prot · GW0944 · 2008-12-08 00:00:00 — Vi kan ju inte fullt ut säga att vi har uppnått målet om vi inte har skogsägare som går i takt med den politik som förs. Jag menar att borde erkänna detta. Det är beklämmande att Socialdemokraterna har samarbetat så mycket med om detta, för det finns många socialdemokrater som har mycket kloka åsikter när det gäller att kunna bevara skogsbruket. Som jag ser det, herr talman, från min horisont är deras åsikter klokare än att försöka konfiskera. Mitt anförande gick inte ut på att anklaga för att ha jagat gamla människor naturligtvis inte. Däremot är en del av resultatet av den förda politiken att människor upplever sig jagade, och det var det jag ville ge uttryck för. Faktum är att det krävs en del vittnesskildringar . Jag kan vittna om människor som har huggit ned skog som egentligen hade kunnat stå kvar. Då är inte politiken riktigt vettigt genomförd, och framför allt inte verkställd. Jag vet att det inte blir något mer replikskifte, men jag vill ändå tacka för replikskiftet och för debatten. Man törs väl nästan också önska god jul . Låt mig också säga tack till . Det är nästan så att det känns lite obehagligt att du ska lämna oss. Du ska ha all lycka och en trevlig helg tillsammans med familjen! Jag kommer att sakna dig som en fin kompis både här i kammaren och i korridorerna. Lycka till, ! 91 (): Det är som vanligt när miljö- och jordbruksutskottet har debatt så här de blir ganska långa. Vi brukar alltid få för oss själva. Det kanske finns en tanke bakom det. Det rör sig mellan åker, skog och hav. Vi rör oss fram och tillbaka mellan dessa. Det kan vara lite förvirrande med tanke på att det här egentligen är en budgetdiskussion. Utgiftsområde 23 har en omfattning på 17 ½ miljard. Den största avvikelsen är på 370 miljoner. Det kanske är som jag sade förut; det kanske inte är anslagsposterna som är det avgörande utan att diskutera om man gör rätt, att man har olika uppfattningar om hur man når målen och så vidare. Målen har tagits upp här. Det är viktigt att vi har det mål som vi nu har att rätta oss efter när det nu finns där att bruka utan att förbruka och de tre strategiska inriktningsmål som finns. har tagit upp detta. Det handlar om ett konkurrenskraftigt näringsliv på landsbygden, om miljö- och resurseffektivitet samt om de gröna näringarnas ansvarstagande om man tar det lite kort. Man kan säkert fortsätta att diskutera vem som ska lägga fast målen, men jag tycker att man ändå måste ha dem som ett avstamp i debatten. Innan vi lämnar betänkandet, höll jag på att säga, kan vi ta upp att det finns ett antal reservationer. Rätta mig gärna om jag har fel, men jag tycker att det inte är så stora avvikelser där heller. Reservationerna ligger inte så långt från det arbete som faktiskt pågår på de flesta punkter. Jag ser inte att det finns så stora meningsskiljaktigheter att diskutera just när det gäller de frågorna. Men jag kan ju ha fel, och jag kanske inte läser dem på rätt sätt. Det är helt klart. Med detta som avstamp skulle jag vilja återvända lite grann till havet. Jag får hänvisa till min partikollega sedan. Hon kanske hittar något annat att tala om. Jag är tämligen övertygad, herr talman, om att alla partier är eniga om målet för fiskeripolitiken, nämligen att komma till en punkt där vi har ett långsiktigt hållbart fiske på biologiskt säkra bestånd. Det är det man kallar för maximalt uthållig avkastning. Den utländska förkortningen är MSY. Detta är viktigt, och det är viktigt att man har en politik som leder till att man får den bästa avkastningen av havet som man håller den biologiska mångfalden på en säker nivå. Den långsiktiga hållbarheten ska man diskutera i miljömässiga, sociala och ekonomiska termer. Det tycker jag också att man mycket väl kan göra. I budgetpropositionen och i fiskeprogrammet för framgår huvudinriktningen för svensk fiskeripolitik. Några av de frågor som är käpphästar är att få en fiskeflotta som är anpassad till fiskemöjligheterna, att det är ett