prot · GW0914 · 2008-10-16 00:00:00 — Men om man inte gör detta utan pratar om att alla ska vara med och att alla ska ta sitt ansvar, ja, då står man ju där som konsument och har väldigt svårt att välja. Det är kanske framför allt priset som avgör. Då är återigen min fråga om man ska lita på professionen. Professor säger att om man ska vrida klockan åt rätt håll måste de som har makten också fatta rätt beslut. Därför frågar jag igen: Är du beredd att driva den frågan och använda de verktyg du har? 135 () replik: Här finns kanske den stora skillnaden mellan dig, , och mig. Jag har som moderat en väldigt stor tilltro till människornas egna drivkrafter, inte bara att politiken ska trycka ned. Vi måste få en acceptans för de förslag och de lagändringar som ska syfta till att ändra beteendemönstret och som ska vara väl avvägda mot alla andra behov här i samhället också. Rätt beslut vad är rätt beslut? Är det rätt beslut att till exempel inte satsa på vägar utan bara satsa på järnvägar? Är det ett bra politiskt beslut? Det är ju stora drag, om man säger så. Nej, det fungerar inte därför att människor som bor i vårt avlånga land skulle inte klara sig i vardagen om vi bara gjorde på det viset. Det var en väldigt ospecifik fråga. Vad jag menar är att vi från politikernas sida måste underlätta för de goda drivkrafter som jag upplever finns hos svenska folket i miljöfrågan. 136 (): Som rubrik för mitt anförande har jag valt Behov av bred klimatforskning. Alltsedan den rekordmilda och FN:s klimatpanels rapporter har klimatfrågan och befarade klimatförändringar varit i fokus på ett ibland nästan hysteriskt sätt både bland politiker och andra debattörer. Domedagsprofetior har avlöst varandra i medier. Aningslösa journalister och politiker påstår ej sällan, när någon spektakulär väderhändelse ägt rum, att vi redan ser resultatet av klimatförändringarna, trots att statistiken visar att likadant väder har ägt rum . Enligt är klimat det genomsnittliga vädret . Det dagliga vädret bevisar därför ingenting om eventuella klimatförändringar. För övrigt är klimatförändringar i sig inget att hetsa upp sig för, eftersom de alltid har ägt rum så länge jorden funnits till. Vad som i det här fallet är intressant är om vi kan befara en rent antropogen klimatförändring, alltså förorsakad av människan själv. Tvivelsutan har vi haft en global uppvärmning under senare årtionden. Den så gott som allmänt förhärskande teorin är att detta beror på att våra ökande koldioxidutsläpp utgör en förstärkt växthuseffekt som därmed verkar uppvärmande på jorden. I debatten hörs ofta att koldioxidhalten i atmosfären ökat , vilket givetvis är ett anmärkningsvärt värde. Dock är andelen koldioxid i atmosfären mycket låg. har den legat på . är den efter nämnda ökning snart uppe i . Andelen koldioxid i atmosfären har alltså gått upp en tiondels promille. Det ter sig svårförklarligt att denna tiondels promille skulle vara orsak till nutidens alla klimatlarm såsom tinande tundra, smältande glaciärer, utrotningshotade isbjörnar etcetera. Vidare är det svårt att tro att koldioxiden i sig skulle vara speciellt värmehöjande, särskilt om man beaktar det faktum att på planeten är det 20 gånger mer koldioxid per kubikmeter atmosfär än på jorden, och där ligger temperaturen på . belyste klimatfrågan i en serie vetenskapsprogram . Där framkom det att den globala uppvärmningen nu faktiskt avstannat, och sker en avkylning. Detta är det dock tyst om i klimatdebatten, eftersom det inte riktigt stämmer med koldioxidteorin. Jordens invånare har aldrig släppt ut så mycket koldioxid som , och så blir det plötsligt kallare. har den globala medeltemperaturen inte ökat. Om trenden för årets första månader håller i sig kommer den globala medeltemperaturen att hamna ungefär lägre än bli det kallaste året . Mot bakgrund av nuvarande avkylning är det intressant att satellitmätningar visar att det inte i första hand är en av människan förstärkt växthuseffekt som ökat på energimängden i jordens