prot · GV0974 · 2008-03-06 00:00:00 — Om man inte är så rörlig måste man ha bil, och bilförsäkringen har blivit dyrare. Hyrorna har också ökat på många håll. Det som kan tyckas vara lite pengar är väldigt mycket pengar för den som har väldigt låg pension. Jag tycker att det här är en grundläggande trygghetsfråga, så vi kan inte bara hänvisa till framtida tillväxt. väntar ju en lågkonjunktur, och då är risken att det blir ännu värre. De sämst ställda pensionärerna ska inte behöva gå till socialen. Jag hoppas att regeringen verkligen gör någonting åt det här. 76 Statsrådet (): Tack så mycket för följdfrågan! Jag vet att statsrådet gör en kraftfull insats på äldreområdet med satsningar både på kvalitet inom äldreomsorgen och på flera särskilda boendebyggnader. Frågeställaren vet också att under Socialdemokraternas sista år vid makten drogs antalet särskilda boendeplatser kraftigt ned. Det försöker vi nu återställa med en betydande satsning på just boendefrågorna. Jag vet att det är 77 kommuner som har ansökt om stimulanspengar för att bygga fler bostäder till landets pensionärer. Sedan är det välkommet att Socialdemokraterna till slut anslöt sig till pensionsöverenskommelsen. Vi är fem partier som står bakom pensionsöverenskommelsen. Det var väldigt väl att Socialdemokraterna kom till den pensionsgrupp som sitter och diskuterar bland annat pensionärernas ekonomiska situation. Det välkomnar jag. 77 (): Regeringen aviserade redan i sin första regeringsdeklaration att man ville främja svenskt värdskap för stora idrottsevenemang här i landet. Det välkomnar vi från och jag som har motionerat i den här frågan . Jag ser fram emot det. Frågan har också utretts av en särskild utredare, , som har presenterat ett betänkande i frågan. Jag vet att idrottsministern nu har bjudit in ledande företrädare för idrottsrörelsen för att resonera vidare om hur man ska kunna göra verklighet av det här. Jag utgår från att också det ultimata, ett i , står på dagordningen. Jag vill fråga idrottsministern på vilket sätt hon vill gå vidare och göra verklighet av ambitionerna i regeringsdeklarationen om stora idrottsevenemang och då med sikte på ett . 78 Kulturminister (): Det är riktigt att regeringen har ambitionen att få flera internationella evenemang till , inte bara idrottsevenemang ska jag tillägga. utredning, som hänvisar till och som ligger på , handlar om evenemang i stort. Man kan säga att idrottsfrågorna kom in som ett extra direktiv det blev ett regeringsskifte. Jag kan väl medge att vi kanske borde ha satt i gång den här frågan tidigare, men det har varit ett tryck på väldigt många andra frågor. har jag dock bjudit in till möte , och vi har haft en dialog som jag har suttit som idrottsminister. På mötet kommer vi bland annat att diskutera hur vi kan gå vidare och forma en strategi för att få fler större evenemang till . Jag återkommer i mitt nästa svar till detta med . 79 (): Jag välkomnar de försiktigt positiva beskeden. Vi har sett bara exempel på framgångsrika, välarrangerade, svenska stora idrottsevenemang. Vi hade uppe i . Vi har haft Skidspelen i , där idrottsministern var prisutdelare. Vi har senast haft , en klassiker. Och har vi femdagarsorientering i med 20 000 deltagare från 40 olika länder. Vi är alltså duktiga på detta och behöver gå vidare med det här, tycker jag. Det är nästan lite genant när nu , vårt lilla grannland i väster, intensivt förbereder en ansökan om ett tredje innan vi i på allvar har gett oss på ett första i . Jag hoppas verkligen att det här kan bli verklighet och att idrottsrörelsen tillsammans med regeringen nu går till offensiv i frågan. 80 Kulturminister (): Det är riktigt att vi är mycket duktiga på evenemang. Vi hade också uppe i Åre, ett arrangemang som blev väldigt lyckat och som också genererade en vinst på . är det så att det inte är regeringen som ansöker om , utan det gör idrottsrörelsen själv. Vi kan bara avvakta att möjligen beslutar sig för att ansöka om ett , oavsett om det blir ett eller ett . Men jag har en regelbunden dialog med såväl som . 