prot · GV0997 · 2008-04-16 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:549 Till Interpellation 2007/08:549 Inkomstprövat barnbidrag av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:553 Till Interpellation 2007/08:553 Förbättrad tolkservice för döva, hörselskadade och döva med synskada av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:554 Till Interpellation 2007/08:554 Åtgärder mot felaktig förskrivning av läkemedel av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:555 Till Interpellation 2007/08:555 förhållande till ESK-rättigheterna av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor samt utländska besök. Utrikesdepartmentet () Enligt uppdrag Interpellation 2007/08:560 Till Interpellation 2007/08:560 Åtgärder mot lönedumpning av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef Interpellation 2007/08:561 Till Interpellation 2007/08:561 Lavalmålet och svenska kollektivavtal av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef Interpellation 2007/08:562 Till Interpellation 2007/08:562 Lagändringar med anledning av Lavalmålet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag expeditions- och rättschef 3 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2007/08:FPM93 Direktiv om allmänna regler för punktskatt KOM(2008)78 till skatteutskottet /08:FPM94 Ökad integrering av EU:s bostadslånemarknader KOM(2007)807 till finansutskottet /08:FPM95 Förordning om livsmedelsinformation KOM(2008)40 till miljö- och jordbruksutskottet 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2007/08:99 till finansutskottet /08:100 Förslagspunkt 1 till finansutskottet Förslagspunkter 211 till Propositionen i övrigt till finansutskottet Skrivelser 2007/08:123 till skatteutskottet /08:131 till näringsutskottet Motioner 2007/08:Sf22Sf24 till socialförsäkringsutskottet 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2007/08:KU19 utlåtande /08:KU23 betänkande 2007/08:UbU13 betänkande 2007/08:TU7 betänkande 2007/08:FöU10 6 § Barn och föräldrar Föredrogs civilutskottets betänkande 2007/08:CU14 Barn och föräldrar. 1 (): Det här är ett väldigt stort och viktigt område. Jag tror att vi alla är överens om att barnets bästa i alla situationer är prioriterat. Vi socialdemokrater vill yrka bifall till två reservationer. Jag vill säga det nu innan jag glömmer det. Det är reservation nr 7 om föräldrars underhållsskyldighet och reservation nr 8 om föräldraskap vid assisterad befruktning. Jag börjar med föräldrars underhållsskyldighet. Enligt socialtjänstlagen har föräldrarna ett försörjningsansvar för barn . Tyvärr gäller inte detta i praktiken för alla föräldrar. Det gäller inte när den ena föräldern har underhållsskyldighet gentemot barnet. Då är underhållsskyldigheten kopplad till skolgång. Det är många ungdomar som hoppar av skolan , inte minst gymnasiet. Då står den andra föräldern, den som så att säga är huvudförälder, vårdnadshavaren, med hela det ekonomiska ansvaret. I praktiken är det många ensamstående mammor som står med detta ansvar. har de redan en dålig ekonomi. Vi vet ju hur det ser ut med lönediskriminering och kvinnor som har svårighet att få heltidsanställningar. Allt det leder till en svår ekonomisk situation. Har man då mer än ett barn blir det så klart ännu tuffare. Som arbetsmarknadsläget ser ut för ungdomar är det väldigt många som är arbetslösa. Har de hoppat av skolan det kan även bero på att man faktiskt inte har beviljats studiemedel av olika anledningar står den ena föräldern helt plötsligt med hela ansvaret. Det vill vi ändra på. Vi tycker att det är båda föräldrarnas skyldighet att faktiskt ta ett ekonomiskt ansvar för barnet . Det går visserligen att få försörjningsstöd, alltså socialbidrag, men det är mycket svårt att få det i praktiken så länge barnet bor kvar hemma. Med tanke på bostadssituationen är det inte heller det lättaste för ungdomar att flytta hemifrån. Man är också ofta restriktiv med att tillåta detta så länge det finns åtminstone en förälder som till nöds kan ta det ekonomiska ansvaret. Det här leder till en väldigt svår ekonomisk situation för de ensamstående föräldrarna, inte minst mammorna, och deras barn. Vi kräver att den förälder som är underhållsansvarig ska vara det tills barnet uppnått . Det ska alltså inte vara kopplat enbart till skolgång, som är fallet . Den andra reservationen handlar om föräldraskap vid assisterad befruktning. Här har tagit ställning för att två kvinnor på samma sätt som en man och en kvinna ska få möjlighet till assisterad befruktning. Skillnaden är att man förutsätter att mannen i ett heterosexuellt förhållande ska räknas som far till barnet