långsiktigt biologiskt hållbart uttag och att man får en rimlig lönsamhet i den verksamhet som bedrivs. Fiskeripolitiken ska naturligtvis också ha inriktning på att minimera miljöeffekterna. tog upp trålborden och så vidare. Det är klart att det finns många sätt. Vi vet ju att det finns skyddsvärda områden, och det förekommer också att man har trålförbud på vissa ställen. Den inriktning vi nu talar om gäller naturligtvis för inom EU:s gemensamma fiskeripolitik men även nationellt. Men just inom fiskeripolitiken är det EU som är den stora arenan att arbeta på. Min uppfattning är att har haft en mycket central och aktiv roll där . Vi har fört en lite märklig diskussion här. Vi har berört havsforskningsrådets vetenskapliga råd Ices lite grann, och även diskuterat det tidigare. Diskussionen gäller om och hur följer Ices och om vi bryr oss om det eller inte. Det känns viktigt att säga att alliansregeringen med jordbruksministern i spetsen i det här sammanhanget har de vetenskapliga råden i fokus. Även om man inte såg så stora skillnader i budgeten kan man konstatera att det finns meningsskiljaktigheter just på den här punkten när det gäller det politiska agerandet. Vi har varit inne på det här . Jag vill verkligen betona det framgångsrika politiska agerandet inom EU när det gäller den gemensamma fiskeripolitiken. Som sade: var man med och ibland var man inte med, och det berodde på om det var bra eller dåligt. kan man också komma till en punkt där man ska göra det så lite dåligt som möjligt. Det gäller både inom jordbrukspolitiken och inom fiskepolitiken; med agerandet i EU kan man åtminstone nå längre. Jag tycker att detta har visat sig vara en överlägsen strategi. har deltagit aktivt, och vi har fått återhämtningsplaner för torsk först i och även i . När det gäller att bekämpa tjuvfisket och få ordning på fiskerikontrollen bland annat i har roll varit central. Ingen kan väl heller tycka att det är speciellt tråkigt att och har lyckats sluta ett avtal där man har fått skyddszoner. Ingen är ju vinnare om inte torskbeståndet i kan restaureras och återfås på den nivå som det har varit. Det tror jag nog att man tycker från de flesta håll. Jag tycker att myntade ett bra uttryck biologisk enfald. Det gäller inte bara skogsbrukare, som tog upp, och jordbrukare. Jag tror att fiskarna också känner sig väldigt utsatta som grupp. Jag vet inte om det är riktigt meningen, men när vi för den politiska debatten generaliserar vi väldigt lätt. I motsats till det kan man sätta de samförvaltningsinitiativ som har funnits längs Sveriges kuster och även i inlandet. Där har man verkligen visat att får man chansen att ta ansvar så tar man ansvar. Man inser att man inte sågar i den gren man sitter på. Vi kanske kan ha det här uttrycket i fortsättningen, att vi kan motverka att folk upplever att de är biologiskt enfaldiga, för det är de naturligtvis inte. Låt mig gå vidare och titta på något som också pågår på fiskeriområdet. Det pågår två viktiga utredningar. Den ena är översynen av fiskerilagstiftningen. Syftet är att bättre utnyttja de resurser som finns. Där finns de här samförvaltningsinitiativen. De ska kunna regleras vidare där. Just nu är det ett avslutat kapitel, och det är fruktansvärt angeläget att samförvaltningsinitiativen, på de ställen där de verkligen har fört utvecklingen framåt och gett ett lokalt ansvarstagande, inte dör ut medan fiskerilagstiftningen utreds. Det pågår en annan utredning där man vill analysera förutsättningarna för ekonomiskt och ekologiskt vattenbruk i . På det här området har även uppföljningsgruppen konstaterat att det måste finnas en stor potential. Uppföljningen visar att man inte utnyttjar den potentialen. Jag vill ta upp den uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning som har gjorts i miljö- och jordbruksutskottet. Jag tror att miljö- och jordbruksutskottet är väldigt duktigt på detta. sade att man vill se uppföljningar och redovisningar. Jag tror att vi får ta ett samlat ansvar här. Det här har