81 (): Vi vet att regeringen säljer ut och styckar upp statliga företag utan att vi har fått presenterat för oss några som helst rationella skäl. Inte heller har vi kunnat se att det har något med samhällsekonomin att göra, utan det sker av klart ideologiska skäl. Och det är framför allt kristdemokrater som i regeringen med glädje tar sig an uppgiften att sälja ut det som tillhör oss alla, svenska folkets egendomar. Men det finns ett av dessa företag som det har förvånat mig särskilt mycket att vill göra sig av med, och det är Vin & Sprit, därför att det har en nationell betydelse men det har också en internationell betydelse. Jag har pekat på sambandet med PGU, politik för global utveckling, som vi har varit eniga om. Det får konsekvenser som inte ligger i linje med vad vi har fattat beslut om gemensamt. Vin & Sprit är ett av de få redskap vi har för att påverka alkoholpolitiken internationellt, inte minst i samarbetsländer. Det finns ett regelverk som vi ofta kritiserar. Vi kanske skulle vilja göra mer av det, men om man jämför med konkurrenterna, de multinationella bolagen, har Vin & Sprit ändå varit ett instrument i biståndspolitiken. Varför gör och sig av med detta alkoholpolitiska instrument? 82 Socialminister (): Om det vore så, som säger, att detta vore ett alkoholpolitiskt instrument skulle vi se på frågan på ett annat sätt. Men vår grundsyn är den att företag som är verksamma på en konkurrensutsatt marknad, som har samma spelregler som strikt kommersiella företag, finns det ingen anledning att staten binder upp skattebetalarnas pengar i. Det finns stora behov på många andra områden där det inte finns någon annan som vill investera. Vi kan prata om boenden för äldre, vägnät, järnvägssatsningar och så vidare som investeringar där staten har ett särskilt ansvar. Men staten har inget särskilt ansvar för att sälja sprit i andra länder. 83 (): Jag förstår av socialministerns svar att regeringen över huvud taget inte har prövat utförsäljningen av Vin & Sprit mot den politik för global utveckling som regeringen har ett ansvar för att genomföra. Jag beklagar det och hoppas att det inte upprepas. Jag tycker att vi gemensamt borde se till att politik för global utveckling får en realitet i det politiska uttrycket. Jag är också oerhört förvånad över att just inte har velat se att alkoholen är ett viktigt skäl till att man inte alltid får den utveckling i vissa länder som man skulle vilja. Jag är förvånad över att man vill öppna spritkranarna till de regioner som skulle behöva stöd och hjälp för att bygga upp en alternativ alkoholpolitik i stället för det som de multinationella bolagen presenterar. De politiker som finns i de här staterna för att sköta lagstiftningen har inte samma makt som dessa multinationella bolag. Dem vill ge ett bättre redskap för att kunna sälja ännu mer sprit i utvecklingsländer. 84 Socialminister (): Missbruk av alkohol hindrar utveckling i och i andra länder. Det är ett faktum. Det är skälet till att jag tycker att det är klokt att vi i har det statliga Systembolaget som gör att vi begränsar tillgången på alkohol för till exempel underåriga. Då spelar Systembolaget en roll. Men Vin & Sprit har en helt annan roll. Tillsammans med framför allt ett antal multinationella företag spelar Vin & Sprit på en global arena. Det är inte så att Vin & Sprit har varit fritt från kritik. De har inte, utifrån sin position, behandlat till exempel de fattigaste länderna särskilt mycket mer skonsamt än de andra storföretagen. Sanningen är den att Vin & Sprit inte spelar någon alkoholpolitisk roll, utan det är ett stort företag bland andra som det inte finns någon anledning att staten äger. Hot mot den svenska basindustrin 85 (): Jag tänker ställa en fråga om fler och trygga jobb i den svenska basindustrin. Jag hoppas att kammaren har överseende och ursäktar detta. Frågan går därför till handelsministern. har infört exporttullar på massaved och andra träprodukter. De är nu på per ton. Sedan vi senast diskuterade detta har jag fått klart för mig att de kommer att höjas och alltså bli per ton. Här handlar det om att exportera arbetslöshet till och . Jag undrar vad statsrådet och regeringen gör för att undvika denna export och detta hot mot den svenska basindustrin. Det berör folk i , , och andra orter. 