och ta det föräldraskapet. Men man har haft ett lite annat tillvägagångssätt när det gäller två kvinnor, trots att det är uppenbart att två kvinnor som lever i registrerat partnerskap eller som sambor båda vill vara föräldrar om den ena av dem genomgår assisterad befruktning. Det är självklart. Där vill vi ta bort de skillnader som har funnits. Det är ganska små skillnader, men ändå skillnader som faktiskt är diskriminerande. Det gäller om inseminationen har skett utomlands eller i egen regi som det kallas, alltså att man sköter det själv hemma med en villig donator. Här har en utredning arbetat och kommit fram till att de här skillnaderna måste bort. Det måste bli precis samma regler för heterosexuella som för homosexuella. Dessutom vill vi poängtera att samma regel som gäller för insemination för heterosexuella självklart ska gälla fullt ut också för homosexuella. Det innebär att barnet ska få tillgång till uppgifter om vem som är donator, alltså den biologiska pappan i det här fallet. Det kan beviljas undantag om barnet självt aktivt kontaktar myndigheterna. Den tredje reservationen vi har gäller adoptioner. Det har visat sig att man dömer mycket olika i olika delar av landet. Det finns registrerade partner som inte har beviljats närståendeadoption, alltså adoption av barn som redan finns. Det tycker vi är väldigt olyckligt. På vissa håll har man beviljat det, på andra håll har man inte beviljat det. Detta utgår från prejudikat, vägledande rättsfall, precis som all annan lagstiftning i landet. Men skillnaderna är så pass stora att vi faktiskt måste se problemet, och frågan är om det inte finns kvarvarande diskriminering på en del håll i landet, trots de lagar vi har. Vi vill slå ett slag för att det måste bli en jämlik tillämpning över hela landet. Detta är också i barnens intresse. Barnen vill självklart ha en nära och god kontakt med dem som de anser vara sina föräldrar, oavsett om det är kvinnor i ett samkönat par, män i ett samkönat par eller en man och en kvinna. Det ska inte finnas någon skillnad där. Vi har också ett antal särskilda yttranden. Det första gäller utvärdering av vårdnadsreglerna. Vi har ändrat vårdnadsreglerna med syfte att stärka barnperspektivet. Där har man speciellt poängterat att är det så att ett barn riskerar att fara illa, bli misshandlat eller utsatt för övergrepp, måste detta vägas in när det gäller vårdnaden. Det gäller även om det är en närstående, till exempel mamman som riskerar att utsättas för övergrepp av pappan. var huvudregeln gemensam vårdnad till varje pris. Det ändrade man. Det är viktigt att tillämpningen av de nya reglerna blir bra. Det är verkligen barnets bästa som domstolarna ska ha för ögonen. De nya reglerna har trätt i kraft relativt , och regeringen har sagt att man kontinuerligt ska utvärdera reglerna. Därför vill vi följa arbetet och se hur utvärderingen går. Självklart återkommer vi framöver vid behov. Vi har även ett särskilt yttrande om beslutsfattande vid gemensam vårdnad. Där har det tyvärr funnits fall där barnet har hamnat mellan stridande föräldrar. Den ena föräldern kan ha nekat barnet vård. Det kan gälla till exempel vård för psykiska problem. Det kan till och med ha varit fråga om att neka till hälsoundersökningar. Det finns till och med något fall där den ena föräldern har haft misstankar mot den andra föräldern för att ha begått övergrepp mot barnet men det har inte kunnat kontrolleras eftersom den andra föräldern har förhindrat att barnet får vård och därmed kan undersökas. Här har också regeringen sagt att man tänker återkomma . Därför har vi ingen reservation, utan vi avvaktar. Självklart går barnets intresse av att få vård före föräldrarnas stridigheter. Avslutningsvis har vi frågan om adoption. Adoptionsreglerna är förlegade. En ensamstående kan ansöka om och få adoptera. Däremot kan ett sambopar inte göra det. Det här visar att reglerna behöver förnyas och förändras. Allt fler väljer att inte gifta sig utan i stället leva som sambor. Att de på förhand ska vara utestängda från att ansöka om att få adoptera är olyckligt. Sedan finns en 25-årsregel och allt möjligt annat. Regeringen har aviserat en översyn, och vi avvaktar det arbetet. Frågan är viktig, och vi hoppas att det händer något där. 2 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 10. I det här betänkandet har överlägset flest reservationer. Det visar att vi tycker att det finns mycket att göra på området barn och föräldrar. Tillsammans med den förra regeringen ändrade vi vårdnadslagstiftningen. Det främsta syftet med ändringen var att barn inte ska behöva leva med eller umgås med den förälder som utsätter