prot · GV0984 · 2008-03-27 00:00:00 — behöver reformer på gymnasieområdet. De som missar gymnasiet får svårt att få jobb . Om man hoppat av gymnasiet eller inte fått godkända slutbetyg löper man stor risk att hamna i arbetslöshet, att fastna i arbetslöshet. Gymnasieskolans utformning är i själva verket en av anledningarna till att jämfört med andra länder har en relativt stor ungdomsarbetslöshet. Det innebär ett senare inträde på arbetsmarknaden, och det innebär även att man halkar efter i utvecklingen som människa. Dessutom blir samhället fattigare. Så kan det inte fortsätta, och därför behöver vi reformer på gymnasieområdet. Vi ser också att gymnasiet inte alltid lever upp till de förväntningar som högskolan ställer. Enligt utvärdering anser varannan lärare vid högskolor och universitet att de unga studenterna har sämre kunskaper än . Inom områden som teknik, naturvetenskap och humaniora anser ännu fler lärare att kunskaperna nu är sämre än . Taktikval har blivit vanligare. Man väljer bort svårare kurser och blir därmed sämre förberedd för vidare studier. Så kan det inte fortsätta. Vi behöver reformera gymnasieskolan. Låt mig också säga att det för gymnasieskolan är viktigt att man genomför reformer även i . Om vi kan lyfta kunskapsnivån i kommer även gymnasiet att fungera mycket bättre. Därför är de satsningar vi nu gör viktiga för gymnasiet. Det handlar om lärarfortbildning, tidiga betyg, tydligare utvärderingar och mycket annat. , som lägger fram sina förslag , har ett mycket omfattande uppdrag. Vi kommer att få tre huvudinriktningar, nämligen studieförberedande, yrkesförberedande och lärlingsutbildning. Samtliga dessa tre inriktningar kommer att resultera i en gymnasieexamen. har avhoppen varit flest på de yrkesinriktade programmen. Genom de förändringar som vi föreslår ger vi nu fler chansen att lyckas. De yrkesinriktade programmen ska också kunna förbereda för högskolestudier. Det står tydligt i direktiven att så ska ske. De som vill ska kunna läsa in ämnen för att få högskolebehörighet oavsett om de läser studieförberedande eller yrkesförberedande eller väljer lärlingsinriktningen. Utbildningsminister berättade att den fyraåriga tekniska gymnasieutbildningen ska återinföras. Gymnasieingenjörer ska åter utbildas i . Reaktionerna har varit positiva. Utmärkt, säger , som varnat för den ökande bristen på ingenjörer. Det är precis det komplement som behövs, säger . Jag tror att vi kommer att få ett liknande bemötande på många områden när den nya gymnasieskolan nu tar form, när utredningen kommer, vilket sker , när den remissbehandlas och när regeringen senare lägger fram sin proposition om förnyelse. får nu också en rejäl lärlingsutbildning, vilket många redan varit inne på. En sådan finns i de allra flesta andra länder som vi jämför oss med. Däremot har det inte funnits en ordentlig sådan i . Det är en lärlingsutbildning som ska vara tydligt förankrad i arbetslivet, ännu tydligare än yrkesprogrammen, men den ska även innehålla teoretisk kunskap. De elever som så önskar ska ha möjlighet att läsa in studieförberedande behörighetsgivande kurser. Försöksverksamheten startar , och som sade ser den ut att bli mycket lyckad. ska också ge förslag på nya behörighetskrav som innebär att eleverna har de förkunskaper som behövs. Det höjer kvaliteten på utbildningen. Med tydligare behörighetskrav höjs kvaliteten på gymnasieutbildningen. Utredaren tittar även på hur de lokala kurserna ska kvalitetssäkras, något som framförts i flera motioner som behandlas i betänkandet. Tillsammans med tydliga intagningsregler till högskolan blir det en del i att höja kvaliteten på utbildningen i gymnasiet. Vidare kommer utredaren att lägga fram förslag om att vi ska få fler lektorer i gymnasiet, hur betygssystemet ska se ut samt om, och i så fall på vilket sätt, flexibel skolstart ska införas. Dessutom tittar utredaren på system med frisökning. Jag tror att ytterligare områden behandlas i utredningen, och därför