nog inte riktigt fungerat . Det får vi nog erkänna. Hur vi än ställer oss till vem som ska bestämma mål gäller det att vi utarbetar mål där vi kan ha relevanta indikatorer så att vi verkligen kan följa upp våra beslut. Annars fortsätter vi att ha det så att man beskriver insatsen i form av pengar i stället för att kunna beskriva vad som faktiskt händer. Regeringen och uppföljningsgruppen var väldigt överens om att EU:s gemensamma fiskeripolitik kanske har haft en del misslyckanden. Även har kommit till ungefär samma slutsats i sin rapport insatser för ett hållbart fiske, där man har tittat . Det gäller en period innan alliansregeringen kom till makten, så jag tror att vi får vara kritiska lite till mans och utveckla detta. Det finns andra saker där har gått före. Det gäller återhämtningsplanen för ål. Där har vi varit duktiga. Sedan har vi det tidigare nämnda avtalet med . Det var någon som sade att vi hade lurat danskarna. Jag tror inte det. Danskarna är nog också vinnare på detta. Det är jag helt övertygad om. Jag kan inte komma till någon annan slutsats än att trots den kritik som finns, och jag tror att jag kan tala för hela allianssidan, är fiskeripolitiken på väg åt rätt håll. Men det är en ganska stor skuta att vända i och med att det är ett så integrerat område där många länder måste vara inblandade. Det är bra om man kan jobba inom vissa regioner. Då blir det trots allt lite lättare. Med det vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 92 () replik: Det var intressant att höra . Det kan vara så att vi är ganska överens om en hel del i budgeten. Vi har inte mycket mer pengar än vad ni har och sådant. Så är det just . Vi är också överens om jordbrukspolitikens inriktning och hälsokontrollen. Jag undrar hur och ser på behovet av en utredning inför den framtida jordbrukspolitiken. Där kan vi kanske också hitta varandra så att står starkt med en bred gemensam syn på jordbrukspolitiken. Det är inte minst viktigt inför framtida förhandlingar inom EU. Jag skulle vilja höra hur ser på det. Jag reagerade lite när du sade att det behövs fortsatta diskussioner om vem som ska fatta beslut. Visst måste det vara som fattar beslut om de övergripande målen? Jag skulle vilja höra lite mer om det också. Både opposition och regeringsföreträdare har självfallet ett samlat ansvar för att se till att vi har bra indikatorer så att vi kan göra bra uppföljningar. Det är inte minst viktigt för oss i oppositionen att man får en sådan bedömning. Den här utvärderingsgruppen har skrivit en mening som jag tycker är otroligt viktig. Det står att en löpande uppföljning av regeringens resultatredovisning måste underlätta så att utskottet även fortsättningsvis kan fullfölja sitt uppdrag enligt riksdagsordningen och riktlinjer. Det är detta det handlar om utifrån ett demokratiskt perspektiv. Jag vill gärna skicka med tillbaka till regeringen att det är viktigt att man har en bra uppföljning. 93 () replik: Jag börjar från slutet. Det var vi helt överens om i utvärderingsgruppen. Det är snarare en diskussion om riksdagsarbetet i stort. Om vi ska kunna utföra ett bra arbete i måste vi veta vad som händer när vi anslår medel. Det har varit en gemensam ton . Vi ska inte redovisa hur många kronor vi lägger ned. Jag tror att vi som politiker lite till mans gör oss skyldiga till att vi tycker att vi är kraftfulla och anslår 1 miljard. Det kan faktiskt vara 1 miljard i sjön. När det gäller hälsokontrollen kan jag inte svara direkt om man ska kalla det en utredning eller inte. Såsom arbetet har varit har det varit ett väldigt brett anslag där alla partier har varit med i en grupp. Det är ingen tvekan om att man ska ha ett brett anslag. Jag tror att vi får fortsätta diskussionen om målen. är det inte ens samstämmigt rakt över. Jag sitter i ett annat utskott där vi faktiskt godkänner målen från sida. Det är lite olika där. Om det finns skäl för att vara det får vi väl ha en dialog om varför det är på det sättet. 