prot · GV0973 · 2008-03-05 00:00:00 — Att utan förståelse för nya pengar göra en längre förlängning i , som alltså kostar väl över 300 miljoner, vilket inget parti har, hade varit att redan nu släcka ljuset för möjligheten att använda den nordiska stridsgruppen och därmed för EU:s hela snabbinsatsförmåga under en stor del av året. Den nordiska stridsgruppen kan nämligen, med tio dagars varsel, sättas in när som helst och därefter ha fyrasex månaders insatstid. hör vi att vill avveckla den nordiska stridsgruppen. Då går bollen genast tillbaka till oppositionen. Är det så ni har tänkt finansiera , ? Ska ni avveckla den nordiska stridsgruppen och ta ifrån EU snabbinsatsförmågan? De ekonomiska resurser som har frigjorts efter det att Sudaninsatsen hindrades av al-Bashir används redan för det nuvarande Tchadbidraget. Mer, närmare bestämt ytterligare 145 miljoner, krävs för att finansiera den nuvarande Tchadinsatsen om utrymmet för NBG ska kvarstå. Det ska det. Det är den här regeringen helt enig om. Det är också värt att notera att som i påstår att den svenska insatsen väcker löje är jag nere på och träffar alla berörda, försvarsminister, och Tchadinsatsens befälhavare general . Den bild de ger är precis den motsatta, nämligen att har varit avgörande för att få insatsen på plats. Vi var bland de första länder som anmälde ett bidrag. Vi var första land på plats i efter med de specialförband som Socialdemokraterna inte ser och vars insats de underkänner. Andra länder i EU söker sig till för att få stöd. diskuterades på , men enbart utifrån perspektivet att länder som inte deltar måste överväga att göra det. De 300 miljoner som jag från början indikerade skulle behövas för en förlängning till upp till insatstid från inledande operativ kapacitet har visat sig vara en underskattning. De påståenden jag gjorde i den artikel i som hänvisar till gäller fortfarande. När vi nu har tagit fram förslag till en förlängning har vi anpassat bidraget både till finansieringsbehov och till att regnperioden begränsar hur man kan uppträda på plats. Det är ett ansvarsfullt agerande både för och för den svenska ekonomiska situationen. 41 (): har en lång tradition av mycket väl genomförda fredsbevarande insatser via FN. har tagit på sig ansvaret att hjälpa befolkningen i , ett ansvar som bör fullfölja. Det är viktigt att klara detta åtagande för att ska ha trovärdighet inför såväl våra soldater, deras anhöriga och skattebetalarna som inför de människor som behöver skydd och människovärdiga villkor. Det är bra att regeringen har lyssnat på oss i oppositionen och tagit intryck. Vi raljerar inte, försvarsministern. Vi tar detta på största allvar. har redogjort för händelseförloppet på ett rättvisande sätt, tycker jag, både före och efter riksdagsbeslutet. Vi begär att regeringen kommer till med begäran om en ny insatstid för styrkan för svensk del som stämmer överens med hela den internationella insatsstyrkan i . Jag lovar att vi kommer att skriva de motioner som vi tycker behövs för att förbättra den insatsen. Den militära insatsen i och måste följas av en mer omfattande insats av . måste bidra med ett långsiktigt och omfattande humanitärt stöd och genom fredsansträngningar i samma anda som och redan gör i regionen. När det handlar om NBG har jag för mig att tidigt i debatten föreslog att man skulle överväga att skicka NBG hit. Men det visade sig att den styrkan inte var anpassad för det här kriget. Den är anpassad för ett annat krig, som inte finns. Jag har stor respekt för de soldater och annan svensk personal som på vårt uppdrag befinner sig i farliga och utsatta områden i världen. Det är ni som med stora uppoffringar är de som försvarar höga värden som alla människors lika värde, demokrati, säkerhet och fred. 42 Försvarsminister (): Jag träffade soldaterna i den svenska Tchadstyrkan dagarna innan de började deployeringen. Det var viktigt för mig att få möjlighet att personligen tacka dem för att de väljer att delta i insatsen i . Det är killar och tjejer