86 Statsrådet (): Tack för en intressant fråga, ! Jag håller med om att det är en oerhört viktig fråga för den svenska skogsindustrin och inte minst för den finska skogsindustrin eftersom den är ännu större än . Jag samarbetar med min finska kollega, handelsminister , i den här frågan och även med den svenska skogsindustrin respektive den finska skogsindustrin. Vi har också haft långa samtal med kommissionen som för vår gemensamma talan gentemot . Det stämmer att det är väldigt bråttom i den här frågan eftersom det sker en 50-procentig höjning . Det senaste som jag har hört i frågan är att har visat sig vara mer flexibelt än förut. ska de gå hem och fundera över sina ytterligare förhandlingsmandat. Jag har gott hopp om att denna fråga ska lösas. 87 (): Jag tror att det är väldigt viktigt att denna fråga löses, och den måste lösas snabbt före eftersom den berör väldigt många svenska jobb och en stor del av den svenska importen av massaved. Våra industrier måste kunna fortsätta att arbeta på högvarv. Denna fråga handlar om vårt välstånd mer än många andra frågor. Jag vill fråga statsrådet om det finns något mer som och kan göra jag inser också att detta berör ännu mer än att förlita sig på . Man skulle möjligen kunna misstänka att kommissionens intresse inte är så starkt som det svenska och finska intresset i denna fråga. 88 Statsrådet (): Vi står i nära kontakt med kommissionen avseende denna fråga. Jag kan försäkra om att man också har insett betydelsen av den eftersom både och gemensamt har tryckt på. Ett problem i detta är att vill koppla den här frågan till ett WTO-inträde och säger att den dagen de får tillträde till WTO kommer också de här tullarna att minska och försvinna. Jag vill vara väldigt tydlig med att den välkomnar in i WTO på precis samma villkor och spelregler som för alla andra länder. WTO-frågan ska definitivt särkopplas från frågan om virkestullar. Det är också oroväckande att nu har beslutat att man bara ska kunna förtulla virket på tre stationer i norra . Det gör att det blir väldigt mycket dyrare att exportera ut virke därifrån. Jag har gott hopp i frågan, och vi står i tät kontakt med kommissionen avseende detta. Jag avser även att ta upp detta med mina kolleger i . Lavaldomen och svensk arbetsrätt 89 (): Min fråga gäller EG-domen, den så kallade Lavaldomen, och svensk arbetsrätt. Det finns en stor oro på arbetsmarknaden efter utslaget i det så kallade Lavalmålet. Det är en oro för lönedumpning och försämrade arbetsvillkor. Det finns också en stor oro i för om regeringen verkligen avser att slå vakt om den svenska modellen. Kan vi få ett tydligt besked att regeringen avser att vidta nödvändiga åtgärder för att stödja den svenska arbetsmarknadsmodellen och att den utredning som vi har förstått nu äntligen är på gång arbetar så skyndsamt att man kan vara klar innan AD:s dom i målet faller? 90 Socialminister (): Det är en väldigt viktig fråga som tar upp. Här har arbetsmarknadsminister och även statsministern varit väldigt tydliga. Vi måste ta den här frågan på allra största allvar och göra ett grundligt arbete tillsammans med parterna på den svenska arbetsmarknaden så att vi kan stå eniga om eventuella förändringar som måste göras. Detta är av väldigt stor betydelse för den framgångsrika svenska modellen där vi har ett stort mått av samförstånd. Det har naturligtvis varit hårda tag i lönerörelser och så vidare, men det har funnits ett stort samförstånd om de grundläggande spelreglerna på arbetsmarknaden. Regeringen har ingen annan avsikt än att så ska vara fallet också fortsättningsvis. 