94 () replik: Jag håller med om att vi behöver fortsätta att diskutera var målen ska fastställas, om det är i eller i regeringen. Jag tycker självfallet att det är som måste fatta de här besluten. Jag håller även med om att det är lätt att vi hamnar i pengadiskussioner och tycker att vi satsar väldigt mycket mer pengar, men innehållet i politiken är också viktigt med indikatorer och sådant. När det gäller uppföljningen av hälsokontrollen hade vi en arbetsgrupp med folk från varje parti. Vi följde arbetet noga. Det var en bra insyn. Men det är skillnad på arbetsgrupp och utredning. Jag tycker att framtidens jordbrukspolitik efter 2013 är en sådan stor och viktig fråga. Det gäller budget, hur vi ska ha det och hur det ska fördelas över och vilken syn vi har på hur vi rättar till jordbrukspolitiken så att vi kan ha ett jordbruk med djurproduktion i hela . Hur ska det se ut? Jag känner att det inte riktigt räcker att diskutera sådana stora och viktiga frågor i en arbetsgrupp, som vi hade när det gäller hälsokontrollen. Jag vill se en utredning med alla partier representerade och med folk från näringen och från miljö- och konsumentorganisationer så att vi får en bred diskussion i samhället om framtidens jordbrukspolitik. Den är ju så viktig. Det handlar om maten vi köper och äter, livsmedelsproduktionen i stort, de framtida utmaningarna, hur vi möter klimatutmaningen och andra saker. Jag vill gärna skicka med er i och resten av regeringspartierna in i regeringen att vi vill se en utredning när det gäller framtidens jordbrukspolitik. 95 () replik: Vi tar naturligtvis emot det budskapet. När det gäller just diskussionen om hälsokontrollen är det nog mer fråga om en diskussion mot andra länder än inom detta parlament, så det är klart att det finns förutsättningar att diskutera den frågan och lösa den . 96 () replik: nämnde biologisk enfald igen och att även människor som jobbat med fiske säkert kan känna att de är utsatta och blir påhoppade. Det är beklagligt. Varför ska man göra det? Det är i så fall vi politiker som får ta den rollen, för det är vi som tar fram de övergripande förslagen och har möjlighet att styra i olika riktningar. Om vi har misslyckats med fiskepolitiken till exempel, som vi nog kan konstatera att vi delvis har gjort, är det vi politiker som har den rollen. Det är det som tycker är viktigt att ta fram i de här diskussionerna, att vi inte kan lägga över allting på människor som jobbar med de här sakerna utan att vi politiker ska ta det ansvaret. Lite grann uttryckte , som har gått, att man i förhandlingen mellan och hade lurat danskarna. Jag tycker att det är väldigt bra att man har kommit överens med danskarna om det gemensamma stoppet, och då får vi väl se det på det viset. Det är jättebra att vår jordbruksminister har gjort detta. Det har han naturligtvis gjort därför att folk har tryckt på i de här frågorna. Jag skulle också kunna gå in på frågan om förorenade områden som är ganska angelägen. I , som både och jag kommer från, har vi väldigt mycket förorenade områden, och jag redovisade ett område som jag besökt. Jag anser att även skeppsvraken skulle kunna omfattas av de områdena, som vi har pratat om. 97 () replik: Jag tror att diskussionen om vem som känner sig träffad av olika åtgärder är väldigt nyttig. Om man tar upp en sådan sak som bojkotten av torskprodukter förstår jag att gemene man på ett eller annat sätt protesterar. Vi måste vara väldigt tydliga som politiker, om det nu är på EU-nivå eller någon annanstans, med att protesten uppstår på grund av politikens misslyckande. De som känner att de får ta smällen är de som är beroende av politikens beslut. Det är ju de som utför det praktiska fisket som drabbas. Men vi politiker försöker alldeles för lite göra en analys av varför protesterna sker. Jag brukar vara väldigt tydlig med att jag ser den protesten som en protest mot ett politiskt misslyckande. Människor accepterar inte att fiskbestånden försvinner ur haven. Jag känner så pass väl att jag inte tror att han menade så mycket