barnet för övergrepp eller misshandel. har inför arbetet med lagändringen tagit del av en mängd domar och utredningar från vårdnadstvister där barnets bästa har blivit totalt bortglömt. Ambitionen med den lagändring som trädde i kraft var att ändra på detta. Det borde vara viktigt för alla lagstiftare, tingsrätter, socialtjänst och även föräldrar och barn som hamnar i dessa vårdnadstvister att få veta om och hur den nya lagen fungerar. Räcker de ändringar som har gjorts eller måste fler ändringar göras för att de barn som riskerar att fara illa ska tas på allvar i vårdnadstvister? Vi bad titta på hur statistiken ser ut för tiden efter det att den nya vårdnadslagstiftningen hade trätt i kraft. Det har visat sig att det inte finns någon statistik. Det finns ingen tillgänglig statistik att räkna med. för inte statistik över utgången i mål. Där går det inte att hitta någonting. och säger att det inte heller finns några uppgifter om utgången. har regelbunden kontakt med de juridiska fakulteterna vid och upplyser om att inte heller dessa har någon statistik avseende domstolarnas tillämpning av de nya reglerna. Det här tyder på att det verkligen behövs en översyn av lagen. Tyvärr har majoriteten i utskottet valt att avstyrka vårt krav på utvärdering. Majoriteten gör det med motiveringen att man utgår från att regeringen följer utvecklingen och vid behov återkommer till . Det är exakt samma argument som användes för att avslå den motion vi då hade om utvärderingen. I praktiken betyder detta att vi inte kommer att få veta. Vi kommer inte att få någon information om hur lagen efterlevs eftersom statistiken bevisligen inte finns och regeringen inte gör något för att rätta till det. Detta går direkt ut över barn och även över kvinnor som lever i förhållanden där de är utsatta för våld från närstående män. Jag önskar verkligen att lagen ska undersökas och kollas upp så att vi kan se hur den har fungerat i praktiken. Frågan om beslutsfattande vid gemensam vårdnad har varit föremål för en utredning som var med och tillsatte före valet. Utredningen var klar , och i den finns förslag som vi har skrivit om och yrkar på i vår motion. och utredningen menar att bland annat en av vårdnadshavarna ska kunna tilldelas rätt att fatta beslut på egen hand när det gäller barnens tillgång till hälso- och sjukvård, tandvård, insatser enligt i enlighet med lag om stöd och service, förskola, skolgång med mera. Utredningsbetänkandet har remissbehandlats. Jag undrar om någon från regeringssidan vet om det kommer någon proposition i frågan. Det är viktigt att få till stånd dessa förändringar eftersom dagens reglering gör att en av föräldrarna kan blockera barnens tillgång till hälso- och sjukvård, precis som sade i sitt anförande. Att föräldrarna inte är överens ska inte gå ut över barnet. Vet ni på högersidan vad som händer i frågan? Jag tänkte lyfta fram en reservation till , nämligen den om föräldraskap vid assisterad befruktning. Den frågan har, liksom beslutsfattande vid gemensam vårdnad som jag pratade om alldeles , varit föremål för en utredning. Utredningen kom , och där föreslås, precis som vill i motionen, att föräldraskap vid assisterad befruktning bör regleras på samma sätt för samkönade par som för olikkönade par. Utredningens förslag ligger helt i linje med våra önskemål. Jag hoppas även där att regeringen kommer att lägga fram lagförslag för att genomföra det utredningen och vill. Det är viktigt att regeringen ser till att lagförslaget inte drar ut . Kvinnor som lever i samkönade relationer kommer att fortsätta att åka utomlands för att få behandling. De kommer att fortsätta att utföra inseminationer i hemmet. Som det ser ut riskerar de barn som tillkommer på det sättet att stå utan två juridiska vårdnadshavare. Vet ni hur långt det arbetet har kommit? Jag vill även säga några ord om motion om att utreda möjligheten till fler än två vårdnadshavare. Det är en bra och framsynt motion, och vi har valt att stödja den. Samhället, familjelivet, våra normer och värderingar förändras. Det som för ett tiotal år sedan var omöjligt är både möjligt och accepterat. Det finns många olika familjekonstellationer. Att göra det möjligt för fler än två att vara vårdnadshavare skulle innebära en tryggare situation för barnen som lever i sådana förhållanden. I motionen från läggs fram krav på en utredning. Jag menar inte att vi genast ska säga ja till fler än två vårdnadshavare, men jag önskar att är så framsynt att man skulle våga gå på linjen att tillsätta en utredning för att se vad fler än två vårdnadshavare skulle betyda. 