som gör en djupt oegennyttig handling. De tar risker för att värna andras säkerhet och främja intressen för fred och mänskliga rättigheter. En insats kräver också frånvaro från vänner och familj under långa perioder. Vårt ansvar är att se till att de har rätt utbildning och rätt utrustning för de risker de möter. som jag träffade dem pågick det en debatt där oppositionen gjorde sitt bästa för att beskriva att den svenska insatsen inte skulle ha någon effekt alls för de tusentals flyktingarna i landet som om det bara skulle handla på plats. Det är i grunden fel. Det är ett väldigt konstigt budskap att sända till dem som är i för eller är på väg dit. Specialförbanden, det bästa vi har, räknades bort. De första veckornas insats av amfibieförbandet i NDjamena räknas bort. Jag är väldigt glad att mitt förslag om förlängning i för den svenska insatsens del vinner regeringens och alliansens stöd. Det innebär inte på något sätt att jag accepterar den bild av den samlade svenska insatsen som oppositionen har försökt att skapa. insats har effekt i NDjamena där svenskarna ska säkra högkvarter och flygplats som är själva pulsådern för den samlade Euforstyrkans insats i ett land som annars till stor del saknar fungerande infrastruktur, men också i övriga landet där specialförbanden verkar och i Abéché dit det svenska förbandet TD 01 ska gå. Internationella insatser är dyra och ställer stora krav på ansvar. Det visar regeringen. Vi försöker säkerställa rätt utbildning och rätt utrustning. Oppositionen har inga pengar och har motionerat i precis tvärt emot vad man här försöker anföra. Vi förlänger, oppositionen bara kritiserar. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § (forts. från 11 §) Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet (forts. SkU19) 43 (): Jag tror att vi alla här inne vill väl. Vi vill ha ett skattesystem där den lilla människan vågar pröva en idé och vågar förverkliga en dröm i form av ett företag utan att hindras av krångel eller osäkerhet. Vi vill nog ha ett mångsidigt näringsliv med både små och stora företag i olika branscher, och där nya företag kan ta vid där andra slutar. Sedan har vi som vanligt lite olika idéer om hur man ska komma dit. Från alliansens sida tycks man ha fastnat för att man ska ha riktade lättnader för vissa särskilt utvalda branscher, medan vi från oppositionens sida är lite mer inne på att man ska ha goda villkor för alla företag i stället för specialregler som skapar krångel, orättvisor och gränsdragningsproblem. Men den diskussionen har vi redan haft ett antal gånger, inte minst i samband med budgeten. Eftersom jag är hes efter en förkylning tänker jag inte upprepa den. Jag tänker helt enkelt hålla mig till de frågor som så att säga blev över till det här betänkandet. Det gör att det blir lite lösryckt och att det kanske inte alltid blir de största frågorna. Men det är så det är. Frågan om 3:12-reglerna är faktiskt väldigt stor för dem som berörs eftersom dessa regler är ökända för att vara osedvanligt krångliga. 3:12-reglerna handlar om hur stor andel av en fåmansföretagares vinst som får beskattas som kapitalvinst. Jag vet att regeringen är mycket väl medveten om dessa problem och också har försökt genomföra en del förbättringar. Men problemet är fortfarande trängande, och jag vill därför understryka behovet av att man försöker få till en enklare och mer rättvis lösning. Därför yrkar jag bifall till vår reservation 3. I den reservationen tar vi också upp frågan om så kallade etableringskonton som är en skattegynnad sparform, som finns i , för den som vill spara ihop till ett startkapital för att starta ett eget företag. Det skulle också kunna prövas i som ett sätt att stimulera nyföretagandet. En betydligt mindre fråga som dock kan upplevas som onödig och orättvis för dem som drabbas är frågan om skattefri friskvård och motion. Den som har en enskild firma har inte samma möjligheter att dra av för motion och friskvård som den som har en annan företagsform eller som den som är