med det han sade om att lura, utan hans ordval berodde nog på någonting annat. Det kan vi lämna därhän. Förorenade områden och var man ska lägga den satsningen diskuterade vi . Jag sade i mitt anförande att likheten när det gäller förorenade områden på land och i havet i diskussionen om vraken är att det är ett problem att man inte kan få förorenaren att betala därför att man oftast inte hittar den ansvarige. Det är då det uppstår problem. Så fort man har en ansvarig kan man få denne att betala. Sedan finns det områden på land som är så värdefulla ur exploateringssynpunkt att det finns en marknad för att sanera områdena, men det går inte överallt. Därför är det naturligtvis också ett ansvar för det offentliga. 98 () replik: Frågan om vem som ska ta på sig ansvaret är intressant. nämner mycket riktigt att man kan se det som politikers misslyckande. Jag tycker att det är ett erkännande av att man ibland kanske inte har drivit på som man ska göra. Då känner jag mig ganska stolt. Vi i har fått mycket kritik bland annat för att vi ville driva på torskstoppet. Det är historia , men det är en av de delar som har följt på de stora fiskedebatterna. När man går före och är lite tuffare får man ta en del smällar. Sticker man ut hakan blir det lite tufft. behöver det göras, och en av de olika roller som vi har är att vi ska driva på. Annars är det någon annan som blir drabbad. Det är konsumenterna, producenterna och miljön. Vi har den rollen att vi ska driva på och sätta ned fötterna på de viktiga områdena. har vi debatterat biologisk mångfald och många andra områden, och här har vi fastnat i havsmiljön. Det är absolut otroligt viktigt. Jag ser fram emot fortsatt diskussion, inte minst om de läckande fartygen. 99 () replik: kanske kan känna att de har drivit på, skapat debatt och så vidare. Vi kan inte sticka under stol med att de verkligen gjorde det 2002. Men om vi hade genomfört de förslag som de drev tror jag att vi hade haft ett betydligt sämre resultat . Jag tycker att skillnaden är uppenbar när nu är med och förhandlar i varje fråga. Man kan säga att vi bara ska ta ansvar för fiskeripolitiken i vårt närområde och att de andra får dela på tonfisken i hur som helst. Men jag tycker att det är en helt felaktig diskussion. måste naturligtvis vara med som nation och diskutera vilket fiskbestånd som helst inom EU. Vi ska vara med och diskutera fiskeavtal i och så vidare. Vi kan inte säga att bara för att vi inte är där och inte har någon fiskebåt som fiskar just där är det inte vårt ansvar. ansvar måste vara så trovärdigt att vi kan vara med i alla frågorna och driva en aktiv linje mot bättre resultat. 100 (): Förvaltarskap att tala i någons ställe, att agera å någons vägnar. Förvaltaren är inte beroende av den enskildes samtycke för sina åtgärder utan handlar på eget ansvar i den enskildes intresse och för dennes räkning. Så står det som förklaring till begreppet förvaltarskap i ordboken. Det kan vara tänkvärt också i den här debatten. Efter att ha suttit och lyssnat i snart tror jag att det är det vi har diskuterat förvaltarskap. Vi talar om förvaltarskap, att vi ska värna och vårda den natur som vi lever i och av. har i den redovisning som vi har tagit del av valt att föreslå en förändrad vision och nya målformuleringar för utgiftsområdet. Bruka utan att förbruka. Det skulle kanske också kunna sägas: Förvalta så att vi kan se kommande generationer i ögonen och lämna vidare en jord som kan ge goda livsmöjligheter även för kommande generationer. Man har lovat att återkomma, vilket jag ser fram emot, med tydliga redovisningar och uppföljning utifrån de tre strategiska delområdena. Det ska bli spännande att förhoppningsvis kunna följa ett nytt angreppssätt i viktiga frågor. Under det år som gått har vi sett stora förändringar för den livsmedelsproducerande sektorn. Priser har stigit till sällan tidigare skådade höjder. Människor i utvecklingsländerna har drabbats både positivt och negativt av detta. Det är viktigt att se att frihandel