klimatsystem . Det är i stället en kraftig ökning av solinstrålning, vilket inte finns med i klimatmodellerna, uppgavs det i ett av radioprogrammen. Modellerna säger att växthusgaserna mer eller mindre ensamma stått för temperaturökningen när gaserna i själva verket fått hjälp av ökad instrålning. Koldioxidens temperaturhöjande effekt övervärderas i klimatmodellerna, vilka ger en alltför förenklad bild av solen och dess inverkan. Detta finns redovisat i FN:s klimatpanels senaste rapport. Däremot nämns det inte i rapportens sammanfattning, som presenterades för beslutsfattare och medier. Förklaringen till det, uppgavs det i radioprogrammet, var att i sammanfattningen bör det bara stå sådant som vi kan förstå och förklara, och vi vet ju inte varför instrålningen ökat eller hur länge ökningen varar, uppgavs det. har koldioxiden varit den förhärskande teorin för att förklara all klimatvariation. Men historiskt sett råder det inga tvivel om solens betydelse. När solen är mer aktiv blir det varmare på jorden och tvärtom. var solen till exempel inte så aktiv. Då hade vi vad som populärt brukar kallas lilla istiden, och det var kallt på många platser. , däremot, var solen lika aktiv som , och då var det varmt. Vikingarna kunde då kartlägga , för stränderna i norr var inte istäckta. Solens aktivitet har fördubblats , och det är det som i huvudsak har lett uppvärmning. Det finns således många frågetecken när det gäller den allmänt erkända koldioxidteorin som praktiskt taget enda förklaring till den globala uppvärmningen. Det finns åtskilliga seriösa klimatforskare som är av annan åsikt, men eftersom deras uppfattningar inte är medialt eller politiskt korrekta har de svårt att kunna bedriva forskning och presentera resultat. Vi behöver få en bred klimatforskning som tar till vara nya infallsvinklar i förståelsen av vårt klimat och dess förändringar. Det är inte acceptabelt att en forskare, för att få resurser till sin forskning, bör bekänna sig till en viss skola. Sådant för aldrig forskning i vidare bemärkelse framåt. Stora och viktiga beslut i klimatfrågor måste bygga på relevanta fakta. Därför är det nödvändigt för beslutsfattare att se till att även forskare med lite annorlunda teorier får möjlighet att bedriva forskning. 137 () replik: och jag sitter i samma utskott, trafikutskottet. Jag är tacksam över att han tagit chansen att tala under rubriken . Tyvärr var inte närvarande när jag höll mitt anförande. Med tanke på temat i hans anförande tänkte jag ändå fråga om det finns forskningsresultat som visar att det är bättre för klimatet att satsa mer på vägar än på järnvägar, såsom nu sker i den infrastrukturproposition som parti står bakom. Är det på grund av forskningsresultat som man drar in anslaget till rullande materiel vid regional spårtrafik? 138 () replik: förstod jag kanske inte riktigt vad det hade med mitt anförande att göra. Jag hann inte säga att jag naturligtvis menar att vi ska göra allt vi kan för att minska utsläppen. Det måste vi göra. är jag långt ifrån säker på att det är koldioxidteorin som är den allenarådande förklaringen till att vi fått en global uppvärmning. Jag anser det vara ökad solinstrålning som ger den största effekten. Kan ta frågan en gång till så att jag kopplar rätt? 139 () replik: Att minska utsläppen är det vi diskuterar när vi vill ha mer persontrafik och mer godstrafik på spår. Men det fungerar inte om man i stället satsar mer pengar på att bygga vägar. Jag har aldrig hört någon forskare säga att utsläppen därigenom skulle minska. Med tanke på engagemang för forskning undrar jag hur man kan lägga fram en sådan proposition som man nu lagt fram. Och vad är det för forskning som säger att om man drar in anslaget till rullande materiel vid regional spårtrafik får man mindre utsläpp? Jag bara undrar. 