tror jag att vi kommer att få en ny och intressant diskussion om gymnasieskolans framtid. Det hade varit intressant att föra denna debatt efter att utredningen lagts fram, och kanske kommer vi att återkomma med fler gymnasiedebatter i kammaren. Uppenbart är att det behövs. Därmed, herr talman, ber jag att få yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 31 () replik: Jag har några frågor jag vill ställa till , men först vill jag göra ett litet påpekande. Även om utredningen hade kommit har jag svårt att se vilka svar vi hade fått från alliansen eftersom de ju inte läst utredningen. Även om vi hade haft debatten nästa gång hade ni knappast kunnat säga så mycket. Det har vi åtminstone fått höra tidigare när utredningar lagts fram. Vi ska inte uppehålla oss vid problembeskrivningen. Jag tror att problembeskrivningen är ganska tydlig, och då gäller det snarare att hitta lösningar. När jag lyssnar, läser och diskuterar frågan får jag bilden att lärlingsutbildning är jättebra, men lärlingsutbildningen kommer inte att lösa de problem vi har. Det är inte de elever som framför allt går på det individuella programmet som småföretagare, de som är intresserade av lärlingsutbildning, vill anställa. Småföretagen vill ha elever som kanske går på yrkesutbildningar, som är väl motiverade att direkt gå in i verksamheten, som fungerar direkt och så vidare. Vad tänker alliansen egentligen göra med IV-programmet? Ni har ju lagt upp det hela som att lärlingsutbildningen skulle vara lösningen på detta problem. Jag upplever att ni stoppar huvudet i sanden. 32 () replik: Låt mig först säga att det är väldigt viktigt att ha problembilden tydlig för sig. Om man inte diskuterar vilka problem och utmaningar som finns är det svårt att hitta rätt lösningar. Därför har vi lagt ned ganska mycket tid på att fundera på vilka problem som egentligen finns och hur man bemöter dem på olika sätt, både i och . Det är i själva verket den grundläggande bakgrunden till att vi nu tar initiativ till en ganska omfattande förändring av gymnasiet. Min bedömning är inte att det i huvudsak är de som går på IV-programmet som ska bli lärlingar. Så enkelt är det inte. Den kommande lärlingsutbildningen ska vara en högkvalitetsutbildning med en väldigt tydlig kontakt med yrkeslivet. Mer än hälften av verksamheten ska vara förlagd ute i arbetslivet. Att säga att lärlingsutbildning är en ersättning för IV-programmet är att tänka fel. Lärlingsutbildningen ska vara en högkvalitetsutbildning för många elever, inklusive dem som går på studieförberedande program. 33 () replik: Tack för svaret! Det var väldigt intressant. Jag tycker nämligen att jag har hört utbildningsministern nämna lärlingsutbildning som en lösning på det här. Men hur är det då? Är intresserad av att på allvar sätta sig ned och hitta blocköverskridande lösningar eller gemensamma koncept för gymnasieskolan för att ge skolor en arbetsro och för att det här inte ska upprepas? Vi på den här sidan vill ju hemskt gärna ta över regeringsmakten . Ska vi då vara tvungna att riva upp alla lagar, eftersom ni inte är beredda att förhandla med oss? 34 () replik: Utbildningsministern ger besked om att man ska bjuda in till samtal om betygssystemet och betygsskalan. Det är mer än vad den gamla regeringen gjorde gentemot den dåvarande oppositionen. Vi lyssnar gärna på vad oppositionen säger om framtidens gymnasieskola. Men låt mig ändå vara lite skeptisk till tanken på att vi kan nå överenskommelser. Det blir nämligen så märkligt i sådana här debatter där man säger gör det inte lika mycket som : Det är klassisk högerpolitik. Ni monterar ned hela systemet. Låt oss komma överens om hur det ska ske! Jag tror inte riktigt på att man då närmar sig en överenskommelse när det gäller gymnasienivån. Men det är klart att vi kan ha diskussioner. Jag ska med stort intresse lyssna på de kommentarer som kommer från oppositionspartierna när vi får utredningen . (forts. 