prot · GV09123 · 2008-06-05 00:00:00 — Har man sett på maken till lojal röstboskap? Det byggs alldeles för få hyreslägenheter. Priserna på bostadsrätter och villor skjuter i höjden. Allmännyttan ombildas, säljs ut, avlövas. Människor bor trängre och har inte råd att flytta. På landsbygden är det svårt att finansiera husbyggnation, även om både behov och efterfrågan finns. Än är det tydligen för tidigt för er att erkänna att ni har fel och vi har rätt. Ett investeringsstöd för byggande av hyreslägenheter är helt nödvändigt. En rejäl satsning på fler attraktiva bostäder som människor har råd att efterfråga är ett måste. Vi vill genomföra en miljardsatsning för miljonprogrammet. Vad vill ni? Arbetsmarknadsläget är inte fullt lika ljust längre. Statens finanser blir mer ansträngda. Fastighetsskatteförändringarna blev en flopp, utom för dem med störst och finast hus i sjönära läge. Sänkt fastighetsskatt och höjd reavinstskatt betyder att det är billigare att bo kvar och dyrare att flytta jämfört med hur det var före förändringarna. Folk har inte råd att flytta. Er politik har gjort att bostadsmarknaden har stelnat. Det här hade inte tid att diskutera med . Jag kan bara beklaga det. Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer men nöjer mig med att yrka bifall till reservationerna 1 och 5 i civilutskottets betänkande nr 18. Avslutningsvis, fru talman, vill jag skicka en hälsning till bostadsministern genom protokollet som jag är säker på att han läser. Jag ser fram emot vår interpellationsdebatt . Då ses vi, eftersom riksdagsordningen reglerar ministrarnas skyldighet att närvara efter överenskommet debattdatum. I detta anförande instämde , , , och (alla s) samt () och (). 29 (): Jag vill börja med att nämna att jag instämmer till allra största del i anförande, förutom orden vi socialdemokrater som jag av naturliga skäl har svårt att instämma i. Men jag hoppas att ni kan ha överseende med det. I en intervju i tidningen säger statsminister att han tycker att bostadsbrist är ett lustigt ord. Han berättar i en artikel att när han var ung talades det också om bostadsbrist, men då gick det att få en lägenhet i utan kötid. Han menar att det egentligen handlar om var man vill bo och vad man vill betala för det. Det är samma ord som använder . Folk får välja att bo där de har råd att bo. Vi är många som inte tycker att bostadsbrist är ett särskilt lustigt ord. För många handlar det inte om vad de vill betala för en lägenhet, utan att de inte kan betala särskilt mycket alls. Det är till exempel alla som tvingas att bo hemma hos sina föräldrar fast de är och deras kompisar som måste bo i en garderob eller en annan som hyrde en tredjehandslägenhet och tvingades att använda tvättstugan för att ingen av grannarna skulle se henne. För och är det här förstås inga problem. Det råder ingen brist på bostadsrätter. Den som har en fet plånbok behöver inte stå i bostadskö utan kan lugnt köpa en lägenhet i . De som råkar bo i en kommun utan hyresrätter och inte har miljoner på banken eller sjysta kontakter genom fastighetsbranschen tycker helt enkelt inte att bostadsbrist är ett särskilt lustigt ord. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3 i CU18 rörande bland annat Allbolagen och kommunernas bostadsförsörjningsansvar och reservationerna 3, 17 och 18 i betänkande CU19 rörande främst hyresrättslagstiftningen. Den borgerliga regeringen har avskaffat investerings- och räntebidraget som skulle uppmuntra företag att bygga hyresrätter. De har avskaffat stopplagen och gjort det fritt fram för folk att köpa loss sina hyresrätter och omvandla dem till bostadsrätter. För moderata ledning handlar utförsäljningen av våra hyresrätter om integration. De har sagt: Man blir svensk av att äga sin bostad. och , två miljonprogramsområden, har precis som områden som , , och ett stort renoveringsbehov. En miljon lägenheter i förorterna behöver stambyten och renovering av balkonger, fasader och trapphus. Varför skulle integrationen öka för att de som