anställd. Bakgrunden är att man vill upprätthålla en gräns mot privata levnadsomkostnader, vilket i och för sig är lovvärt. Men blir det konstigt att det som är privata levnadsomkostnader för vissa är avdragsgillt för andra. Därför skulle det vara önskvärt om regeringen i alla fall kunde se över om det går att behandla detta likadant skattemässigt. Men det här betänkandet handlar inte bara om företagsbeskattning, utan det handlar också om fastighetsbeskattning. Jag ska inte upprepa vår allmänna kritik mot regeringens omläggning av fastighetsbeskattningen. Däremot tycker jag att det är lite synd att när man ändå såg över den inte också kunde se över behandlingen av beskattningen för olika bostäder för äldre där det nu råder en stor osäkerhet. När frågan var uppe förra gången avslog man motionen just med hänvisning till att man hade hört ryktas att regeringen tittade på detta. Men det verkade inte bli någonting av det. Därför vore det lämpligt om nu faktiskt kunde sätta ned foten och säga att denna osäkerhet måste ut. En annan intressant fråga inom boendebeskattningen är frågan om så kallade oäkta bostadsrättsföreningar som inte har riktigt samma skattemässiga fördelar som äkta bostadsrättsföreningar. När jag skrev en motion om detta var det en del bostadsrättsföreningar som kontaktade oss i skatteutskottet för att de plötsligt hade blivit omklassificerade till oäkta bostadsrättsföreningar eftersom lokalhyrorna hade stigit kraftigt i området. Det tyckte man var tråkigt. har uttalat att man inte vill klassificera om bostadsrättsföreningar bara på grundval av att marknadshyrorna för lokaler har stigit mer än vad bruksvärdet för bostäderna i området har gjort. Det löser problemet för befintliga bostadsrätter. Däremot finns problemen fortfarande kvar för nya bostäder som byggs. Har man som jag någon sorts idé om att det är bra att blanda bostäder och lokaler i samma område och ha en funktionsblandad bebyggelse som minskar transportbehoven och minskar problemen med områden som ligger öde och otrygga under stora delar av dygnet är det väldigt olyckligt om man har skatteregler som gynnar en ensidig bebyggelse. Därför vore det väldigt bra om man kunde se över detta på något sätt. Jag har i min motion skissat på en idé med så kallad ekonomisk fastighetsdelning, men det kan säkert finnas många andra goda lösningar. Därför skulle jag önska att regeringen kunde se över den frågan som man ser över de andra frågorna om oäkta bostadsrättsföreningar som har tagits upp i dessa motioner. 44 (): Alliansen gick till val på, och vann svenska folkets förtroende, att göra det mer lönsamt att arbeta, enklare och billigare att anställa och mer attraktivt att driva och starta företag. Förändringstakten har varit hög, och bland de reformer som har behandlats i denna kammare kan nämnas de båda jobbskatteavdragen och särskilda åtgärder inriktade på att stimulera arbetsgivare att anställa personer från grupper med svag ställning på arbetsmarknaden, till exempel unga, långtidssjuka och utlandsfödda. Villkoren för att starta, driva och utveckla företag har stärkts genom bland annat förändrade 3:12-regler för fåmansföretag, förlängning av redovisningsperioden för momsinbetalningar, skattereduktion för hushållsnära tjänster och, vilket nog är allra viktigast, avskaffandet av förmögenhetsskatten, den tillväxthämmande förmögenhetsskatten skulle jag vilja tillägga. Jag vill gärna uppehålla mig vid förmögenhetsskatten eftersom den har varit föremål för debatt. Vi har tidigare debatterat förmögenhetsskatten, men vad är det som vi har avskaffat? Först och främst har detta varit en skatt som inte har haft enhetliga värderingsregler, utan den har haft många undantag och kryphål som uppmuntrade till skatteplanering, framför allt hos dem som hade väldigt goda inkomster. Men det allvarligaste med förmögenhetsskatten, och det som vi diskuterar här , nämligen sådant som är tillväxthämmande för företag, var just att den bidrog till en brist på riskkapital och till att svenska