7 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 35 TREDJE VICE TALMANNEN: Vi ska nu övergå till dagens frågestund. Jag hälsar statsråden välkomna. Följande statsråd kommer att delta: utbildningsminister , statsrådet , statsrådet , integrations- och jämställdhetsminister samt kulturminister . Utbildningsminister besvarar frågor som gäller allmänpolitik såväl som hans eget ansvarsområde. Barnomsorg på obekväm arbetstid 36 (): Jag vill rikta min fråga till statsrådet . Min fråga berör barnomsorg på obekväm arbetstid. Det känns som om familjepolitiken är väldigt het just , även om det kanske också känns som att den samlade borgerligheten snarare gör ett antal medieutspel om lite försöksballonger som är mer eller mindre förankrade medan vi här i har andra saker att prata om, riktiga förslag. röstade den borgerliga majoriteten ned ett förslag om barnomsorg på obekväm arbetstid. lägger man fram en proposition om ett kommunalt vårdnadsbidrag, ett vårdnadsbidrag som med fördel kan användas till att betala en au pair eller en barnflicka, och dessutom kan man göra avdrag för det som en hushållsnära tjänst. Jag vill gärna höra statsrådet förklara för det svenska folket varför det för en borgerlig regering är viktigare att understödja ett barnflickesystem än att ge föräldrar barnomsorg på obekväm arbetstid. 37 Utbildningsminister (): Det fanns nog inte någon familjepolitisk fråga som inte hanns med i den framställningen. Jag tror att jag får avgränsa svaret till någon fråga. Jag uppfattar att barnomsorg på obekväm arbetstid var själva kärnan i frågan. Den här regeringen har samma uppfattning som den förra regeringen hade under sina , nämligen att det är ett kommunalt ansvar att försöka tillgodose behov av barnomsorg på obekväm arbetstid, kvällar, nätter och . De bestämmelser vi har i lagen om förskolan ger alla rätt att få förskola, men det är ju . Därutöver får man göra prövningar i individuella fall. Det är upp till kommunen att göra den prövningen om man ska tillgodose behov och nätter. Det var den politik som fördes som den förra regeringen satt. Det är samma inställning som den här regeringen har. 38 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret, även om jag tycker att han alltför enkelt viftar bort den här frågan. För barnomsorg , och nätter är viktigt, inte minst om man har någon sorts arbetslinje i sin politik. Ska man kunna ta ett jobb, ska man kunna gå från deltid till heltid och har barn måste barnomsorgen finnas när man behöver den. Den behöver finnas , nätter och . Jag vill därför återkomma till min fråga. Man gör ju prioriteringar när man sitter i regeringen. Ni har gjort prioriteringen att lägga fram ett kommunalt vårdnadsbidrag som jag sade med fördel kan användas till att anställa en au pair eller en barnflicka, och dessutom får man göra avdrag för det som en hushållsnära tjänst. Man understöder ett barnflickesystem för de redan välbeställda, medan man säger att vanligt folk ska fortsätta att hålla på att mickla och mockla med föräldrar, släktingar och så vidare för att få till barnomsorgen på obekväm arbetstid. Jag tycker att det här är en oerhört viktig fråga, för många småbarnsföräldrar är det en viktig fråga, och för alla oss som vill ha en arbetslinje är det en viktig fråga. Så snälla, ge mig hopp när det gäller barnomsorg på obekväm arbetstid! 39 Utbildningsminister (): Det finns inte en enda olycka som inte kommer att nedkallas över svenska folket till följd av vårdnadsbidraget när man lyssnar på frågeställaren. Jag tror att de här beskrivningarna av vårdnadsbidraget är väldigt överdrivna. Det kommer att ge hårt trängda småbarnsföräldrar, när barnen är väldigt små, en liten möjlighet att välja att få lite mer tid med sina barn. Tänk, jag tror inte att småbarnsföräldrarna är så upprörda över detta som frågeställaren är. Jag tror att man kommer att ta emot den möjligheten. Huvuddelen kommer kanske inte att använda den, men en del kommer att göra det och man får lite mer möjlighet att vara med sina