bor i först måste låna för att köpa lägenheten de redan bor i och sedan dessutom betala för renovering av slitna områden som vi tillsammans genom statens försorg borde ha rustat upp ? Jag vet att borgarnas bostadspolitik inte går ut på att öka integrationen, minska bostadsbristen eller rädda hyresrätten. Vill man på allvar minska bostadsbristen i storstadsregionerna måste man bygga bort den. Vill man ge människor mer inflytande över sitt boende måste man utveckla allmännyttan, inte avveckla den. Hyresgästerna måste få större insyn i de allmännyttiga bostadsbolagen, och de måste ha inflytande när det kommer till driften, planeringen och upprustningen av det egna bostadsområdet. Vill man på allvar öka integrationen är det att man tar itu med de verkliga problemförorterna när det kommer till segregationen. De är inte, som vi har sagt så , , , Ronna eller . De är , , och . Det är där man ska bygga bort bostadssegregationen. Det är där man ska bygga lägenheter åt vanligt folk, hyresgästerna. Miljonprogrammets lägenheter behöver renoveras, som jag nämnt, både för att de är slitna och för att husen slukar energi. av all energi används i bostadssektorn. Renoveringen av miljonprogrammens bostäder är därför viktig för energieffektiviseringen och för vårt klimat. Men regeringen väljer att vältra över kostnaderna på de allmännyttiga bostadsföretagen och hyresgästerna i stället för att bidra med räntefria lån. Självfallet ska staten ta sitt ansvar för upprustningen av dessa lägenheter. Efter att det statliga investeringsstödet till hyreslägenheterna togs bort som räntebidragen började avvecklas minskade antalet påbörjade hyresrätter dramatiskt. Allra tydligast är det i där nedgången är . räknar med att byggandet av hyreslägenheter minskar betydligt , medan byggandet av bostadsrätter förväntas öka. pågår en utförsäljning av allmännyttans hyreslägenheter. Bristen på hyreslägenheter är fortsatt stor på många håll. I 123 kommuner fanns det högst lediga lägenheter i det kommunala beståndet. I storstadsregionerna rör det sig om . Det är svårt att bygga nya och billiga hyresrätter sedan investerings- och räntebidraget togs bort. För att en familj ska klara hyran i en nyproducerad trerumslägenhet i måste inkomsterna vara på en bra bit över ½ miljon kronor. kräver att regeringen sätter upp ett tydligt mål att 65 000 lägenheter ska renoveras och att det behöver byggas 20 000 nya hyreslägenheter . vill rädda och klimatlyfta hyresrätten. Vi vill att riksdag och regering ska anta ett nytt nationellt mål för bostadsbyggandet. Vi behöver fördubbla antalet nybyggda hyresrätter. Det är kris för hyresrätten, och regeringen gör inget åt det. Vi behöver skapa en bostadsfond som ger stöd till byggandet av nya hyresrätter. Vi vill att kravet för att få stödet ska vara låga hyror och bästa miljöteknik. Vi vill renovera alla allmännyttiga miljonprogramshus . Det finns bara i det allmännyttiga beståndet ca 260 000 lägenheter från perioden 19651974, den så kallade miljonprogramsperioden. uppskattar att det kostar ca 90 miljarder att renovera alla allmännyttiga miljonprogramshus. Det är mycket kostsamt att renovera utan stöd. Risken är att de boende får betala renoveringarna genom högre hyror. Vi vill alltså att man renoverar alla allmännyttiga miljonprogramslägenheter under en kommande mandatperiod. Det blir 65 000 . Vi vill att bostadsfonden ger stöd till dessa renoveringar. Naturligtvis ska samma bostadsfond även ge stöd till renovering av privatägda miljonprogramslägenheter så att målet att alla dessa lägenheter ska bli renoverade uppfylls. vill klimatlyfta hyresrätten. Miljöhus, passivhus eller lågenergihus bör införas som en norm för nybyggande i byggregler och annan relevant lagstiftning. Passivhus är välisolerade byggnader som till stor del värms upp av den energi som redan finns i huset. Vi människor och våra hushållsapparater alstrar mycket energi. Värmen som finns i inomhusluften tas till vara. Dessutom utnyttjas solinstrålning för att värma både hus och