3 (): I civilutskottets betänkande Barn och föräldrar behandlar utskottet 20 motionsyrkanden från allmänna motionstiden. De tar upp frågor om vårdnad, umgänge, underhållsskyldighet, faderskap och ett antal andra frågor. Majoriteten i utskottet avstyrker samtliga yrkanden med hänvisning till att regeringen har satt i gång olika sorters utredningar på i stort sett alla områden som berörs i betänkandet. Majoriteten vill inte föregå vad regeringen kommer fram till. Att majoritetspartierna aldrig vågar ha en åsikt i utan att först invänta vad regeringens ställningstagande blir är beklagligt. Jag kan inte uppfatta det på annat sätt än att man väljer att degradera roll i det demokratiska systemet. Jag menar att det är rimligt, herr talman, att med sina 349 känselspröt ut i landet åtminstone snappar upp idéer bättre än vad regeringen gör. Det är inte ett nederlag eller en prestigeförslut för en regering om ibland även vågade formalisera den verklighet som jag tror finns. Det är rimligt att de folkvalda i en demokrati begär av den verkställande makten att den utreder vissa frågor eller särskilt beaktar vissa problem som uppmärksammar. Jag hoppas att det går till på det sättet inom majoritetspartierna skam vore det väl annars. Den formella demokratin skulle må bra av att det här ibland synliggjordes. Vi har erfarenhet av hur majoritetspartierna hanterar arbetet i , och jag tror att historikerna kommer att beskriva det som en mörk period för vår demokrati. Desto ljusare är det att konstatera att regeringen i sin vårbudget signalerar stora satsningar på infrastruktur. Jag utgår från, herr talman, att det betyder att vi snart kommer att få se en byggstart av dubbelspåret mellan och . I betänkandet behandlas vikten av att regeringen ständigt följer upp hur de nya vårdnadsreglerna tillämpas av domstolarna och . Jag tycker att utskottet mycket kunde ha valt att låta uttrycka det alldeles självklara i den begäran, till exempel genom att till viss del bifalla de nu aktuella tre motionerna även om de spretar lite. Jag förstår att man inte vill tillstyrka alltför preciserade krav från motionärerna, men jag tror att det hade sett väldigt bra ut för den här mandatperiodens historieskrivning, oavsett vad regeringens uppföljning kommer att visa sig innehålla. En riksdag utan en åsikt i en så självklar fråga är knappast någonting som bidrar till att utveckla demokratin och knappast någonting som lockar människor till politiken. Krav på att ska införas i svensk lag har föreslagits ett antal gånger från sida, utan någon framgång. I detta betänkande behandlas en s-motion där man vill införliva den europeiska konventionen om barnets rättigheter i svensk lagstiftning. Här väntas ett förslag från regeringens sida, såvitt man kan se i betänkandet. Eftersom det föreslås i motionen att ska efterfråga det som regeringen uppenbarligen redan arbetar med kan jag inte se på vilket sätt det hade varit något problem för majoriteten i att efterfråga det förslag regeringen jobbar med. Man skulle kunna välja att påstå att motionen därmed till viss del är bifallen och därmed ge den i mitt tycke självklara rollen i den process som ändå pågår. Oavsett om vi som förtroendevalda tillhör majoritetsunderlaget eller om vi inte gör det har vi ett gemensamt intresse att vårda som en arena för en levande dialog och en del i processen i lagstiftningsarbetet. Att då, som jag uppfattar det, ha en uttalad strävan att göra roll så osynlig som möjligt i detta arbete gagnar knappast demokratin. Att barn inte ska drabbas av att vårdnadshavare eller föräldrar är osams tror jag att vi alla är överens om. Vi är också medvetna om att det tyvärr kan vara så att barn ofta drabbas när det är så olyckliga omständigheter. Extra olyckligt kan det säkert vara, som framställs i en av motionerna, om barn har särskilda behov. Jag menar att det är viktigt att sådana frågor tas upp i , att vi ständigt bevakar att barns bästa gäller i den praktik ute i verkligheten som vi lagstiftar om. Det är klart att det finns skillnader i hur man från olika partiers sida vill garantera att barn inte kommer i kläm. Även här väljer majoriteten att parkera frågan i väntan på ett förslag från regeringen. Jag tycker att det är synd. Det är självklart en fråga som är svår. Oavsett var man från regeringens sida sätter ned foten i den här frågan tror jag att det kommer att bli svåra diskussioner. Hur man än gör vägval i sådana här frågor finns det risk att det dyker upp nya problem. Jag vill yrka bifall till tre reservationer, nr 3, nr 8 och nr 10 i detta betänkande. I reservation 3 stöds förslaget i en miljöpartimotion om att regeringen ska utreda om det kan vara så att det skulle gynna