91 (): Tack, ministern, för svaret! Det här handlar om regeringens trovärdighet när det gäller den svenska modellen. Det har vid makten gång på gång kommit fram en splittring i regeringen då olika ministrar har uttalat sig om de här frågorna på helt olika sätt. Det är det som skapar denna stora oro, nämligen att man inte har stöd för tankegången om att slå vakt om svensk arbetsrätt i och att ministrarna uttalar sig så helt olika om samma fråga. Det gäller alltså trovärdighet och att få ett tydligt uttalande. Min andra fråga gällde tidsperspektivet. Avser regeringen att se till att utredningen arbetar med en sådan takt att man lägger fram ett förslag till förändringar innan Arbetsdomstolens dom faller, vilket troligen väntar ? Tidsperspektivet är alltså viktigt liksom regeringens trovärdighet. Det finns mycket i övrigt att önska i de här frågorna. 92 Socialminister (): Jag tror att har anledning att konstatera att regeringen i just den här frågan har visat stor tydlighet och enighet om den svenska modellen. Här finns inga skillnader mellan partierna inom regeringen, och jag tror att det också finns en bred enighet bland olika, ja, faktiskt samtliga, partier. När det gäller tidsperspektivet är jag för dåligt påläst, får jag säga, om när den här utredningen ska vara slutförd. Men det finns all anledning till att det här ska gå skyndsamt och att det ska ske i samförstånd med arbetsmarknadens parter, just för att behålla den styrka som traditionellt har haft och att den också ska kunna gälla fortsättningsvis. 93 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Då tackar vi medverkande statsråd och övriga medverkande i dagens frågestund för detta. 6 § (forts. från 4 §) Debatt om aktuella frågor i EU-samarbetet 94 (): Som talmannen säkert har observerat har jag inte min kampanjtröja med texten ut ur EU på mig här i talarstolen . Det är av två skäl. Det första är att det är innehållet i politiken i EU som vi ska debattera här . Jag har inga problem med att kräva att ska gå ur EU och försvara varför vi ska ut ur EU, men det är inte det som den här punkten på dagordningen handlar om. Sedan finns det ett annat skäl. Jag respekterar dress code. I denna kammare har vi principen att man inte har på sig kampanjtröjor. Man tar inte med sig banderoller och plakat och viftar med flaggor inne i kammaren. I vissa parlament gör man så. Det finns poänger med det, men så gör vi inte här. Vi har också principen om att kammarens utformning ska vara politiskt neutral. Ni ser ingen gigantisk bild på eller Hans Majestät Konungen här bakom talmannen. Ni ser en vacker bonad. Värdemässig neutralitet råder. Här finns inga röda flaggor när debatterna hålls på första maj. Det är en princip som är bra för denna kammare. Men varför har man då hängt upp en här i riksdags kammare? Vi har en svensk flagga här, men det är för att poängtera att det här är riksdag. När jag lyssnade på debatten före frågestunden verkade det som om många av dem som deltog i den här debatten hade fått för sig att det här var EU:s riksdag, och att poängen med denna debatt var att tävla i vem som kan älska EU mest. Skillnaden mellan att vara riksdag och att vara EU:s riksdag verkar det som om många av ledamöterna här i kammaren inte har förstått. Jag tycker att det är synd att majoriteten har bestämt sig för att man ska hänga upp denna ytterst laddade politiska symbol, som faktiskt innebär propaganda för EU här i riksdags kammare. Det borde vara en politiskt neutral sal. Jag går över till nästa fråga. EU och miljön har diskuterats mycket. Låt det klart sägas att EU har en lika dålig miljöpolitik som det har haft . Det gäller på punkt efter punkt. Kolla på fiskepolitiken! Kolla på kemikaliepolitiken! Kolla på jordbrukspolitiken! Ja, klimatpolitiken i EU har blivit bättre , men det är inte EU:s miljöpolitik som har förändrats. Det är inte styrkeförhållandena inom EU som har förändrats. Det som har förändrats är argumenten om att klimatkrisen är så nära och så allvarlig att den har blivit omöjlig att ignorera totalt. Den politik som EU har skapat innebär en förbättring, men den är totalt