uppfinningar och innovationer kommersialiserades främst i andra länder än och att jobb därmed skapades på andra ställen än i . Framför allt var det de mindre företagens kapitalförsörjning som förmögenhetsskatten utgjorde ett hinder för. undrade tidigare om vi ska nöja oss med att förmögenhetsskatten är avskaffad och att vi sedan får en stor resurstillväxt till de olika företagen. Givetvis är det inte så, men det är en del i ett stort pussel för att underlätta för företagande. är en del av en alltmer sammanflätad företagsmiljö. I globaliseringens fotspår följer också nya strukturer. Aktörerna inom detta område måste förnya sig och utvecklas för att följa med i och möta denna utveckling. Här spelar EU en stor och viktig roll för att kunna skapa en förutsägbar och långsiktigt hållbar miljö att verka i. Inom EU pågår just nu ett brett upplagt arbete med företagens skatteregler, bland annat med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Denna process pågår som regeringens arbete, och dess resultat kommer av naturliga skäl att väga tungt i framtida nationella politik. Med andra ord levererar denna regering annat än tomma ord och arbetar hårt för att förbättra företagens villkor. Därmed inte sagt att det inte finns mycket kvar att göra. Arbetet med att rensa ut i denna enorma regeldjungel kommer att sträcka sig långt utöver . Men man är, som sagt, från regeringens sida mitt uppe i ett väldigt intensivt arbete med att underlätta för företagande och infria målet om en regel- och administrationsbörda som är mindre. Samtliga motioner som behandlas i skatteutskottets betänkande 19 avstyrks. Orsaken är att många av alla dessa goda idéer och uppslag som väcks i dessa motioner faktiskt redan är en del i regeringens arbete och därmed inte föremål för ett tillkännagivande som de flesta av dem utmynnar i. En annan orsak till att motioner avstyrks är att de representerar en annan politisk inriktning än den som allianspartierna har gemensamt. Jag skulle vilja dyka ned i några av motionerna i det betänkande som vi behandlar. Det finns, som sagt, många goda uppslag både från allianspartier och från oppositionspartier. I flera motioner tas kapitalförsörjningen upp. Framför allt gäller det nystartade företag och de problem som många små företag har med sin riskkapitalförsörjning. I debatten har det bland annat nämnts om ett entreprenörskonto och om ett etableringskonto som lyfts fram av bland annat . Dessutom gäller det skattefritt sparande för löntagare eller företagare för start av ett framtida företag. Allt detta beaktas i arbetet med att ta fram rimliga regler för nystartande och för drivandet av företag. Det här ingår redan i arbetet och följs noga på regeringsnivå. En annan sak i betänkandet är något som bland annat tog upp i sitt anförande. , som enligt min mening är en ovanligt klartänkt vänsterpolitiker i de här avseendena, tar bland annat upp frågan om vårdbyggnader och serviceboende vad gäller fastighetstaxeringen. Också detta följer regeringen. Man arbetar med detta problemet föreligger ju. Dessutom har vi frågan om äkta och oäkta bostadsföreningar och om hur de gemensamma nyttigheter klassificeras som man har i olika bostadsföreningar. Även detta är föremål för regeringens översyn, men det är inte föremål för ett tillkännagivande. inlägg här andades att skatteutskottets majoritet är tandlös gentemot sin egen regering. Det vill jag nog inte påstå med tanke på hur vi agerade med ett antal tillkännagivanden. Det har också fått effekt. Det arbetas med det i . Låtom oss få lite arbetsro och låt regeringen komma med väl genomtänkta sammanvägda förslag! Sedan har vi tonnageskatten. Jag kunde inte låta bli att under pausen ta upp det som återigen tagit upp, att tonnageskatten har gett långbänken ett ansikte. Det tycker jag är väldigt bra uttryckt. Det långa ansiktet borde främst Socialdemokraterna i det här fallet ikläda sig. Det var ju den förra regeringen som drev frågan framför sig. Man drev den i långbänk under många herrans år. Den