varmvatten när det är möjligt. Byggandet av dessa hus har även visat sig vara ekonomiskt lönsamt. De boende sparar pengar genom minskade energikostnader. De små extrakostnaderna för att förbättra isolering, värmeväxlar och ventilation kan ge lägre totalkostnader . Passivhuset kommer i fortsättningen vara det boendealternativ vi har för att minimera de negativa globala klimatförändringarna. EU kommer 2016 med en byggnorm som föreskriver passivhusstandard. är redan där, och följer efter 2013 respektive 2014. finns det 108 passivhus i . Avslutningsvis vill jag framföra att med kraft vänder sig mot det förslag till marknadshyror som vi ser blir effekten av förslag till hyressättning. Förslagen angående en efterfrågestyrd hyra är inget annat än marknadshyror. Den skyddsregel som föreslås på vet vi redan är högre än så då det i praktiken är inflationen plus . Vi måste ha en hyreslagstiftning som värnar ett starkt besittningsskydd, en hyresnivå som vanliga inkomstgrupper kan betala och allmännyttan så att den får fortsätta vara normerande för hyressättningen. Hyrorna ska baseras på en självkostnads- och bruksvärdesprincip. Regeringens utredning om en efterfrågestyrd hyra är att grovt missbruka bruksvärdesprincipen. (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 30 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag hälsar statsråden välkomna till kammaren. 31 (): brukar säga att det tar innan resultatet av regeringens ekonomiska politik syns. har alltså regeringen i stort sett levt på den mycket starka internationella och nationella konjunkturen. Man har levt på den gamla regeringens ekonomiska politik. Det har snart gått , och ska man börja se resultatet av regeringens ekonomiska politik. Alla siffror pekar fel. Alla indikatorer pekar fel. Arbetslösheten beräknas öka till bortåt , enligt Arbetsförmedlingen. Med regeringens politik försvinner vart femte feriejobb . Regeringen gör ingenting. Min fråga till regeringen är därför: Varför lämnar regeringen walk over, för att tala idrottsspråk, i kampen mot arbetslösheten och inflationen? Varför känner regeringen ingen oro för den sämre konjunktur som alla ser framför sig? 32 Finansminister (): Den fulla effekten av regeringens politik kommer vi att se . Det är ett mycket omfattande reformprogram som vi har lagt fast. Det bör leda till en betydande ökning av sysselsättningen. Olika experter gör lite olika bedömningar. Om det handlar om lägre jämviktsarbetslöshet eller en större effekt kan de lärde tvista om. Det är alldeles klart att vi redan ser en betydande effekt. fick vi en utvärdering från som drog slutsatsen att den kraftiga sysselsättningsökning vi ser till viss del beror på regeringens åtgärder och till viss del på konjunkturen. Den bild som har av svensk ekonomi är ju lite avvikande. I den senaste arbetskraftsundersökningen hade vi 156 000 personers ökning på fasta anställningar. Det var närmare 92 000 totalt i sysselsättningsökning. När vi får Amsstatistiken ser vi att det är nytillkomna lediga platser på hög nivå. Det är en stark arbetsmarknad bland annat tack vare en stark regeringspolitik. 33 (): säger att man först ser resultatet av regeringens ekonomiska politik. Det är inte mina siffror, . Arbetsförmedlingen säger att arbetslösheten stiger till upp mot . får vi 15 000 färre jobb, säger . Det är resultatet av regeringens ekonomiska politik. Till det kan läggas att säger att de kraftiga räntestegringar som vi har haft i riskerar att leda till ytterligare räntehöjningar . varnar för det. Regeringen har lyckats se till att inflationen är så hög att man får gå tillbaka till den borgerliga regeringen för att hitta lika höga siffror. Det innebär att många svenska löntagare inte kommer att få någon reallöneökning . I stort sett hela den ökning som man har avtalat sig fram till kommer att gå åt till de prisökningar som och andra har åstadkommit. 