prot · GV0998 · 2008-04-17 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan vice talmannen meddelade att interpellationssvar skulle utgå, att interpellationssvar skulle lämnas , inte som tidigare aviserats och att votering skulle äga rum , inte som tidigare aviserats. Meddelandet hade delats ut till ledamöter. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:550 Till Interpellation 2007/08:550 Falska examensbevis och bluffuniversitet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att jag vid tidigare svarstillfällen har redan inbokade engagemang och resor. Till Interpellation 2007/08:552 Utveckling av turistnäringen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och tjänsteresor. () Enligt uppdrag 2007/08:556 Till Interpellation 2007/08:556 Oberoende mellanhand för införande av alkohol från annat EU-land av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 2007/08:557 Till Interpellation 2007/08:557 Biogas av () Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 2007/08:559 Till Interpellation 2007/08:559 Hiv och aids i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2007/08:138 till socialutskottet /08:139 till justitieutskottet Skrivelser 2007/08:101 och 102 till finansutskottet 5 § Kommittéberättelse 2008 Föredrogs betänkande 2007/08:KU19 Kommittéberättelse 2008 (skr. 2007/08:103). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) 6 § Utlåtande om mobil-tv Föredrogs utlåtande /08:KU23 Utlåtande om mobil-tv (KOM[2007]409). 1 i (s): Utskottet har i detta utlåtande behandlat ett meddelande från om att stärka den inre marknaden för mobil-tv och ett meddelande om maximal nytta av den digitala utbildningen i samt ett arbetsdokument rörande mediemångfalden i EU:s medlemsstater. Jag vill speciellt beröra det sista, arbetsdokumentet rörande mediemångfalden. Det är inte bara oppositionen i riksdag som känner sig oroad över den utveckling som sker på mediemarknaden med bland annat ökad ägarkoncentration. Det finns flera faktorer som påverkar möjligheter till mångfald. har vid upprepade tillfällen uttryckt sin oro och uppmanat kommissionen att vidta åtgärder. Kommissionen har presenterat ett arbetsdokument och lanserat en tredelad strategi för att öka kunskapen om situationen i medlemsstaterna. Detta arbetsdokument är steg ett. Att ta fram mätbara indikatorer är steg två. Som ett tredje steg kommer kommissionen att presentera ett samrådsdokument om indikatorerna som sedan kan användas i studier för att mäta mediemångfalden. Mångfalden i medier är av central betydelse för den demokratiska processen. Det är viktigt att det finns tillgång till olika informationskällor för medborgarna så att medborgarna kan bilda sig en egen uppfattning utan otillbörlig påverkan av en dominerande ägare eller en opinionsmakt. Ett enigt utskott ställer sig positivt till att följa denna strategi och att ta fram indikatorer. beslutade, kanske lite överraskande, att regeringen skulle göra en översyn av mediekonstellationen i vårt land. Det är bra. Vi behöver öka kunskapen om hur det ser ut i vårt eget land. Av det tillsammans med de indikatorer som kommissionen tar fram kan vi säkert få en bra uppfattning om hur marknaden ser ut och utifrån det överväga om det behövs någon lagstiftning eller ytterligare stimulanser för att öka mediemångfalden och säkra att medborgarna har god tillgång till information och samhällsdebatt. Mångfald i medier är en otroligt viktig kugge i det demokratiska samhället. Med detta, fru talman, ställer vi oss bakom utlåtande. 