140 () replik: hade ju regeringen en väldig börda att ta hand om eftersom den tidigare regeringen satsat alldeles för lite på underhåll av vägar och järnvägar. Jag hörde en del av anförande på intern-tv. Hon tog upp sjöfarten. Om vi ska minska utsläppen är sjöfartstransporter det viktigaste. Därefter kommer järnvägar och vägar. Vi måste ha vägar. Vi måste bygga ut vägarna. Problemet är bilarnas bränsle. Jag tror inte att någon är motståndare till bilar. Däremot är bränslet ett problem. kommer vi att ställa om mer och mer till alternativa bränslen för all trafik. Då kommer det hela att hamna i ett annat läge. 141 () replik: började med att säga att han tyckte att det inte kan vara rimligt att en höjning med av koldioxidhalten i atmosfären skulle ha så stor betydelse. En sänkning med innebär istid. Vid istiderna har atmosfären 180 ppm, vilket upprepats sex gånger geologiskt, alltså de senaste sex istiderna. I mellanistiden den som vi lever i nu har man normalt 280. är den siffran 387. har vi alltså en större skillnad åt andra hållet än den som råder mellan mellanistider och istider. Att säga att det väl inte kan ha så stor betydelse visar att inte riktigt tänkt igenom frågan. Höjningen har naturligtvis en enorm betydelse för klimatet. 142 () replik: Jag vet inte om du hörde exakt vad jag sade. Det handlar om en tiondels promille, en ökning från till . En ökning från 300 ppm till 400 ppm är detsamma som från till . Jag är lite tveksam till att just en tiondels promilles höjning skulle kunna vara anledningen till alla dessa klimatlarm vi har hört nu med smältande isar, tinande tundra, utrotningshotade isbjörnar och så vidare. Jag har svårt att tro det. Jag tror att det är kraftigt ökad solinstrålning som är den största anledningen. 143 () replik: Det kanske är dumt att vi bråkar om siffrorna, men vi tar det i ppm i stället: 180 ppm istid, 280 ppm mellanistid, 387 ppm . Skillnaden mellan istid och mellanistid är mindre än skillnaden mellan mellanistid och dagens läge. Oavsett om det är 0,1 eller 1 eller vad det är så är skillnaden större mellan mellanistiden och läget vi befinner oss i. Att temperaturskillnaden inte har blivit så stor beror på att det tar tid för temperaturen att förändra sig. Vi har förändrat atmosfären med en blinkning, oerhört snabbt. Det har normalt tagit 1 mellan de tidigare perioderna när det här har skett. Det har skett på mindre än . Men vi lämnar detta . Jag undrar, eftersom du i ditt anförande pratade om forskning, om du menar att du vill att forskning ska vara politiskt styrd. Om forskning får vara vetenskapligt styrd sker den enligt IPCC:s prognoser. 144 () replik: Självfallet ska forskning vara vetenskapligt styrd, absolut. Det är ingen tvekan om det. Okej, vi befinner oss mellan två istider och så vidare. Det har varit enighet bland forskarna i väldigt om att istider kommer och går. Trots ökade koldioxidutsläpp sker faktiskt just nu en avkylning av vårt jordklot. har temperaturen inte ökat speciellt. 145 (): Jag tror att jag vänder mig till , som är utskottets talesman för regeringen här. Jag skulle vilja be att få tacka för ödmjukhet i miljöfrågorna när han säger att det finns en långsiktighet, speciellt som jag pratar om . Vi bär också en gemensam skuld, och jag tror att man måste vara långsiktig i den här frågan om vår generation ska klara av att betala den skuld som vi har skapat i . Jag förstår naturligtvis att regeringen är stolt över sin miljöpolitik. Annars vore det konstigt. Men man kanske också skulle vara lite ödmjuk när man tittar på de barometrar som kommer från till exempel Världsnaturfonden och . Där ligger man inte så bra till. Det är naturligtvis inte bara denna regerings fel, utan det är de gamla skulderna som vi har. Vi har inte regeringens kunskap om hur bra den egentligen är. Vi väntar på alla propositioner. Jag har roat mig med att läsa de tal och artiklar som miljöministern har skrivit och försökt hitta miljöpolitiken där. Men den är lite svår att hitta den vägen. Eftersom vi vet vad vi ska göra är det som jag kanske är mest oroad över var regeringen har tänkt göra det. Jag vet inte riktigt. Är det hemma i ? Är det någon annanstans? Eller är det kanske, som någon