34 Finansminister (): Jag får tacka för hans starka tilltro till vårt inflytande. När oljepriser och matpriser stiger är det naturligtvis regeringen som har det huvudsakliga ansvaret för det. När inflationen i , , och stiger i samma takt eller mer än i är det naturligtvis regeringens politik som har orsakat det. Den logiken håller ju inte. Det vi ser när vi tittar på svensk ekonomi är att sysselsättningen har ökat mycket kraftigt, mycket kraftigare än någon har räknat med. De flesta experter är eniga om att detta sammanhänger med de åtgärder som regeringen har föreslagit. Jag kan notera att när vi senast hade en socialdemokratisk regering låg ungdomsarbetslösheten vid på upp emot 10 00020 000 fler personer än . Så ser det ut för praktiskt taget alla siffror. Långtidsarbetslöshet, ungdomsarbetslöshet, regional arbetslöshet, sysselsättning bland invandrare, sysselsättning bland ungdomar alla de siffrorna pekar på att regeringens politik ger effekt och att vi har en relativt sett stark arbetsmarknad. Kompletterande aktörer inom arbetsförmedling 35 (): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Man kan ju läsa tabellen från ett annat håll än föregående frågeställare. Då ser man att det är en helt makalös utveckling sedan alliansregeringen tillträdde. Vi ser att 165 000 människor har gått från utanförskap till att faktiskt komma i arbete. Det är en fantastisk utveckling. Vi är stolta över det, men inte nöjda. Vi har visst arbete kvar att göra. Alliansregeringen har ju sagt att det är viktigt med kompletterande aktörer för att vi ska kunna få människor tillbaka i arbete. får jag signaler från småföretagare som säger att de inte får chansen att vara med. De vill vara med och bidra i det här arbetet, men de får inte chansen. Jag skulle vilja höra hur arbetsmarknadsministern ser på de kompletterande aktörernas roll i det här arbetet. 36 Arbetsmarknadsminister (): Tack för frågan. visar på ett väldigt viktigt samarbete för att se till att många aktörer hjälps åt för att underlätta övergången tillbaka till arbete. Vi har inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för unga sagt i årets regleringsbrev att en tredjedel av platserna ska handlas upp av kompletterande aktörer. Det handlar om minst 10 000 platser . Det finns goda skäl till det. Det främsta skälet är naturligtvis att den typen av kompetens, erfarenhet och bemötande som man ofta finner hos sociala företag, privata företag, fackföreningar, frivilligorganisationer och andra inte går att anställa på sig. Man måste hitta goda samarbeten. I de övriga två tredjedelarna av platserna jobbar naturligtvis Arbetsförmedlingen intensivt tillsammans med exempelvis kommunerna. Kom-munerna kan naturligtvis också arbeta med olika kompletterande aktörer i den del av verksamheten som de har. Jag välkomnar alla som kan vara med och bidra till att sänka trösklarna tillbaka till arbetsmarknaden. 37 (): Man har ju gått ut med upphandlingar på en del ställen, på andra ställen säger man: Vi får inte vara med. Vi vill också vara med och bidra. Hur ska vi öppna så att det finns möjlighet för fler företag att vara med? Jag kommer från ett område där man inte har fått ta del av att vara underlag för Arbetsförmedlingens upphandlingar. På en del kommunala enheter frågar man fortfarande efter om man fick vara med eller inte. Tolkningar gör att det finns frågetecken när det gäller om de finns med som en viktig aktör. Det är viktigt att arbetsmarknadsministern förtydligar vad som gäller i de här frågorna. 38 Arbetsmarknadsminister (): Jag avhåller mig ifrån att idka ministerstyre i den del som är den centrala upphandlingen av de kompletterande aktörerna inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin. Jag utgår naturligtvis ifrån att man drar vissa slutsatser av hur arbetet har gått när man börjar med den här typen av upphandling, och också tar in den typen av kommentarer som man ibland hör. Det är viktigt att man tar in den aspekten också för de övriga två tredjedelarna av volymen där Arbetsförmedlingen inte sällan jobbar med kommunerna. Det finns många exempel på goda lokala samarbeten som man naturligtvis