och rimliga villkor ska gälla för alla producenter runt om i världen, men då måste också möjligheter ges att på olika sätt övertyga och att överbrygga de problem som uppstår när priset på råvaror för producenter och livsmedelspriserna för konsumenter stiger mer än vad inkomsterna gör för den del av världens befolkning som i motsats till oss lägger största delen av sin inkomst på mat för dagen. Det finns kritiska trösklar som vi tillsammans i världssamfundet måste hantera när det nu visar sig att andelen människor som lever på svältens rand ökar. Det kan inte få fortsätta. Enligt FAO har antalet kroniskt undernärda och hungriga i världen ökat . Det beror främst på höga matpriser, klimatförändringarna, den pågående finansiella krisen och den ekonomiska krisen, vilken kan leda till att ännu fler människor kommer att lida av hunger och fattigdom . Vidare konstaterades i samband med världshungerdagen att målet som sattes vid världstoppmötet om mat var att halvera antalet hungriga människor men att trenden har gått i fel riktning. Främst till följd av de höga livsmedelspriserna hamnade ytterligare 75 miljoner människor under hungertröskeln bara . Klimatförändringarna och den ökade efterfrågan på biobränslen hotar nu att förvärra situationen än mer, skriver man. Detta utgör en relief till det arbete som alliansregeringen bedriver dels för att se till att vår inhemska agrara näring har villkor som gör att man kan producera mat och energi på ett hållbart sätt för både egen förbrukning och export, dels för att se till att på ett konstruktivt sätt i både EU och världssamfundet ska bidra till förändringar för vår värld i riktning mot att nå 2015-målet. presenterar FAO årets rapport om situationen för världens befolkning. Här i presenteras den av statssekreteraren på . Detta tyder på att man även där tar dessa frågor på yttersta allvar. I den budget vi nu har att behandla tar sig detta uttryck bland annat i att resurser tillförs forskning och utveckling. I den forskningsproposition som lades på bord framgår bland annat att Formas ska få nya resurser 20092012 för djurhälsa, djurförsök och djurskydd. Satsningar ska göras på att öka forskningen om klimatförändringar och deras påverkan på livsmedelsproduktionen. Det satsas inom utskottsområdets ansvarsområde på att kontrollera angrepp från skadegörare, ogräs och växtsjukdomar, bland annat genom att resurser tillförs . Allt detta görs för att vara bättre rustade för morgondagen och kunna förvalta naturen i en ny tid och ett nytt klimat. Livsmedel är det mest basala av allt för vår överlevnad, att vi har tillgång till livsmedel av god kvalitet och att dessa är säkra. Utskottet påpekar i betänkandet att det är viktigt att regeringen fortsätter att på ett tydligt sätt följa upp att så är fallet. Vi har tidigare hört detta, och vi blev påminda om det i går. Det är oerhört viktigt att vi har en tydlig kontroll. Det fick göra med fläsket i går ska inte behöva hända i . I detta sammanhang är också den livsmedelsstrategi, som tillförs ytterligare resurser av regeringen , av stor betydelse för såväl små som stora livsmedelsföretag, för att dessa ska kunna utvecklas på den inhemska marknaden och på exportmarknaden. Att vi alla får ökad kunskap om de mervärden som ekologiskt närproducerat och småskaligt står för samt att det fortgår en utveckling av teknik, logistik och marknadsföring är mycket positivt. Livsmedelsindustrin är också en viktig faktor för att skapa arbetstillfällen i hela landet. tror jag att vi glömmer bort att det är en av de viktigaste näringsgrenarna i hela . Det är små företag med en eller två anställda men där utvecklingen kan bli mycket positiv också i tider då det kan vara kärvt på andra områden. Jag vill nämna den satsning som görs på ekologiskt lantbruk. säger kanske någon: har inte läst betänkandet! Men det är precis vad jag har. Landsbygdsprogrammet innebär att vi gör fortsatta satsningar inom det ekologiska lantbruket. jordbruk har framtiden för sig på alla områden.