sade, marknadskrafterna som klarar av det här? De utvärderingar som görs runt av miljöarbetet visar att och är de länder som har mest utsläpp av kväve från till exempel jordbruket. Det kanske inte bara räcker, som miljöministern har skrivit, att regeringen och LRF ska rädda . Jag tror inte att de åtgärderna räcker. Jag är lite oroad över trenden att göra om alla miljömålen. Vi vet vad vi behöver göra, och det är ett väldigt bra instrument för politikerna att följa: De beslut som vi har tagit, är de rätt eller fel? Vad jag också saknar i Östersjösamarbetet är ledarskap. Vi har , där statsministrarna sitter, och jag skulle gärna se att någon statsminister, gärna , skulle vara den som ledde arbetet vidare. Det som är intressant när man pratar om är oftast själva havet. Men Sidas Östersjöenhet har gjort en ganska rolig bok som heter tre framtider. Det är tre tänkbara framtidsbilder 2048. Det som vi beslutar ska vi få resultatet av . I det gröna alternativet, naturligtvis den bästa av världar, står det: Det var sista chansen att rädda alltså . Och länderna tog den. Alternativet hade varit ett dött, slemmigt innanhav. talar omvärlden om den särskilda Östersjöanda The Baltic Spirit, som blivit områdets . Dit vill alla. Men frågan är om vi klarar av det med de åtgärder som finns framme . Jag har också ställt en fråga till regeringen, och jag har motionerat. Jag skulle här i kammaren vilja se en skrivelse om Östersjösamarbetet, eftersom det inte enbart handlar om miljöfrågor utan om mycket annat också. Men jag har fått ett negativt svar. Det är lite tråkigt, eftersom alla andra nordiska länder har en speciell Östersjöskrivelse och det debatteras, till och med i , som inte är en Östersjöstat. Jag hoppas att regeringen kommer att läsa lite mer noga vad jag menar med det här. Vi skulle kunna ha en debatt i kammaren som, liksom Sidas Östersjöenhet, tog upp olika frågor: , energi, miljö, demografi, utbildning, innovation och till och med . Eftersom jag skulle vilja ha en rejäl debatt om hela ska jag avsluta med ett avsnitt från den här fina skriften, eftersom vi är på väg över till en försvars- och säkerhetspolitisk diskussion. Man pratar om fredens hav, som är fredens hav. Det är en kamp om resurser, om vatten, om mat, om mineraler och om energi. Att säkra sina gränser kostar på. Det har inte gått att genomföra de storslagna planerna på nya effektiva transportstråk där flera länder samarbetar, eftersom länderna prioriterar försörjning och försvar. Klimatförändringarna har visserligen öppnat , farleden genom som har varit blockerad av packis. är det istället säkerhetspolitiska skäl som stänger porten. Med det lämnar jag över till försvars- och säkerhetspolitiken. 146 () replik: Om jag inte visste det hörs det på brytningen att har finskt påbrå. Jag tror mig veta att halva ditt hjärta klappar för andra sidan . Jag vet att ligger långt före oss när det gäller utsläpp från privata småbåtar och båtar i vatten över huvud taget och att man där har byggt upp infrastruktur i hamnar för att kunna ta hand om avfall från småbåtar. Man har väldigt stränga bestämmelser för det. Vad jag har kunnat se har inte den hakat på och arbetat för samma krav i . Min enkla fråga till är: Kommer vi att få se någon ordning, så att vi får finska regler i för småbåtar efter nästa val? 147 () replik: Jag tror att både och ja, är ju en del av har varit före oss i många frågor vad gäller trafiken på sjön, eftersom man är väldigt beroende av ett rent hav, till exempel i . Det handlar om småbåtar, men också mindre avlopp. Man är väldigt rädd om det vatten man har. Vi har diskuterat detta i Östersjösammanhanget, och vi hoppas att kan fatta beslutet att följa exempel. Allt som släpps ut i havet bidrar till att havet blir smutsigare. 