2 PER (): Jag kan fatta mig väldigt kort eftersom vi är överens om detta betänkande. Mobil-tv kan vara en av de stora framtidsfrågorna, det vet vi inte riktigt. Vi vet inte hur stora våra mobiltelefoner kommer att vara, om vi ska titta på tv i dem eller om vi ska gå runt med några andra typer av stora pojkars leksaker. Det som är viktigt i det här, och där delar jag åsikt, är att vi försöker göra en uppdelning av spektrumet och att vi gör samordningen inom EU så god som möjligt. Vi har en viss fördel jämfört med många andra länder. Om man är ett litet land som ligger inklämt mellan flera andra stora länder mitt i är naturligtvis risken för störning mycket större än vad den är i som ligger en bra bit ifrån många av de andra länderna. Men det här är naturligtvis en viktig fråga. Jag tänkte, fru talman, inte ta upp mer tid än att säga att vi är överens om del ett. Del två och del tre kommer . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 7 § Nya skolmyndigheter Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2007/08:UbU13 Nya skolmyndigheter (prop. 2007/08:50). 3 (): Jag ska inleda med att yrka bifall till den reservation som s, v och mp har presenterat i det nu aktuella ärendet. Såväl Myndigheten för skolutveckling som Nationellt centrum för flexibelt lärande föreslås avvecklas. I betänkandetexten uttalar utskottets majoritet fullt förtroende för att regeringen vidtar adekvata åtgärder för att säkerställa att värdefull verksamhet och viktiga uppgifter tas till vara hos de mottagande myndigheterna. Såväl Myndigheten för skolutveckling som Nationellt centrum för flexibelt lärande är av stor betydelse för utvecklingsarbetet i skolan. Myndigheten för skolutveckling utgör stöd och bollplank i det pedagogiska utvecklingsarbetet i en lång rad skolor och kommuner runt om i landet. Nationellt centrum för flexibelt lärande har en viktig roll när det gäller att introducera IT och vuxnas lärande samt koppla vuxnas lärande till regional utveckling och tillväxt. Båda dessa myndigheter har en viktig roll att stödja just skolutvecklingen och förbättra pedagogiken. Därför kommer en nedläggning och inrangering av delade verksamheter i inte att gå spårlöst förbi. Det har skapats nätverk och stödfunktioner som man nu river upp även om man säger att delar av det hela ska leva vidare i ny form. Vår uppfattning är att förslaget inte vuxit fram från grundliga analyser som fört regeringen fram till ståndpunkten att det finns utbildningspolitiska, pedagogiska eller skolutvecklingsvinster att göra med att lägga ned dessa myndigheter. I stället handlar det om att på ytan ge intryck av en politisk handlingskraft när man föreslår nedläggning och sammanslagning. Det är mer yta än djup bakom denna åtgärd. Det kan till och med visa sig vara ett felgrepp som lett till att påbörjat och etablerat utvecklingsarbete på många håll stannar av. Därför bör regeringen visa ödmjukheten att ta till sig de kritiska farhågor och synpunkter som riktas mot förslaget. När det gäller Myndigheten för flexibelt lärande pågår regionala utvecklingsprojekt i cirka hälften av landets kommuner. I ett 40-tal kommuner har det handlat om projekt som är direkt kopplade till folkbildande insatser. Nationellt centrum för flexibelt lärande är den enda privata eller offentliga organisation som med ett helhetsansvar arbetar med sådant som e-learning, e-government och e-commerce. Myndighetens kompetens har varit avsedd att användas för att stimulera projekt och långsiktigt arbete i regioner och kommuner. När den nu läggs ned och går upp i finns en tydlig risk för att utvecklingsarbetet försvagas. Myndigheten för skolutveckling har arbetat med en mängd både generella och direkt riktade skolutvecklingsuppdrag som bottnat i regerings- och riksdagsbeslut. Det handlar i grunden om att stödja kvalitets- och utvecklingsarbete. Myndigheten har genom sina fem lokalkontor kunnat utgöra en viktig stödfunktion direkt riktad till förskolor och skolor. Det handlar om verksamhet som når ut direkt till personal som arbetar i förskolans och skolans vardag. Särskilt viktig är den del av myndighetens arbete som riktas till de skolor som betraktas som värst utsatta i olika former. Sådant arbete pågår i ett 30-tal kommuner, och det är en verksamhet som inte får gå förlorad. Ett