastighetsskatten går kommunerna miste om 2 miljarder i den indexeringsuppräkning som ligger i det. När ni tar bort de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga går kommunerna miste om 2 ½ miljard , eftersom kommuner också har unga anställda. 169 () replik: Det är inte bara jag som inte ser vad ni satsar i kommunerna. Kommuner och Landsting har nu kommit med alarmerande rapporter om sin försämrade ekonomi. De är inte tillgodosedda av den borgerliga regeringens budget. Det jag framför här är inte min personliga åsikt, utan det är de samlade kommunernas och landstingens oro över hur verksamheterna ska fungera framöver. De är oroliga för att de kommer att tvingas att säga upp människor inom sjukvården. De är oroliga för att de inte kommer att kunna ha kvalitet i skolan. De är oroliga för att de inte kommer att ge en bra äldreomsorg för att de nu tvingas skära ned i sina budgetar. Jag framför det som samlade kommuner och landsting har framfört till oss, och jag är förvånad över att inte har hört det. 170 () replik: Vi har hört, och vi levererar också i budgeten, precis som jag sade. Det är sänkta arbetsgivaravgifter där kommunerna får 3 miljarder . Landstingen är särskilt ansträngda. Därför förstärker vi resurserna till vårdgarantin, och vi lägger ytterligare resurser när det gäller att korta köerna. Det inte ser är att den socialdemokratiska alternativbudgeten skulle innebära mindre fria pengar, eftersom ni både tar bort arbetsgivaravgiftssänkningen för unga och förstatligar fastighetsskatten. Det innebär mindre fria pengar. Ni återför ju specialdestinerade bidrag. På vilket sätt stärker det kommunernas och landstingens ansträngda ekonomi? 171 () replik: Det stärker mycket bra, eftersom vi ger 12 miljarder mer i ökade statsbidrag än vad den borgerliga regeringen gör. Vi vet att de riktade bidragen har varit väldigt effektiva. Vi kan se den satsning som gjordes på skolan och barnomsorgen när vi hade riktat stöd till de kommuner som anställde fler personer i skolan. De fick ett ökat statsbidrag. Då blev det också 6 000 fler anställda i skolan, fler som kunde ta hand om både elever och förskolebarn. när det riktade stödet är borta ökar barngruppernas storlek igen, både inom förskolan och i skolan. Färre vuxna ska alltså ta hand om fler barn. Än värre är det inom fritidshemmen där det är gigantiska grupper med väldigt få anställda. De riktade bidragen ger mycket bra resultat. Det är därför vi ger dem. 172 () replik: I en krissituation behöver man ibland lugna ned sig lite, ta några djupa andetag och fundera på hur situationen egentligen ser ut. Vi vet att arbetslösheten har sänkts under den borgerliga regeringens senaste , vilket har kommit kommunerna mycket till godo genom ökade skatteintäkter och fler nya jobb. Fler människor går från sjukskrivning till att faktiskt ha ett arbete, vilket ökar intäkterna. Jobbskatteavdraget har ökat köpkraften hos enskilda människor och därmed förbättrat för det lokala näringslivet. Vi sänker arbetsgivaravgifter, och på punkt efter punkt förstärker vi det som i slutänden blir ekonomi. verkar däremot dra någon form av energi och kraft ur den kris som råder och målar upp en bild som ser mycket värre ut än vad det är. Regeringen har en handlingskraftig budget. Garanterat blir det en handlingskraftig budget också . Men , i första läget när det är ett varsel och ingen ännu har blivit arbetslös, går regeringen in med per varslad person för att matcha in personen så att han eller hon inte ska behöva bli arbetslös utan faktiskt få ett jobb . 173 () replik: Jag vet inte vad menar när han säger att det bara är min egen åsikt. Jag sade i mitt förra inlägg att det är Kommuner och Landsting som har uppfattningen att kommunernas ekonomi dramatiskt försämras. Och det är bra att jag framför det så att någon lyssnar på det eftersom ni tydligen inte har tagit kommuners och landstings alarmerande uppgifter på allvar. Vi ser till att kommunsektorn får mer pengar. Vi ser också till att köpkraften ökar, eftersom vi ökar barnbidraget. Vi hade höjt barnbidraget om vi hade fått styra. Vi höjer också studiebidraget. Det ökar också köpkraften. Jag håller med om att den borgerliga regeringen är handlingskraftig, men till vad då? Jo, till en mycket stor orättvisa i det här landet. 