barns bästa att under vissa omständigheter få ha fler än två vårdnadshavare. Familjen är inte vad den självklart ansågs vara men kanske inte alltid var . I vår globaliserade värld blir barn till i relationer mellan människor med olika kulturer och olika normer. Familjebildning är olika saker i olika kulturer, och varaktigheten i familjebildningarna är inte alltid en självklar sak. På många håll i moderna västerländska samhällen har det blivit allt vanligare att vuxna lever ensamma och även ensamma tar ansvaret för barn. Vi blir alltmer rörliga på en global nivå. Allt fler växer upp och utbildar sig i mer än ett land, för att sedan vara yrkesverksamma i mer än ett land och kanske pensionera sig på en tredje plats på jorden. Det är därför inte ovanligt att det är andra vuxna än släktingar, morföräldrar och farföräldrar som barnet i fråga kan se som de vuxna som man litar på, tyr sig till och upplever som sin familjebild. Även barnens nätverk har blivit mycket mer komplexa i vårt moderna samhälle. I vårt gamla och mer stationära samhälle var det oftast mindre komplicerat att hantera de problem som uppstår när en vårdnadshavare går bort. Då fanns det släktband och sociala nätverk som oftast var ganska gemensamma. är de sociala nätverken och den verklighet som barnet lever i något helt annat än det som kan relateras till släkt. Jag menar därför att lagstiftningen inte har hängt med i den utveckling som familjebegreppet har genomgått . För mig är det uppenbart att barnets bästa i vissa fall skulle kunna stärkas och att barnet skulle kunna få fler vårdnadshavare än två. Jag stannar där i argumentationen, herr talman. 4 (): I betänkandet Barn och föräldrar behandlas 20 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. De rör i huvudsak rättsförhållandet mellan barn och föräldrar. Huvuddelen av frågorna har vid upprepade tillfällen varit föremål för ingående behandling av både lagutskottet och civilutskottet, i civilutskottets betänkande CU8. Jag ska kommentera vissa av motionsyrkandena, och jag börjar med utvärdering av de nya vårdnadsreglerna. Jag konstaterar att de senaste större ändringarna i vårdnadsreglerna beslutades av och trädde i kraft . har avstyrkt ett motsvarande motionsyrkande. Liksom utgår vi nu från att regeringen kontinuerligt kommer att följa och utvärdera utvecklingen på området utan att det behövs något formellt tillkännagivande från . Allmänt kan man säga att det viktigaste är att vårdnadsreglerna alltid tar sikte på att barnets bästa sätts i centrum, och det är så det måste fungera i verkligheten. Vårdnadsreglerna får inte heller ge utrymme för föräldrar att vid tvister på grund av egna känslor, hämndlystnad eller annat sätta sina egna intressen före barnets. När det sedan gäller beslutsfattandet vid gemensam vårdnad är det den som har vårdnaden om ett barn som ansvarar för barnets person och som också har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter. Har barnet två vårdnadshavare beslutar dessa gemensamt. Det krävs alltså normalt gemensamma beslut i frågor som rör vårdnaden. Det finns vissa undantag, när någon inte är närvarande, sjuk eller förhindrad att delta i sådana beslut som gäller barnet. Av naturliga skäl kan man inte förutsätta att föräldrarna ska kunna vara med i precis alla beslut som rör barnet dagligdags. En utredare har analyserat vilka nackdelar som kan uppkomma för barnet vid gemensam vårdnad när vårdnadshavarna inte kan enas i olika frågor. De överväganden som utredaren har gjort finns i betänkandet Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. Betänkandet har remissbehandlats och är föremål för beredning inom , och vi anser då att vi inte ska föregripa det pågående utredningsarbetet. Jag går sedan över till frågan om fler än två vårdnadshavare. Där är grundregeln i att barn står under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem om inte rätten har anförtrott vårdnaden åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. På talan av socialnämnden får rätten besluta om umgänge mellan barnet och någon annan än en förälder. Det är också viktigt att komma ihåg. Andra personer kan ha kontakt med barnet om det är för barnets bästa. När man bedömer om en sådan tala ska föras ska man särskilt beakta barnets behov av umgänge med mor- och farföräldrar och andra som står barnet särskilt nära. Jag noterar att man i reservationen från och har skrivit att många barn kommer till genom insemination mellan två homosexuella par, mellan en man och två kvinnor eller mellan en kvinna och två män. I sådana fall kan det finnas fler än två vuxna personer som betraktar sig som förälder till barnet.