grundläggande problem med regeringens ambitioner är att staten med den nya Skolinspektionen ytterligare markerar den renodlat inspekterande rollen. Det är en helt annan roll än den stödjande, utvecklande och coachande roll som Myndigheten för skolutveckling intagit. Regeringen markerar också att det är det generella uppdraget som ska gälla . Vi tolkar det som att det inte inom ramen för Skolinspektionen finns utrymme för de riktade insatser som finns i Myndigheten för skolutvecklings verksamhet. Det är bekymmersamt eftersom det riskerar att få direkt bäring på verksamheter i kommuner med en bekymmersam situation. Det som är en mycket tydlig skillnad mellan den tidigare, socialdemokratiska regeringen och den nuvarande regeringen är just synen på möjligheten att rikta insatser dit problemen är som störst. är risken stor att kommunerna lämnas åt sitt eget öde på denna punkt och att kraften att göra något åt problem orsakade av segregation eller sociala faktorer minskar. Att från statens sida enbart följa upp med inspektioner i stället för med stödjande utvecklingsarbete anser vi vara för passivt. Vem ska ta det ansvaret nu? Propositionen ger inget klart besked om vilka verksamheter som staten fortsatt ska ha ansvaret för. Men tydligt är att statens insatser ska vara generella, att de ska stramas upp, begränsas och renodlas. Ansvaret för kvalitetsutvecklingen läggs tydligt på kommunerna. Där ligger självfallet ett huvudansvar, men det är också så att i en alltmer flexibel och föränderlig värld måste staten ta ett ansvar för utvecklingsarbetet på den nationella nivån. I annat fall abdikerar i praktiken riksdag och regering när det gäller viktiga delar av skolutvecklingen. Det är också anmärkningsvärt att detta beslut nu drivs igenom utan att Myndigheten för skolutvecklings mångfaldsuppdrag har utvärderats. Det blir klart först . Genom det skulle en klar bild ha kunnat ges av effekterna av myndighetens riktade insatser. Beslut fattas nu utan att en väsentlig kunskap som skulle ha kunnat tillföra beslutsunderlaget viktiga fakta finns på bordet. Det tycker jag är beklagligt, och det inte minst mot bakgrund av att det har lagts ned i skattepengar på utvecklingsarbete under de år som har gått. Vi vill från Socialdemokraterna understryka vikten av att regeringen nu tar ett starkt ansvar för att mindre kommuner och segregerade områden inte drabbas negativt när CFL och Myndigheten för skolutveckling läggs ned. Det är också viktigt att utvecklingen av läromedel för personer med teckenspråk som förstaspråk inte prioriteras ned när detta ansvar flyttas från för flexibelt lärande till Specialpedagogiska myndigheten. Regeringen har med anledning av alla de förändringar man nu genomför ett mycket stort ansvar att se till att en lång rad farhågor inte infrias. Detta är inte minst viktigt mot bakgrund av att efterfrågan på både CFL:s och Myndigheten för skolutvecklings tjänster aldrig har varit så stor som just . Slutligen vill jag understryka de viktiga effekter som ett målinriktat utvecklingsarbete kan ha inom skolans område. Nationellt centrum för flexibelt lärande startade . I samband med drev denna myndighet hårt en lång rad utvecklingsprojekt med IT i undervisningen. gick rejält framåt som nation när det gällde att använda IT och interaktiva medier i undervisningen. Det bekräftades också av en som kom . fick CFL utnämningen European e-Learning Award, vilket bekräftade rollen som Europabäst. Inte minst mot bakgrund av den tid som det tar att introducera ny pedagogik och nya tekniska metoder i skolarbetet är det roligt att kunna redovisa den typen av framgångar. Risken är nu stor att trycket minskar i de här frågorna. Jag vill särskilt peka på vikten av att CFL:s verksamhet verkligen matchar den typ av nya arbetstillfällen som vi behöver . Vi måste bli mer offensiva i stället för att riskera att inta en mer defensiv hållning, vilket det kan bli