174 () replik: Det är också intressant att se hur långt den socialdemokratiska ingenjörskonsten sträcker sig. Kommuner och landsting säger att det finns orosmoln. Det är alltså inte så att helvetets gap har öppnat sig , utan de säger att det finns orosmoln längre bort på himlen och dessa är alliansen beredd att tackla. Men utifrån denna prognos vet Socialdemokraterna redan nu hur man ska specialdestinera pengar till en viss barnomsorgsenhet för att lösa situationen. I alla lägen, och allra helst för mig som centerpartist, är det viktigt att stärka det kommunala självstyret och möjligheten att själv hantera sin ekonomi. Det handlar också om att stärka den lokala demokratin så att våra förtroendevalda i kommuner och regioner har möjligheten att driva en politik där. ska inte använda hårdare tyglar och exakt visa vad pengarna ska användas till, utan man måste skapa ett större utrymme i den kommunala ekonomin att göra de prioriteringar man behöver. Det ser ju så olika ut i och . Ni vill rikta pengarna och sätta hårdare kedjor på kommunerna. Vi vill skapa en större frihet inom den egna budgeten. 175 () replik: Det är inte större frihet att ge 12 miljarder mindre till kommuner och landsting. Det skapar i stället en väldigt stor oro bland de anställda i kommuner och landsting. Det skapar en försämrad service, och man ser också till att de sjuka inte får den vård de behöver. Landstingen säger nu att de är tvungna att säga upp personer. Att vi då ger 12 miljarder mer till kommun- och landstingssektorn tycker vi skapar större frihet än att de ska behöva säga upp personal och dra på sig större skulder. Det ska vara ett kommunalt självstyre om hur många man ska säga upp på grund av den sämre ekonomin då, eller? Vi tillför pengar, 12 miljarder mer än vad den borgerliga regeringen gör. Det tycker vi ökar valfriheten. 176 () replik: Socialdemokraterna vill höja statsbidraget till kommunerna med 12 miljarder. Socialdemokraterna vill ta bort alliansens sänkning av arbetsgivaravgifterna för unga vilket kostar 7,5 miljarder . Socialdemokraterna vill förstatliga fastighetsskatten till en kostnad av 6 miljarder. På vilket sätt gynnas kommunerna av att Socialdemokraterna ger 12 miljarder i ökade statsbidrag och sedan tar tillbaka ? 177 () replik: tycker att det jag talar om är ett slags nollsummespel. Det menar jag att det inte är eftersom vi också ser till att köpkraften ökar hos människorna genom att höja barnbidraget och studiebidraget. Vi ser också till att människor har en bättre ekonomisk trygghet. Vi satsar mer på kommunerna än vad den borgerliga regeringen gör, och om regeringen påstår att det är något slags nollsummespel håller jag inte med om det. 178 () replik: diskuterar vi statsbidragen och hur mycket staten ger till kommunerna. Det är det som är frågeställningen här. talar om sina 12 miljarder , och jag upprepar därför min fråga. Ni vill ta bort sänkningen av arbetsgivaravgiften, vilket kostar kommunerna 7,5 miljarder. Indexuppräkningen av fastighetsskatten förstatligar ni det kostar kommunerna 6 miljarder . På vilket sätt gynnas kommunerna av att Socialdemokraterna ger 12 miljarder i ökade statsbidrag och sedan tar tillbaka ? 179 () replik: Ska jag upprepa svaret en gång till? Jag delar nämligen inte analysen om att det är ett nollsummespel. Vi menar att vi tillför mer pengar till kommuner och landsting och att de skriker efter åtgärder . Hur intäkterna kommer att se ut framöver när det gäller kommunerna vet vi inte , vare sig när det gäller fastighetsskatten eller arbetsgivaravgiften. Vi har däremot sagt att vi tar bort arbetsgivaravgiften helt för dem som anställer en ungdom som har varit arbetslös. Det tycker vi är ett mycket bättre sätt att rikta till just de personer som står längst bort från arbetsmarknaden. Vi menar alltså att vi satsar betydligt mer på kommuner och landsting