barn. Så upprörande kan väl inte det vara när barnen är små. Ställ inte det mot förskolan! Jag kommer aldrig att acceptera att föräldrars rätt att vara med sina barn när de är små ska ställas mot förskolan och kvaliteten i förskolan. Det kommer mycket omfattande satsningar på förskolan som allianspartiledarna aviserade för någon vecka sedan. De kommer i höstens budget, de kommer , de kommer i den nya skollagen. Det är beslut som den förra regeringen aldrig orkade ta. När det gäller barnomsorg på obekväm arbetstid råder samma politik nu som har rått under den förra regeringen, nämligen att det är ett kommunalt ansvar. 40 PER (): Min fråga riktar sig också till statsrådet . Radioekot rapporterade i går om en studie från Som-Institutet som visade att förtroendet för kärnkraftsindustrin är rekordlågt och att oron för en stor kärnkraftsolycka växer. Jag tror att ministern håller med mig om att en av grundförutsättningarna för att man ska ha förtroende för energiproduktionen från kärnkraft som energikälla är att vi har starka och självständiga myndigheter som kan reglera kärnkraftens livsvillkor och som också granskar säkerhetsarbetet. Min fråga är om ministern litar på att våra myndigheter är kompetenta och kan ställa relevanta säkerhetskrav som garanterar säkerheten i svensk kärnkraft. 41 Utbildningsminister (): Jag tackar för frågan. Det är väl möjligt att Per och jag inte blir överens om hur vi ska se på kärnkraften som energikälla. Jag såg också den mätningen. Svenska folket hade svagt förtroende för ägarna till kärnkraften. Då ska man komma ihåg att det är ett statlig företag som äger det mesta. Men man hade ett mycket starkt förtroende för kärnkraften som energikälla. kan opinionsmätningar utfalla underligt. Men det var det resultatet. Politiken kan inte baseras på opinionsmätningar. Per fråga handlar om starka kontrollmyndigheter. Ja, regeringen har ett stort förtroende för de myndigheter som utövar kontrollen över svensk energiförsörjning. För oss då menar jag mig snarare än Per som verkligen tror på att kärnkraft är en viktig del också i den svenska energiförsörjningspaletten är det extra viktigt att det finns en stor tilltro till starka tillsyns- och kontrollmyndigheter. Det är det som ytterst avgör om svenska folket har förtroende för kärnkraften som energikälla. 42 PER (): Jag blir glad över att ministern litar på myndigheternas kompetens att ställa relevanta säkerhetskrav på kärnkraften. , , har nämligen tagit fram nya regler för vilka utsläppsnivåer som ska gälla vid eventuella tillbud och olyckor från kärnkraften. De reglerna har överklagats till regeringen av kärnkraftsindustrin som hävdar att om säkerhetskraven skärps som myndigheten vill kommer kärnkraften i att slås ut. Min fråga är därför om ministern anser att man ska sänka strålskyddsinstitutets säkerhetskrav och gå industrin till viljes för att skydda kärnkraftsindustrin i . 43 Utbildningsminister (): Den prövning som regeringen har att göra i enskilda ärenden och de ärenden som ligger under beredning i tänker jag inte föregripa här. Regeringen har att väga ihop rader av olika aspekter när man avgör olika regeringsärenden. Det mera konkreta svaret på Per fråga får Per vänta på tills vi har avgjort den frågan. 44 (): Min fråga riktar sig till kulturministern. Public service-utredningen ska presentera sitt resultat , och om jag inte minns fel blir det . gjorde regeringens partirepresentanter i kulturutskottet ett utspel om att även , och Axess TV ska ges möjlighet att få statligt stöd för program som allianspartierna bedömer vara av god public service-kvalitet. Min första fråga till kulturministern blir: På vilket sätt kan man bryta ned public service-kvaliteten på programnivå? Public service i allmänhetens tjänst handlar om helheten i systemet med den public service som vi har som till exempel är reklamfri, självständig och oberoende och har ett brett programutbud som ska kunna ge något för alla. Den andra frågan är: Anser kulturministern det vara viktigt att komma överens med oppositionen om kommande tillståndsperiod för SVT, SR och Utbildningsradion? Är det regeringens ambition att utforma en överenskommelse som är blocköverskridande och som överlever ett eventuellt regeringsskifte efter nästa val 2010? 