när man försöker visa upp en skenbar handlingskraft genom att slå ihop myndigheter. Det är viktigare med långsiktighet och en genomtänkt strategi än att på ytan göra förändringar som man inte fullt ut kan överblicka konsekvenserna av. 4 (): Vi ska här diskutera nedläggningen av Myndigheten för skolutveckling och . Jag tycker att det är beklagligt att denna fråga inte verkar intressera alliansen mer än att de anmält en talare. Det här handlar om kunskapsutveckling, skolutveckling, och jag trodde ändå att alliansen gick till val på att det skulle vara en kunskapsutveckling och skolutveckling. Det handlar för mig inte om den ena myndigheten eller den andra. Sammanslagningar av myndigheter kan man alltid diskutera. De ska vara så effektiva som möjligt enligt min uppfattning. Men det handlar om en annan sak: Hur prioriterar man? Jag har i två interpellationer försökt få svar från utbildningsministern på frågan om Myndigheten för skolutveckling, men han svarar inte. När man tittar lite närmare på de siffror och planer som finns för Myndigheten för skolutvecklings arbete ser man att det inte bara handlar om nedläggning. Det handlar också om att man minskar resurserna . Vad är det då som ska bort? Är det nätverksarbetet? Man kan misstänka det, eftersom det i skrivningarna finns väldigt mycket om att staten bara ska koncentrera sig på det som absolut är statens uppdrag. Vi kan känna igen sådana skrivningar från ett antal debatter och beslut i kommuner och landsting där alliansen styr och där till exempel ofta kulturlivet blir lidande. Men vilka är det som drabbas i så fall? Myndigheten för skolutveckling, vars verksamhet jag känner bäst till, är en myndighet som har arbetat väldigt nätverkande. Man kan naturligtvis diskutera om det är statens uppgift att se till att forskningsresultat sprids till kommuner, att man får veta vilken kommun som har varit framgångsrik i olika avseenden och att inte varje kommun måste uppfinna hjulet på nytt. Man kan diskutera om detta är statens uppgift. Men ur ett nationellt perspektiv är det naturligtvis effektivast om den centrala myndigheten tar på sig ansvaret att sprida kunskapen. Och så har det varit . Mig veterligen har man till exempel inte tillfört motsvarande resurser till Kommuner och Landsting för att ta över den uppgiften. Jag tror inte ens att det har diskuterats. Jag är inte helt säker på det. Det här handlar om huruvida vi i fortfarande ska en tydlig skolutveckling som inte bara är myndighetsstyrd utan där det finns nätverksarbete. Och nätverksarbetet är det som Myndigheten för skolutveckling har varit otvetydigt bra på. Man kan säkert kalla dessa strukturer det ena eller det andra; det kan kallas eller ett eget verk. Men det är om själva saken jag skulle vilja ha ett svar från allianspartierna när man nu så envist bestämt sig för att lägga ned detta. Tänker man behålla att staten fortfarande har ett ansvar för att nätverka mellan kommunerna? Tänker man se till att kunskapsöverföring sker och att man identifierar de goda exemplen och förmedlar dem vidare? Om man gör så, var ska man ta de ? Vad ska bort? Vilka uppgifter är det som inte får finnas kvar? Det svaret är i alla fall utbildningsministern mig skyldig. Jag undrar om det finns någon i alliansen som vet vad som ska bort. Om inte, är det ännu värre. Då tar man bort och vet inte vad som ska ske. Jag hoppas att man har en bättre styrning och planering än så. En fråga som berör mig starkt och som jag är engagerad i är hållbar utveckling. är det Myndigheten för skolutveckling som arbetar med frågan om lärande för hållbar utveckling, förmedlar de goda exemplen och ser till att lärare inte måste uppfinna hjulet på nytt. Detta är en fråga som dessutom oroar många lärare. De får många frågor från sina elever som de har svårt att svara på, inte minst eftersom detta ämne knappast förekommer inom Lärarlyftet. Av 343 kurser handlar fem om miljö. Det