och att vi vågar se problemen och inte sticker huvudet i sanden som den borgerliga regeringen gör. 180 (): Den borgerliga regeringen har regerat , och inom det bostadspolitiska området har det skett ett antal ganska stora förändringar. Man har tagit bort en del av de stimulanser som tidigare fanns för bostadsbyggande. Man har ändrat fastighetsskatteregler, och man håller på att diskutera att man ska se över hyressättningssystemet. Vi hade bostadsminister här i kammaren tidigare. Då diskuterade vi fastighetskris och finanskris. Jag ställde frågan till honom hur han tycker att man ska lösa problemen kring bostadsbyggandet, eller den brist på bostadsbyggande, som råder . Jag fick inget svar, men vi kanske kan få svar av någon av mina borgerliga kolleger som är i kammaren . Den borgerliga bostadspolitiken, eller avsaknaden av en borgerlig bostadspolitik, anser jag har gett ett antal effekter. Den första effekten är att byggandet av hyresrätter dramatiskt har minskat . Jämför man 2007 med 2006 har byggandet av hyresrätter minskat med . I är det till och med så att det var tre fjärdedels mindre byggande jämfört med , om man ser på de siffror som finns. När vi tittar på 2008 ser vi även här att byggandet av hyresrätter sjunker dramatiskt, och jag tror att byggandet kommer att minska ännu mer efter den kris som vi nu befinner oss i. Vad är den borgerliga regeringens lösning på att bostadsbyggandet och framför allt byggandet av hyresrätter minskar så drastiskt? Jo, lösningen är ingenting. Det finns inga förslag på hur man ska stimulera byggandet. Bostadsbristen kommer att bestå. En annan del som vi diskuterade var fastighetskrisen och krisen på kapitalmarknaden. Det finns ett annat område som också har påverkats mycket . Det handlar om de oerhört stora räntehöjningar som har varit. Dessa räntehöjningar kan regeringen slå ifrån sig och säga att man inte kan påverka. De styr som är helt fristående. Att vi har en fristående riksbank är bra, men den politik som har förts har faktiskt bidragit till att vi har fått högre räntor. Ni kan prata om skattesänkningar och åter skattesänkningar som har gett pengar till vanliga löntagare, men en barnfamilj med ett medelstort hus får betala mer i höjda räntekostnader. Den borgerliga regeringen skulle behöva införa både ett fjärde, femte och sjätte skattesänkningspaket för att komma i närheten av att kompensera de ökade boendekostnader som den borgerliga politiken på detta område har medfört. Ett annat problematiskt område är arbetet med plan- och bygglagstiftningen. Lagstiftningen har utretts och setts över. Under den socialdemokratiska regeringstiden pågick det ett arbete i . När den borgerliga regeringen tog över sade man att detta var en fråga som skulle prioriteras och lösas och att det skulle göras snabbt. Det har gått . har vi inte sett tillstymmelse till förändring eller konkreta förslag på hur man skulle kunna förbättra plan- och bygglagstiftningen. Regeringen har kommit med två propositioner det är helt sant men båda dessa propositioner har i stort sett inte innehållit någonting alls. Den ena propositionen innehöll ett inriktningsbeslut så att man skulle kunna sluta käbbla mellan de borgerliga partierna i regeringen och dra i gång ett utredningsarbete för att förbättra plan- och bygglagstiftningen. Den andra propositionen innehöll ett förslag om att man skulle få bygga lite större friggebodar. Det gladde säkert vissa, men de stora problemen på plan- och byggsidan återstår. När kommer regeringen att lägga fram de efterlängtade förslag som det finns en bred majoritet för i ? När kommer dessa förslag? Varför prioriterar inte den borgerliga regeringen dessa delar? Vi socialdemokrater vill utveckla bostadspolitiken, inte avveckla den. Jag anser att bostadspolitik är ett mycket viktigt politikområde. Vi ska använda bostadspolitiken för att stimulera samhället och för att se till att motverka orättvisor och segregation. På så sätt skapar vi ett tryggare och bättre . För det behöver vi en aktiv bostadspolitik. Marknadskrafterna klarar det inte på egen