148 () replik: Tack för ditt inlägg, . Jag saknar dig i miljö- och jordbruksutskottet. Vi hade många trevliga diskussioner och debatter och även ett bra kamratskap. Du behövde lite vägledning för att hitta regeringens havsmiljöpolitik. Jag kan kanske ge några läsanvisningar. I den budget som läggs fram finns tillsammans med tidigare budget över 1 miljard till havsmiljösatsningarna. Det ställer ni er bakom i er motion. Det går bra att ta del av dem där. Där står till exempel om vikten av att implementera Baltic Sea Action Plan. Det handlar om inrättande av ett havsmiljöinstitut och sektorsövergripande ansatser. Det finns en statssekreterargrupp som leder arbetet för att ta ett gemensamt grepp om havsmiljö. Mer måste naturligtvis göras i frågan. Jag är väldigt ödmjuk i frågan. Vi måste hjälpas åt och göra rejäla satsningar på havsmiljön. Jag håller med om det. 149 () replik: Jag saknar i första hand en helhetspolitik. Vi pratar väldigt mycket om havsmiljön. Det är naturligtvis viktigt. Det är vad som binder ihop våra länder. Men det finns något som oroar mig lite. Vi som arbetar med Östersjöparlamentariska konferensen har observatörer i Helcom som följer implementeringsgruppen. Det som oroar oss väldigt mycket är att vi får signaler att man redan nu håller på att tolka beslutet från . Vi tycker alla att det är ett steg, men det är inte tillräckligt mycket. Vad gör vi om det redan håller på att krackelerar på hanteringsstadiet? Min fråga är: Finns det en plan B? Vad gör vi om det inte blir någonting av implementeringen av Krakowbeslutet? 150 () replik: Jag håller naturligtvis med om att det är jätteviktigt att implementeringen verkligen genomförs. Vi ska lägga all kraft på att så ska ske. När det gäller Östersjöarbetet och havsmiljöarbetet kommer det en havsmiljöproposition. Jag hoppas att du ska bli glad och nöjd över innehållet. Inför EU-ordförandeskapet driver också frågan om Östersjöstrategin. De svenska ståndpunkterna och positionerna i arbetet ska i det perspektivet göras över blockgränserna. EU-ordförandeskapet är inte bara något för den sittande regeringen utan ett gemensamt ansvarstagande. Jag hoppas verkligen att du och andra mycket kunniga på området kan vara med och ge bra input. 151 () replik: handlar om mycket mer än miljö. Det ska egentligen bara vara 15 sidor. Jag är rädd för att man tror att ska rädda . Det är mycket mer än miljö. Om vi ser att vi inte klarar av implementeringen av Krakowbeslutet är det väldigt bra att EU öppnar ögonen och ett fönster mot . Vi ska noga följa den diskussionen. Men det kommer aldrig att ersätta det jobb som vi själva måste göra. Jag hoppas att ingen tror att det till exempel ska ersätta Helcoms planering för . 152 (): Kriget i , IT-attacken mot , utvecklingen av krigen i och är alla händelser som präglar oss och måste återspeglas i den svenska försvarsplaneringen. Oavsett om framtida hot mot eller vårt närområde sker elektroniskt eller militärt är det just ett robust samhälle som klarar alla tänkbara former av kriser. Den breda synen på säkerhet ska därför även fortsättningsvis genomsyra vårt arbete. måste vi fortsätta att bli bättre på att hantera och åtgärda de kriser som trots allt uppstår. Det är en politik för säkerhet som berör många fler politikområden än försvars- och utrikespolitiken, som traditionellt sett varit ensamt dominerande. omfattas till exempel även bistånds-, kriminal-, miljö-, social- och näringspolitiken i en modern politik för säkerhet. Detta breda synsätt bör vila på en säkerhetsbalk som liksom skapar en sammanhållen lagstiftning för att täppa till hål, klargöra ansvar, förhindra dubbelarbete och tvinga fram samarbete mellan stuprören. är militärt alliansfritt. Det hindrar oss inte att vara en aktiv internationell part. Vi socialdemokrater ser gärna ett fördjupat nordiskt försvarsarbete. Där det ger oss ett mervärde bör vi utveckla ett närmare samarbete. När vi deltar i internationella insatser bidrar vi inte bara till andras säkerhet och utveckling utan ökar även vår egen säkerhet genom att vi förhindrar att konflikter sprids. får Försvarsmakten ovärderlig praktisk erfarenhet. Mot bakgrund av den ansträngda ekonomiska situationen för Försvarsmakten anser vi socialdemokrater att det