svarar knappast mot att det är den fråga som oroar befolkning nästan mest om man ska tro vissa undersökningar. Min fråga ställs direkt till alliansens företrädare . Jag hoppas få svar i denna debatt. Ni verkar ointresserade av skolutveckling. Ni lägger ned skolutvecklingen. Vad ska bort? Vilka delar av Myndigheten för skolutvecklings uppdrag ska bort för att finansiera neddragningen ? Det skulle jag vilja ha svar på. 5 (): UbU13 är ett bra betänkande. Jag har fått äran att företräda alliansen . Vi har samma uppfattning, och därför tycker vi att det är onödigt att stå och säga samma sak fyra gånger. Genom förslagen i betänkandet får vi först och främst . Det är en ny myndighet som med utökade resurser ska ansvara för tillsyn över och kvalitetsgranskning av skolväsendet. Alliansregeringen visar genom sitt beslut att fördubbla antalet inspektioner vid landets kommunala och fristående skolor sin avsikt och vilja att höja kunskapsnivån. är nämligen en mycket för den sjuåring som börjar i en skola som har inspekterats . Han eller hon har hunnit komma till årskurs 6 innan det är dags för en ny inspektion. I en dålig skola kan det vara förödande för elevens hela framtid. En effektiv statsförvaltning är en viktig faktor för tillväxt och sysselsättning. Dagens myndighetsstruktur på skolområdet är splittrad och ineffektiv. Vi tar genom detta betänkande ett rejält kliv på vägen till förbättring. Oppositionen protesterar naturligtvis. Man protesterar mot att staten tar ett steg tillbaka när det gäller nationella utvecklingsinsatser. Man framför att dagens skola behöver mer sådana insatser för att kunna garantera en likvärdig skola. Vi förstår inte och delar inte den uppfattningen. Men vi är helt överens med oppositionen om att vi inte har en likvärdig skola. som Myndigheten för skolutveckling har funnits har kunskapsresultaten försämrats i . Klyftorna i skolan har aldrig varit större än de var socialdemokratisk regering. Det pekar verkligen inte mot att vi ska låta allt vara som det är. Den statliga rektorsutbildningen och viss kompetensutveckling för lärare övertas av . Vi fördubblar dessutom rektorsutbildningen. Statens ansvar i det mål- och resultatstyrda skolsystemet behöver förtydligas och renodlas. Kvalitetsutvecklingen på lokal nivå är först och främst ett ansvar för varje huvudman. Det är genom decentralisering och modet att ge professionen ökad frihet som skolutvecklingen främjas, inte genom mer nationella insatser. Myndigheterna och läggs ned. Uppgifterna övertas av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Dit förs även uppgifter från för särskilt utbildningsstöd och Nationellt centrum för flexibelt lärande. Specialpedagogiska skolmyndigheten ska hantera de viktiga frågorna om funktionshindrades rätt till utbildning, valfrihet och läromedel. Det är frågor som oppositionen och vi länge haft olika uppfattning i. Inte minst slogs vi här i kammaren för de multifunktionshindrade elevernas rätt att behålla i som Socialdemokraterna, trots våra starka protester, valde att delvis lägga ned. Frågan som vi ställer är varför Socialdemokraterna slog sönder de väl fungerande skolorna med specialistkompetens för elever med multihandikapp. När Socialdemokraterna stängde och fick vi till svar här i kammaren att alla barn och ungdomar ska integreras i den ordinarie skolan. Den uppfattningen delar inte vi. Barn och elever är olika. Därför kan aldrig en lösning passa alla. Myndigheternas upplägg och konstruktion är inte i sig självt en lösning på de problem som den svenska skolan har, men det är en god hjälp på vägen. Jag yrkar därför bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde () och (). 