hand. 181 () replik: talar om socialdemokratisk bostadspolitik. I vilken mån Socialdemokraterna har avvecklat sin bostadspolitik eller inte får vi väl se beroende på vad svarar. Vad som förvånar mig något är att Socialdemokraterna har inriktat sig på subventioner för att renovera miljonprogrammet. Man kallar det för en miljardsatsning för miljonprogrammet. Den satsningen består till två tredjedelar av andras pengar än statens. Man kan fråga sig hur man kan utlova det. hade vi problem med nyproduktion för att man väntade på subventioner innan man nyproducerade. Tror inte möjligen att det är så att risken finns att fastighetsägare avstår från att renovera i väntan på att få statliga subventioner i stället? 182 () replik: argumentation innebär att han och den borgerliga regeringen är så övertygade om att de förlorar nästa val så att de räknar med att fastighetsägarna väntar med att renovera. Har den borgerliga regeringen så dåligt självförtroende och är så övertygad om att man kommer att förlora så att man argumenterar genom att säga att fastighetsägarna väntar med att renovera? Jag hoppas att och är lite mer framåt i debatten och tror sig ha möjlighet att vinna nästa val också. 183 () replik: Jag noterar att undviker att svara på frågan. Det är kanske just av rädsla för att inte vinna nästa val som man inte talar om vad man egentligen tänker göra. Det är ingen bra början att lova subventioner med i huvudsak andras pengar. Har ni förhandlat med näringslivet och kommunerna om att de ska tillskjuta 5 miljarder vardera till er opreciserade satsning ? Det riskerar att medföra att fastighetsägare inte sköter sitt bestånd. Vi har i alla fall uppfattningen att det är viktigt att fastighetsägare sköter sitt bostadsbestånd. Det finns knappast skäl att införa nya subventioner, allra helst som ni själva i er budgetmotion trappar av de gamla subventionerna. De finns kvar i någon mån men trappas av successivt i ert förslag. Jag tror att undviker att svara därför att om han gör det minskar förutsättningarna för Socialdemokraterna att vinna nästa val. 184 () replik: Jag har en replik kvar, så jag kan svara . Jag tror att det behövs stimulanser. Jag tror att renoveringsbehovet är stort och att renoveringarna skulle ha behövt börja . Med de borttagna stimulanserna har bostadsbyggandet tyvärr i stort sett stoppats. Det produceras knappt några bostäder. Framför allt produceras det inga hyresrätter. När det gäller hur den framtida socialdemokratiska politiken kommer att se ut så tror jag att vi måste ha olika typer av stimulanser för att få både mer energieffektiva bostäder och bostäder som håller en hög standard. Jag är helt övertygad om att detta ansvar måste delas mellan olika parter. Jag tycker att staten ska ta sitt ansvar och kommunerna sitt. Jag är också helt övertygad om att de privata fastighetsägarna måste ta sitt. 185 () replik: tar upp bostadspolitiken. Mitt intryck är att socialdemokratisk bostadspolitik över åren har varit att ha så stora utgifter som möjligt snarare än att ha en bostadspolitik som skapar långsiktiga spelregler som gör att bostadsmarknaden blir en fungerande marknad. Jag är kanske inte förvånad, men på något sätt känns det ändå som om socialdemokratin håller på att backa ur sin egen politik. Jag lägger märke till att räntebidragsavvecklingen tydligen är helt okej . tog man upp att den var alldeles för dramatisk. Ändå sitter man fast i att den enda vägen ur detta är att subventionera sig ut. Även måste se att detta inte har varit något framgångsrecept. Det visar historien. tog ju upp att byggare själva säger att de satt och väntade på nästa subvention innan de byggde vidare. Så var det. 186 () replik: Jag håller delvis med . Jag tror att de subventioner som fanns tidigare slog lite fel i vissa avseenden. Jag är dock helt övertygad om att det behövs stimulanser framöver för nyproduktion, för att energieffektivisera de hus som finns och för att rusta upp miljonprogrammet. Jag är helt övertygad om att många kommunala och privata bostadsbolag har råd och möjlighet att göra detta.