45 Kulturminister (): Som mycket riktigt påpekar är det en utredning som arbetar med att ta fram ett nytt avtal för public service. Den utredningen lägger fram sitt förslag . Som det står i direktiven är det självklart att varje program ska kunna motiveras utifrån public service-uppdraget. Det är en självklarhet. Jag kan inte kommentera det mer. Fråga två gällde om det är ett önskemål att nå en bred överenskommelse. Det är det givetvis. Det är inget självändamål att ha korta avtalsperioder. 46 (): Det finns ett önskemål från kulturministerns sida att träffa en överenskommelse över blockgränsen när det gäller tillståndsavtalet för public service. Jag tycker att det är ett för vagt svar. Jag skulle vilja höra av kulturministern att det är en ambition eftersom det är en så viktig fråga att träffa en överenskommelse som överlever olika val och eventuella nya regeringar. Kan vi få ett sådant ställningstagande från kulturministern vore jag tacksam. 47 Kulturminister (): Regeringen värnar public service, det har jag sagt i kammaren och i många andra sammanhang. Det framgår också väldigt tydligt i uppdraget till utredaren. Det är självklart ett önskemål som jag sade i svaret att man hittar ett så brett stöd som möjligt för det nya avtal som kommer att träffas. Utredaren, , är ju väldigt självständig men har också träffat representanter för både oppositionen och alliansen lika , såvitt jag vet. Det är kvar innan hon lägger fram sitt förslag. Vi kan ta diskussionen då. Det kommer naturligtvis också att gå ut på remiss. Tvångsmetoder i vården av utvecklingsstörda 48 (): Efter att ha tittat på tv-programmet vill jag ställa ett par generella frågor till statsrådet . Vi fick ta del av att två personer med utvecklingsstörning påstods ha blivit mycket illa behandlade. Man sade att man bland annat hade använt så kallad nedläggningsteknik med förödande konsekvenser. Det gör särskilt ont när redan utsatta personer får den här typen av metod använd mot sig. Det är naturligtvis helt oacceptabelt. Jag ser att det behövs ett antal åtgärder som utbildning, bemötande, lagändringar kanske och tillsynsåtgärder. Det känns angeläget att få statsrådet syn på den här problematiken. Vilka åtgärder anser regeringen behöver vidtas för att vi ska slippa den här typen av rapporter? 49 Statsrådet (): Jag tackar frågeställaren för möjligheten att uppmärksamma detta. Jag tror att alla vi som såg i går blev väldigt berörda, för att inte säga upprörda. Jag blev det åtminstone. Jag vill passa på tillfället att tydliggöra att det enligt lag både inom ramen för LSS-lagstiftningen och inom ramen för socialtjänstlagen inte finns utrymme att använda vare sig våld eller tvång. Det är alltså direkta lagbrott om det används i situationer som inte framkallar nödvärn. Enligt programmets tolkning används det ibland som en systematisk arbetsmetod, vilket är väldigt alarmerande och oroväckande. Det är viktigt att slå fast att det inte i lagen medges en sådan handling om det inte handlar om nödvärn. Här beskrevs många situationer där det inte var ett nödvärnsförfarande. Den lagstiftning vi har är tillräcklig för att sådant här inte ska ske någonstans i . 50 (): Det var ett tydligt klarläggande. Vi är naturligtvis överens om det. Det är väldigt viktigt att budskapet når ut. Där har både myndigheterna, vi förtroendevalda och alla i samhället en viktig uppgift. Utöver detta och mer generellt tror jag att det är viktigt att vi förbättrar kompetenser. Det finns ett par statliga utredningar som arbetar med att se vad man kan göra. Det gäller registerkontroll, även av den här typen av personal, och andra åtgärder. Mäns våld mot kvinnor är ju en handlingsplan som regeringen har förelagt . Där finns det också viktiga påpekanden. Det är bra med ett klargörande och det är oerhört angeläget att vi får tydliggjort vad som gäller. 