utredning som den förra regeringen tillsatte underkändes av de egna tjänstemännen därför att det inte togs ett helhetsgrepp om rederinäringens situation med sjöfartsstöd och så vidare. Det arbetas också med detta, och det är viktigt att det kommer fram. Alla är vi intresserade av att utflaggning av svensk rederinäring icke ska ske. Men man måste, som sagt, ta ett helhetsgrepp om rederinäringens situation innan ett förslag läggs fram om införandet av en tonnageskatt. Bland annat nämnde om motionen om enskilda näringsidkares möjligheter att dra av kostnader för friskvård. Också detta är en väldigt angelägen fråga. Den är inte föremål för ett tillkännagivande. Men självklart tittar man också på detta i i samband med den diskussion som vi har och som vi återkommer till senare när vi här i kammaren diskuterar olika betänkanden. Det handlar då om att i stället testa olika schablonmetoder vad gäller friskvården. Också detta ska vägas in. Möjligheten till friskvård är enligt min mening lika viktig för en anställd som den är för, i det här fallet, en egenföretagare. Även motioner om möjligheter till avdrag för sponsring och utveckling arbetas det med. Framför allt forskningen vägs in i arbetet med den forskningsrapport som jag kan tänka mig kommer när det tas ett helhetsgrepp om hur man kan utveckla och kommersialisera de innovationer som sker både inom företag och inom universitetsvärlden. Socialdemokraterna lämnar liksom en öppen hand i sitt yttrande. Man vill medverka i det här arbetet utan att egentligen bidra med vad man i stället tänker sig. Ni sträcker ut handen, men såvitt vi kan se i yttrandet är den tom. Man talar bara om vad man inte vill, och man vill inte det regeringen vill. Med stor nyfikenhet emotser vi att få ta del av vad handen ska innehålla. Från framför allt Socialdemokraterna har det varit mycket och i inlägget här när det gäller företagandet. Men egentligen är vi där i mångt och mycket överens, kanske mer än man vill ge sken av. Jag tror att vi alla är intresserade av ett företagsklimat som får företag att växa i det här landet. Ansatsen ska, tycker jag, handla om varför man startar ett företag inte om att företaget ska vara till för att bidra till välfärden. Så är det förvisso. Men allra viktigast är väl ändå att den som drivs av en idé och som drivs av möjligheten att få vara sig själv och sin egen arbetsgivare och starta ett företag kring sin idé ska kunna göra det på vettiga villkor inte att man ska starta ett företag för det offentligas finansiering, även om man bidrar till den; alla bidrar vi ju. Däremot ska vi alla bidra till att företag får en rimlig start och rimliga regler utifrån vilka de kan verka och växa. Det gäller såväl stora som små företag. Slutligen vill jag helt kort säga att jag tror att alla vi i denna kammare inser vikten av att ha ett levande företagsklimat. Målen är i viss mån desamma, men verktygen är olika. Klart är i alla fall att behöver starka och välmående företag. 45 () replik: Först vill jag säga att jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 8 ingenting annat. försökte svara på flera av de frågor som vi ställt här från talarstolen. Det är en bra ambition. Dock svarade hon inte på alla frågor. Inledningsvis handlar det om behovet av en likformig beskattning. Jag står bakom det ni i majoriteten skriver därför att jag tycker att det är mycket bra. Men jag står inte bakom vad ni i realiteten gör; det är viss skillnad där. I mitt anförande ställde jag en fråga om något som jag tycker är en pinsamhet. Det gäller inkomstgarantin för riksdagsledamöter. Ni menar att jobbskatteavdraget ska vara en del i att hävda arbetslinjen. Jag vill att kommenterar detta. Kommer ni att på något sätt agera så att en ändring kommer till stånd? Nästa fråga gäller villkoren för att utveckla företag. Jag har pratat om förmögenhetsskatten. Ni har en alldeles för stor övertro på de effekter som ett avskaffande av förmögenhetsskatten nu ska ge upphov till. Problemet med bristen på riskkapital är mycket större än så. gav mig i och för sig rätt där, men sedan blev det ingenting mer. Därför undrar jag lite mer konkret: Vilka förslag har regeringen för att komma till rätta med problemet med riskkapitalförsörjningen för små och medelstora företag? 