är rimligt att långsiktigt bibehåller dagens ambitionsnivå för internationella insatser. bör bidra med färre men längre internationella insatser. Det ökar vår möjlighet att göra en verklig skillnad. Vidare underlättar det för Försvarsmaktens planering. Vi ifrågasätter det hållbara i regeringens ambitionsökning på det fredsfrämjande området. Det ställer orimliga krav på Försvarsmakten som ska spara kraftfullt på materiel. För att skapa utrymme för den viktiga omställningsprocessen och komma till rätta med det ekonomiska underskottet menar vi att det är motiverat att tillfälligt minska den internationella närvaron. Vi vill inte att ställer upp som ramnation för den nordiska stridsgruppen 2011, och vi vill avsluta det militära engagemanget i Kosovo men fortsätta vårt civila engagemang. Vi socialdemokrater vill fortsätta det omställningsarbete som angavs i försvarsbeslutet från ett förrådsställt invasionsförsvar till ett användbart, snabbt och rörligt militärt försvar. menar vi att omställningen medger en anslagsbesparing. Men för att komma dit krävs satsningar. Förvarsmaktens förmågor måste ständigt förnyas och utvecklas. Fungerande helikopterresurser, kvalificerad sjukvårdskedja och lättare amfibisk förmåga i hamn- och storstadsmiljö är några viktiga exempel på detta. Att fortsätta utvecklingen av dessa förmågor är särskilt viktigt för att Försvarsmakten bättre ska kunna möta en mer mångfasetterad hotbild. Vi socialdemokrater vägleds av tre saker i vår syn på Försvarsmakten. Vi ska ha en modern försvarsmakt. Den ska vara effektiv, och den ska vara folkligt förankrad. Låt mig utveckla detta kort. Det moderna försvaret syftar på den fortsatta omställningen till ett gripbart insatsförsvar. Det kräver ett bra utbildningssystem där värnpliktiga känner att de får en meningsfull utbildning och rätt övning. Ett modernt försvar innebär att vi bidrar till internationell fred och säkerhet. Internationell solidaritet har alltid varit viktig för Socialdemokraterna. Det kan ske med militära resurser för att skapa stabilitet och säkerhet. Men lika viktigt, och när situationen stabiliserats ännu viktigare, är civilt stöd till exempelvis polis, domstolsväsende och inte minst utbildningsväsende. Flexibel och funktionella försvarsmateriel är en grundbult i ett modernt försvar. Vi menar dessutom att en inhemsk försvarsindustri både bidrar till oberoende och gagnar som industrination. Vi socialdemokrater vill ha ett effektivt försvar och är övertygade om att det går att minska försvarsbyråkratin. Genom rationaliseringar och effektiviseringar kan vi frigöra medel för att bygga det nya, moderna försvaret. Vi vill bland annat se en mer samordnad logistikprocess där industrin kan vara med och ta ett ökat ansvar. Vi vill se en rationellare statlig fastighetshantering. Vi tror också att vissa civila uppgifter kan överföras till civila myndigheter så att Försvarsmakten kan koncentrera sig på det man är bäst på. Vi socialdemokrater är övertygade om att ett folkligt förankrat försvar är grunden för långsiktighet. Vi tror inte på en yrkesarmé och inte heller på en försvarsmakt vars huvuduppgift är att vara en expeditionsstyrka. Vi vill ha någon form pliktlag kvar. Vi ser större värnpliktskullar än framför oss. Det handlar då om en kortare värnplikt, tre , och därefter följer vidare utbildning för insatsförbanden och rekrytering till hemvärnet och de framtida nationella styrkorna. En sådan modell förstärker försvarets folkförankring, ökar flexibiliteten, breddar kompetensbasen inom Försvarsmakten samt ökar möjligheten att upprätthålla förmågor och nå uthållighet i insatserna. Vi socialdemokrater vill se ett modernt, effektivt och folkligt förankrat försvar. kan vi konstatera att den borgerliga regeringen brutit den historiska traditionen med blocköverskridande lösningar på försvarsområdet. Det beklagar vi. Försvarsmakten kommer även fortsättningsvis att hamna i ekonomiska och organisatoriska problem så länge Försvarsdepartementet sätter dagordningen .