6 () replik: Det var intressant att höra konstaterandet att man var så överens i alliansen att man skulle företrädas av en person. Det ska bli intressant att se om det blir så även i fortsättningen i de andra skolfrågorna, nämligen att det blir en som företräder hela alliansen. Jag ser fram emot hur det kommer att hanteras. hade ett rätt allmänt hållet anförande som innehöll ganska lite substans i förhållande till alla de tvivel och funderingar som jag framförde i mitt inledande anförande. Rent konkret har Myndigheten för skolutveckling 32 så kallade dialogkommuner med utvecklingsstöd. Kommunerna har valts ut utifrån att man har elever med utländsk bakgrund och en måluppfyllelse som är eller mindre. Arbetet handlar om kompetensutveckling för lärare och rektorer, andraspråksinlärning, mångfaldskunskap, skolbibliotekarier, läsutveckling, förhållningssätt och nätverk för kommunala processledare. I exempelvis driver man projekt med språkutveckling och matematik. I arbetar man med modersmålets roll i förskolan, familjestöd, läs- och skrivprocessen och matteverkstäder. Man kan inte bara i allmänna ordalag svepa över detta så att det låter som att denna typ av projektverksamhet och konkreta arbete inte har något värde. Då tycker jag inte att man riktigt känner respekt för allt det jobb som läggs ned och som jag också uppfattar upplevs som meningsfullt och framåtsyftande av samtliga inblandade. Detta är sådant som man måste titta på när man i den nya myndigheten överför resurser och kompetens. Hur driver man den här typen av projekt vidare? Där har vi inte sett något svar. Hur ser åtgärdsplanen ut? Hur ser strategin ut? Det måste ni kunna svara på. 7 () replik: Det är möjligt att mitt anförande var allmänt hållet. Det var också meningen, nämligen. Jag skulle prata allmänt om detta betänkande. Om inte uppskattar det gör det mig mindre. Däremot svarar jag gärna på det här med Myndigheten för skolutvecklings dialogkommuner. Det de kommunerna behöver är precis detsamma som alla andra kommuner behöver. Deras elever behöver kvalitetskontroller, nationella prov, tidigare betyg och i fler steg, bättre utbildade lärare och rektorer med högre kompetens. Det är inte så att barn som är födda av föräldrar som har vuxit upp i ett annat land på något sätt skulle undantas från alliansens skolutveckling. De behöver i allra högsta grad det som vi nu genomför på bred front i landet. Jag skulle vilja replikera till när jag läser i reservationen att ni kritiserar myndighetskoncentrationen till . Det är klart att man i den bästa av världar kanske skulle vilja se alla myndigheter hur många de nu är utspridda över . Men hur effektivt är det att ha myndigheter över hela ? Hur mycket får det lov att kosta? Och hur blir det för miljön med alla utsläpp? Alla myndigheter jag har varit på som har blivit utlokaliserade talar om alla resor mellan den orten och . Ni kräver också uppföljning på nationell nivå i er reservation. Jag undrar: Uppföljning av vad då? 8 () replik: Det här sista om de regionala myndigheterna var mycket intressant. Det ska jag verkligen ta fasta på, och notera utifrån protokollet vad har sagt. Det kommer definitivt att vara en mycket negativ signal i exempelvis hela skogslänen. Det bryter av en regionalpolitik man har försökt slå vakt om i hela landet. Jag lovar att jag ska återkomma till detta mycket rejält i ett annat sammanhang eftersom det inte riktigt hör till dagens ämne. Det finns en skillnad i synsätt här. Vi är inte så okänsliga att vi inte ser att man kanske är tvungen att vidta riktade åtgärder när problemen är större på vissa ställen än på andra. Ni backar tillbaka och säger att det går bra med generella åtgärder. Man behöver inte bry sig även om man ser problemen, tycker ni. Det är i och för sig ett retoriskt knep att fråga vad det är för skillnad på dem i och och andra. Men det har kommit fram uppgifter som säger att det behövs extra stöd och extra insatser. Vi är beredda att göra det, och vi tycker att Myndigheten för skolutveckling gör ett bra arbete tillsammans med de skolor den samarbetar med. Om tycker att de gör ett dåligt jobb ska du säga det rent ut här .