46 () replik: Att jobbskatteavdraget gäller även riksdagsledamöter som omfattas av inkomstgarantin är en fråga som seglat upp , vilket är bra. Ändå är det viktigt att ha i minnet att det nog egentligen är den förra majoriteten som är skyldig till att inkomstgarantin inte är pension utan lön. Jobbskatteavdraget riktas ju till lön. Det är i det som grundproblematiken ligger. Det är inte bara inkomstgarantin utan faktiskt också avgångsvederlag och sådant som omfattas av att vara lön. Min personliga uppfattning är att man måste titta närmare på detta. Det hela är ett förbiseende av hur jobbskatteavdraget fungerar, det vill säga om det har sin ansats i om det är pension eller lön. Det behöver man titta närmare på, och det kommer man säkert att göra. Sedan har vi talet om en övertro på förmögenhetsskatten. Ja, vi är inte ensamma om att ha pekat på och tittat på vad som behövs för att få tillbaka kapitalet till . Men det är väl ändå inte, , särskilt fiffigt att människor som har kapital och som vill investera i företag eller som vill behålla sin förmögenhet i inte tillräckligt har kunnat göra det? I stället har man packat sin resväska och tagit med sig pengarna utomlands pengar som hade kunnat göra större nytta i . Vi ska också ha i åminne alla de som har omfattats av förmögenhetsskatten, som egentligen inte har haft så stora inkomster men som till exempel har fått fastigheter, mark och så vidare inräknade i inkomsten. De gynnas också av det här. Det vore mig förmätet att i detta läge, , föregripa regeringens arbete som man är mitt inne i och tala om vilka olika förslag som man kan komma fram till och huruvida man ska utverka riskkapitalförsörjning till småföretagare, men det lär vara en stor palett. 47 () replik: Det är möjligt att jag ska stå till svars för väldigt mycket som har hänt, men jag kommer aldrig att ta på mig ansvaret för att vi har ett jobbskatteavdrag som är utformat på det sätt som det är och att bland annat riksdagsledamöter med inkomstgaranti åtnjuter den möjligheten. har konsekvent gått emot alla förslag vad gäller jobbskatteavdrag. Det är ganska viktigt att det står i protokollet. Anledningen till min fråga om tillgång till riskkapital är att väckte min nyfikenhet när hon höll sitt anförande. Hon gav sken av att här kommer det en lång rad förslag. Och det är mycket möjligt att det gör, för regeringen själv skriver att det finns två utredningar som tittar på dels finansieringsinsatser för mindre företag, dels på olika typer av skatteincitament för att stärka möjligheterna till investeringar. Men i majoritetstexten skriver ni samma sak som den gamla majoriteten skrev under förra mandatperioden. Vi pekade då på till exempel möjligheten att göra underskottsavdrag mot inkomst av tjänst och möjligheten att begära uppskov med preliminärskatt för företagsinkomster. Det finns alltså redan med dagens skattesystem möjlighet att underlätta eller gynna i någon mening. ser jag att ni också pekar på det. Då infinner sig frågan: Hur mycket ska skattesystemet stärka uppbyggandet av nya företag? Meningen är ju att de här företagen ska bli livskraftiga, och någonstans finns det en gräns för hur mycket skattesystemet ska vara med och subventionera. 48 () replik: Jag tror att jag kan vara överens med . De möjligheter som har räknat upp och som också står i betänkandet är dagens verklighet. Ändå måste frågan väckas om detta är tillräckligt. När jag inte är här jobbar jag på en högskola, nämligen . Bland annat arbetar vi mycket med företagskuvöser, det vill säga att studenter som har kommit på en fiffig idé ofta har den med telekom att göra, eftersom det är den profil som har får hjälp via Region och andra aktörer för att kunna omsätta sin idé till ett företag. De får också hjälp i uppstartsskedet.