hoppas ska fortsätta och vidareutvecklas. Det ska inte finnas något som hindrar detta. Där måste sunt förnuft och fokus på målet, nämligen att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden, vara de ledstjärnor som alla arbetar utifrån. Regeringens satsning på vägar 39 (): har varit på Europaresa. Vi var i . Då fick vi veta att av investeringarna går till spår, de resterande till cykelvägar och trafiksäkerhet, men inte till några nya vägar. Man sade att det inte löser några problem trots att regionen växer. Sedan åkte vi till där man har bestämt att ska av befolkningen ha högst till närmaste höghastighetståg. Vi frågade vad de hade för ekonomiskt underlag. De sade att de hade bedömt att de inte hade råd att låta bli att satsa på höghastighetståg. I budgetpropositionen står det att regeringen har för avsikt att efter en samhällsekonomisk analys satsa mer på vägar. Då undrar jag vilket underlag finansministern har. Vilken transportekonom säger att en noggrannare samhällsekonomisk analys ger större samhällsnytta för vägar än järnvägar? 40 Finansminister (): kommer regeringen att presentera en infrastruktursatsning av en betydande omfattning. Den kommer att innehålla en bred satsning på vägar och en bred satsning på järnvägar. Med det transportsystem vi har är vi beroende av goda kommunikationer på både väg och järnväg. Det finns nyckelprojekt på båda områdena som har stor lönsamhet och som har ett högt samhällsekonomiskt värde. Vi har också förmånen att få efterträda en regering som har eftersatt infrastrukturinvesteringarna. Därför är väldigt många av de projekt som vi nu har anledning att satsa på av mycket stor betydelse. Det gör att vi kommer att ha en hög samhällsekonomisk lönsamhet när det gäller både väg- och järnvägsinvesteringar. är ett av de länder i som satsar mest på infrastrukturinvesteringar. Det är också en helt riktig bedömning. De flesta bedömare, senast i om Klimatberedningen, drar samma slutsats, nämligen att väginvesteringar har ett högt samhällsekonomiskt värde. Det finns naturligtvis järnvägsinvesteringar som har precis lika högt samhällsekonomiskt värde. 41 (): Tack för svaret! Vi kunde konstatera att både och hade goda kommunikationer också. Det fungerade alldeles utmärkt att förflytta sig kollektivt i stället för på vägar. Vi konstaterar också att ni själva skriver i budgetpropositionen att de prognoser ni bygger på utgår från att oljepriset går ned 2009 till fatet, och sedan förblir det . Ni värderar också koldioxidskadan till och per kilo koldioxid. Det är en uppgift. Det är inte så konstigt att man kommer till ett felaktigt slutresultat med de ingångsvärdena, som är helt fel. Jag undrar om fortfarande tror att oljepriset går ned till fatet och kommer att förbli . På vilken annan vara där utbudet minskar och efterfrågan ökar går priset ned? Jag skulle gärna vilja veta det. 42 Finansminister (): Vi kan gärna ha en lång debatt om oljepriset. Vi vet att det är ett av de allra svåraste prisen att prognostisera. Det sammanhänger med att det finns ett väldigt ringa samband mellan marginalkostnaderna för att ta upp oljan och de marginalkostnader vi har vid försäljning. Vi har marginalkostnader som ligger fatet. Vi har där de ligger på fatet, vi har amerikanska inhemska fält där de ligger på kanske fatet, och vi har en del andra där de ligger på upp mot fatet. Det betyder att halva oljepriset inte är kopplat till själva produktionskostnaden. Därför är det en vara som präglas av stora prisrörelser och betydande fluktuation. Man kan naturligtvis ägna sig åt att gissa var det kommer att ligga. De flesta prognosmakare gör så att de lägger sig väldigt nära de terminspriser som finns, och så gör även , och . Om har några modeller för att utveckla prognosmakandet när det gäller oljepriser är vi naturligtvis väldigt intresserade av att lyssna på dem vid tillfälle. 