51 Statsrådet (): Det är många saker som är viktiga att göra med anledning av att vi har sett att det här förekommer. Dessvärre visar en granskning som har inlett genom ett enkätförfarande till att det inte bara är i det län som utpekas i programmet som detta kan ha förekommit. Det ger naturligtvis anledning till vissa insatser. Det behövs framför allt metodutveckling på det här området. Vilka metoder är acceptabla att använda? Ett sådant arbete har inlett. Det handlar naturligtvis om kompetensutveckling och kunskapsutveckling för dem som bedriver den här typen av verksamhet. Vi måste säkerställa att det inte händer igen. Vi har en tillsynsutredning som är ett viktigt framtida verktyg för att se till tillsynen är väl fungerande det gäller även , naturligtvis. Det är ett kontrollverktyg som vi ska använda oss väl av. Det har funnits ett utökat uppdrag. Vi har också en utredning som föreslår ytterligare skärpningar. Biståndspengar till arbetet för yttrandefrihet 52 (): kommer det att visas en föreställning i som den kinesiska ambassaden har försökt stoppa. Vi är många som har reagerat på att den kommunistiska myndigheten i på det här sättet försöker exportera sin censur till oss. För att visa stöd för yttrandefrihet och demokrati kommer jag och sex östgötska allianskolleger att se föreställningen . För att uppnå demokrati i ofria länder måste människor i dessa länder på plats stödjas i kampen för yttrandefrihet. Vi folkpartister vill öronmärka 1 miljard av biståndet för yttrandefrihet och oberoende medier och skapa möjligheter för individer som journalister och oppositionella att söka stipendier för att kunna komma hit till och här få studera i frihet. Min fråga är: Delar biståndsministern uppfattningen att det är viktigt att öronmärka biståndspengar för yttrandefrihet? Hur ser ministern på förslaget att inrätta sådana stipendier som jag talade om? 53 Statsrådet (): tar upp frågan om yttrandefrihetsmiljard som har föreslagits av . Det är en spännande tanke och något som genomsyrar den nya biståndspolitiken. Grundläggande är att vi står upp för mänskliga rättigheter och demokrati för att få en hållbar utveckling och därmed en effektiv fattigdomsbekämpning. Jag har just presenterat regeringens skrivelse om mänskliga rättigheter i utrikespolitiken. Vi säger där att ett av åtta prioriterade områden är yttrandefrihet som är en viktig grundbult i värnet om de mänskliga rättigheterna, men också att mänskliga rättigheter och demokrati är en av prioriteringarna i biståndspolitiken. Där har vi identifierat att kampen för demokrati och mänskliga rättigheter först och främst går via yttrandefrihet, fria medier och journalister. ska ytterligare öka sin kompetens och kapacitet för att stödja dissidenter. Jag återkommer till med en skrivelse om demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet. Då får vi anledning att tala vidare om detta. 54 (): Jag vill varmt tacka ministern för det positiva svaret. Det märks av det att hon är engagerad för mänskliga rättigheter och demokrati. Jag vill passa på att ge en eloge för det genomförda arbetet med att förstärka demokratiinriktningen av det svenska biståndet. Jag vill också säga att det är viktigt att alla statsråd och politiska företrädare i kontakter med ofria länder lyfter upp frågor om mänskliga rättigheter och demokrati. ska statsministern åka till och träffa premiärministern för att diskutera klimatfrågor. Vi folkpartister vill inför det ge statsministern att starkt stöd för att under den resan också lyfta fram vikten av att stärker de mänskliga rättigheterna. 55 Statsrådet (): I den här regeringen har vi ökat engagemanget för mänskliga rättigheter just för att det är viktigt för oss att stå upp för frihet och mot förtryck. Det är en självklarhet för mig och samtliga mina regeringskolleger.