otillräcklig för att vi ska kunna undvika en global klimatkatastrof med hundratals miljoner döda. Jag är övertygad om att EU kommer att få en bättre klimatpolitik och att , och , ja, hela världen, kommer att skaffa sig en bättre klimatpolitik . De vetenskapliga argumenten är nu så starka att de inte går att ignorera. Men det är inte EU som har förändrats. Det är verkligheten som håller på att komma i kapp oss. En annan viktig fråga som är aktuell inom EU just nu är Lissabonfördraget, EU-konstitutionen som kommer tillbaka under ett annat namn. Kommer ni ihåg hur det lät 2004, när man bestämde att man skulle ha folkomröstningar i en väldig massa medlemsländer? premiärminister gick till och med ut och sade att en sann europé inte kan vara emot en folkomröstning. Det sade han därför att det sågs som ett så stort steg att det vore omöjligt att ha demokratisk acceptans för att driva igenom det utan att fråga folken. Så frågade man folken, och folken sade nej i och . Då döpte man om konstitutionen till Lissabonfördraget. Men innehållet är i princip detsamma. Och naturligtvis vågar man inte fråga folket längre. Den europeiska politiska eliten har nämligen lärt sig att om man frågar folken om de vill ha det man vill bygga så säger folken nej. Det finns ett land där det kommer att bli en folkomröstning trots allt. Där kräver grundlagen att man måste fråga folket. Det var en omröstning i . hade en omröstning om Lissabonfördraget. Det fanns ett tilläggsyrkande om att man skulle uppmana EU att respektera utgången av den irländska folkomröstningen, så att om det blev ett nej skulle det respekteras. var självklart för. Junilistan var självklart för. var också för. Flera socialdemokrater, faktiskt allihop, var för. Men röstade nej till att respektera det irländska folkets vilja. Jag tycker att det är beklämmande, mycket beklämmande. Jag kan bara säga en sak: Om ni moderater vågar säga det som varje demokrat borde säga, om ni vågar låta era demokratiska röster sjunga ut, då lovar jag att skänka er den ask med Vicks Blå halstabletter, som jag här visar upp. Om det kan hjälpa er ska ni få så många halstabletter ni vill. Om inte var här vid starten av debatten kan jag berätta att vi informerade om att EU-flaggan hängs upp när vi har EU-debatt. Den hänger där . 96 () replik: Låt mig börja med att säga att jag inte tycker att Sverigeflaggan är propaganda för . är jag för besluten i riksdag ganska ofta och ibland är jag emot dem. Så är det med beslutsnivåerna också i EU. Jag hoppas att vi får se mer av flaggan. Mig veterligen är det en rätt bred majoritet i riksdagsstyrelsen som står bakom detta mycket bra initiativ. Vad gäller klimatet väntade jag mig den typen av orimliga inlägg. Det finns alltid en position långt bortom det rimliga som kan inta och sedan ställa sig och ropa att vi andra är orimliga. Jag skulle vilja fråga hur han vill förbättra klimatet. Han erkänner att EU nu tar tag i verkligheten, men vill han lämna samarbetet. Vad gäller folkomröstningen är vår position väl känd. Jag konstaterar att är i minoritet både i och i hela . Jag vill att han ber om ursäkt för det löjliga påhoppet om . Jag har jobbat i och vet att det ganska ofta finns hundratals ändringsförslag. Självklart respekterar vi folkviljan här precis som överallt. 97 () replik: Problemet med och deras EU-politik är att de inte ens vill fråga folket. Om man frågade svenska folket ifall de vill ha Lissabonfördraget skulle de säga nej. Jag måste säga att , vars beundrarskara jag inte brukar tillhöra, har en klok linje. De behöver inte ens bli mutade med halstabletter för att säga ja till folkomröstning och nej till Lissabonfördraget, för de är i grund och botten demokrater. Jag önskar att skulle lyssna mer på sitt eget ungdomsförbund. Vad gäller miljön vill jag bara säga att har en betydligt bättre klimatpolitik med betydligt mer realistiska ambitioner som, om den genomförs, kommer att vara tillräcklig för att förhindra en global klimatkatastrof. Varför har inte EU det? 98 () replik: Till skillnad från har jag tillbringat större delen av min uppväxt i och är väl bekant med debatten där. Det var Muf som drev första Ja till och har haft livliga debatter, så även . Det finns olika röster också i den organisationen, precis som i parti. Det är väl kul med en livlig och öppen debatt även i Europafrågor. Vad gäller konstaterar jag att de deltar i det allra mesta av EU-samarbetet utom i en sak, demokratin. De är inte med och röstar. De får svälja det mesta vad gäller inre marknaden. Då får de det som och några till kritiserade , men det kallar jag inte demokrati. Demokrati är att delta och rösta och kunna åtgärda exempelvis klimathotet. Det blir EU ännu bättre på om vi, vilket jag hoppas, röstar för Lissabonfördraget i riksdag. Precis så brukar vi göra i sådana processer, och det vet . 99 () replik: Låt oss gå tillbaka och titta lite grann på vilka krav har. De säger att de ska sänka och klimatkompensera sina utsläpp . Det bör tilläggas att det är ett land med goda förutsättningar. Jag är ingen varm anhängare av klimatkompensation, och det finns möjligheter till förbättringar även där. I har de lyssnat på vetenskapsmännen. De har lyssnat på vad som är nödvändigt att göra. De försöker inte driva en linje som är en kompromiss mellan länder som vägrar erkänna att klimatproblemen existerar och länder som i likhet med leds av en regering som så sent som förrförra året trodde att klimatet egentligen inte var något problem. I har vi en statsminister som gömmer sig bakom EU och säger att EU inte kräver att vi ska göra mer än så här och ska vi inte göra mer. Det är ynkligt av att göra på det viset. 100 () replik: har kongress , och jag förstår att kommer att sitta där nedgrävd i nej-bunkern. Jag hoppas dock att han på samma sätt som kan vara på väg upp men erkänner att det var svårt att hitta några tendenser åt det hållet i det han sade. EU är förfärligt, och flaggan med dess stjärnor, som symboliserar mellanfolkligt samarbete, är rätt hemsk, tyckte . Det tycker jag är tråkigt. Jag vill ställa samma frågor till som jag ställde till . Tar det inte för mycket kraft att lägga ned EU och tåga ut? Riskerar inte EU:s allt kraftfullare miljöarbete att tappa kraft? Spelar inte ni som vill gå ur EU rysk roulett med klimatet och miljön när ni vill försvaga och upplösa den kanske starkaste internationella kraften i världen som driver miljöfrågorna, med all respekt för ? 101 () replik: Jag skulle nog säga att den starkaste kraft som driver miljöfrågorna är den globala miljörörelsen. Utan en folklig rörelse händer ingenting. Parlament, mellanstatliga organisationer och överstatliga organisationer är helt hjälplösa om det inte finns en stark folklig rörelse. Frågan är viktig. Vi i har inte varit tillräckligt bra på att tala om vad ett svenskt utträde skulle innebära för miljöpolitik att vi skulle få större handlingsfrihet att göra bra saker för miljön, att vi inte skulle vara tvingade att hålla oss till EU:s ofta ganska låga ambitionsnivåer, framför allt när det gäller varor. Vi skulle få handlingsfrihet för att kunna göra saker och ting bättre. Om man vill påverka är det alltid mycket mer effektivt att gå före och visa vägen, visa vad som är möjligt. Utan EU kan vi göra det, och det är ett starkt argument för att vill utträda. 102 () replik: Ett svenskt utträde vill ha, men i övrigt kan länderna inom EU fortsätta och vara en stark internationell kraft. Vi ska dock gå ur. Var det så jag skulle uppfatta det? Miljöorganisationerna betyder jättemycket, självklart, men internationellt samarbete utgår från mellanstatligt samarbete genom de nationer som finns. EU är den starkaste internationella kraften när det gäller att driva miljöfrågorna och klimatfrågorna, att driva på andra kontinenter, andra länder. är med och kan göra, och gör, storverk genom att inom EU driva på så att EU ska bli ännu bättre. EU har kommit riktigt långt, och både vår miljöminister och statsminister driver på för att EU ska vara mycket starkt i detta arbete.