43 (): Vi var åtta ledamöter från utrikesutskottet som kom hem från en resa till . Det mest uppmuntrande vi fick se när vi var i var när vi mötte ledningen för ett kakaokooperativ som hette Kuapa Kokoo. började de att odla kakao utifrån kriterierna för rättvis handel. Trots att man bara lyckats sälja av den skörden på denna lönsamma marknad hade de 45 000 farmarnas levnadsstandard förbättrats påtagligt. Om vi konsumenter bättre förstod de positiva effekterna av att välja rättvisemärkta produkter skulle många fler producenter kunna ta sig ur fattigdom i de här länderna. Vad avser biståndsministern att göra för att medvetandegöra fler konsumenter om betydelsen av den rättvisa handeln och därmed kunna hjälpa fler fattiga ur fattigdom? 44 Statsrådet (): Jag tycker att frågan om rättvis handel är väldigt intressant, inte minst med tanke på det arbete som själv utför. Det lyfter hela frågan om privatsektorutveckling och möjligheten för producenten att komma närmare konsumenterna. Jag tror att det inte bara finns en ökad efterfrågan på få goda varor till bra kvalitet, utan man funderar också på hur dessa varor har producerats och transporterats och under vilka förutsättningar de har kommit fram till bland annat . Vi kommer inte att ta några specifika initiativ just för rättvis handel som sådan. Vi tycker att det är väldigt viktigt med det arbete som många människor lägger ned helt ideellt. Det som vi nu satsar mer på inom utvecklingssamarbetet är just att kunna gå från en utbetalningspolitik till en utvecklingspolitik som verkligen ser till att människor själva skapar resurser. Därför är det så viktigt att jobba med företagsamhet, entreprenörskap och närhet till marknader men också med kunnandet om produktionsvillkoren. 45 (): Närmare sex sju miljoner småproducenter med familjemedlemmar har tagit sig ur fattigdom tack vare detta. Volymerna på rättvisemärkta varor ökade på världsnivå. 58 utvecklingsländer har dragit nytta av rättvis handel. Konsumenterna i världen handlade Fairtrade-varor för . Det är inte mycket, men det är ändå en del. inser fler och fler företag, även multinationella företag, att man måste tillfredsställa konsumenternas önskan om mer etisk handel. Fler och fler städer i blir Fairtrade cities. När ska bli ett Fairtrade country? 46 Statsrådet (): Jag tror nog att man kan säga att är ett Fairtrade country eftersom vi är ett av de få länder som allra tydligast driver sambanden mellan att riva handelshinder och skapa ökade förutsättningar för utvecklingsländerna att kunna sälja sina varor och produkter utan hämmande importregler, tullar och kvoter. Det tycker jag är det viktigaste när vi pratar om fairtrade. Sedan finns också det djupare begreppet fairtrade som handlar om etisk handel, produktionsvillkor och även om instrument för att skapa förutsättningar för just småproducenter att odla nära och ekologiskt. Det har vi sett inte minst när det gäller kaffe. Jag vill återkomma till att vi i vårt utvecklingssamarbete ser till att stödja många olika typer av företagsformer. Jag tror att inte minst kooperationen har en stor roll att spela i många utvecklingsländer. Detta bakar vi in i hela vårt engagemang för mer rättvisa handelsvillkor och handel i världen. 47 (): Jag vill rikta en fråga till jordbruksministern gällande avstämningen av den gemensamma jordbrukspolitiken som är högaktuell med den så kallade hälsokontrollen. Som bekant omfattas av EU:s budget av den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är därför som det här är viktigt, och jordbruksministern kan ha stor påverkan på detta. Vi vet att avreglering och minskad budgetpåverkan skapar en närhet mellan konsumenter och bönder som är väldigt effektiv jämfört med om man går omvägen via politiken. Hälsokontrollen är ytterligare ett steg på den vägen. När jag var i och träffade kolleger från de övriga ländernas jordbruksutskott upplevde jag en ganska stor skepsis mot den här hälsokontrollen, åtminstone från parlamentarikerna. Därför är min fråga till jordbruksministern: På vilket sätt arbetar den och jordbruksministern för att vi ska få en majoritet i den här viktiga frågan? 48 Jordbruksminister ():