prot · GW0937 · 2008-11-27 00:00:00 — Vi har försatt dem i en väldigt besvärlig situation helt utan deras förskyllan. De har rätt att vara och bo här i därför att de har familj här. Ändå har vi betett oss på det här sättet. Om också har något förslag på hur man kan rätta till situationen för dem som inte kan vända sig till ambassaden och om någonting är på gång där är jag väldigt glad och tacksam om jag får höra om det. 129 () replik: Jag är inte allsmäktig i alla fall, annars hade jag rättat till de här problemen. Beskickningen där får väl hitta något sätt att kommunicera med de här människorna så att de får sin rätt så fort som möjligt. Det ligger väl på utrikesutskottet eller , gissar jag, att se till beskickningarna. Denna fråga som har dragits i långbänk måste få en snar lösning. Vi får lösa den så fort det går. Sedan ska jag inte ge tips till några myndigheter här, för då blir jag nog påhoppad av dem. Jag tror att vi måste se hela asylprocessen på ett annat sätt, att det ska vara en mer professionell hantering än vad det har varit. Det var därför som några av oss talare här inne gick med på att man möjligtvis skulle hitta en amnesti i samband med den nya process- och instansordningen, som till och med erkänner är bättre. Det var i det läget vi var. är vi i ett annat läge och kan inte hålla på med det om igen, men vi måste ha en riktig process som fungerar. ser jag fram emot de förslag som NIPU-översynen kommer med, för jag tror att man där kan lyfta fram vissa andra frågor. Det ges också möjlighet för oppositionen att lägga fram förslag. Sedan får vi väga dem mot varandra. 130 Statsrådet (): Utgiftsområde 8 omfattar centrala framtidsfrågor för . Utgifterna för migrationspolitiken beräknas bli . Det vilar alltså ett mycket stort ansvar på våra axlar här i kammaren , ett ansvar som vi från allianspartiernas sida är beredda att ta. För att tydligt visa att vi tar ett sådant ansvar har vi satt upp nya mål för migrationspolitiken: att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som inom ramen för den reglerade invandringen värnar asylrätten, underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring, tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. Låt mig närmare gå igenom dessa mål och börja med den grundläggande asylrätten. ska ha en human flyktingpolitik och vara en för dem som flyr undan förföljelse och förtryck. Rätten att söka asyl ska värnas, och den svenska asylprocessen ska vara rättssäker och human. har vi sett mycket stora skillnader i antalet asylsökande i vårt land. ökade antalet asylsökande med , för att åter minska. Vårt mottagandesystem måste vara väl rustat för dessa stora förändringar. Mottagandet måste också vara en del av arbetslinjen och främja de asylsökandes egna möjligheter till sysselsättning och försörjning. Den nuvarande ordningen, som infördes , gör inte det. Och inga initiativ tyvärr tagits pågår först nu en översyn av hela mottagandet av asylsökande. De asylsökandes boende är en viktig del i översynen. Det finns ett behov av att se över vilken information och vilka incitament som kan användas för att påverka asylsökandes val av boendeort. Det leder till minskade utanförskapsproblem, mindre trångboddhet och att den enskilde i stället väljer att bosätta sig i regioner med förutsättningar för bostäder, utbildning och arbete. Att som vissa har föreslagit styra med tvång och kvoter i stället för med incitament och med arbetslinjen skulle vara ett stort intrång i dessa personers frihet att ta eget ansvar för sin situation. Det egna boendet där asylsökande kan bo tillsammans med släkt och vänner och rå sig själva har för många varit positivt och bidragit till en större möjlighet att leva ett normalt liv. Kommunarrest, eller som vissa säger avskaffa det egna boendet, bryter inte det utanförskap som många nyanlända känner. Vi tror inte att det kan vara en lyckad lösning på integrationsproblemen att hindra människor från att röra sig fritt. I stället måste vi ta ytterligare steg för att stärka drivkrafterna för arbete och på så sätt minska risken för att nyanlända fastnar i utanförskap. Det är mot den bakgrunden som även ett försörjningskrav vid anhöriginvandring ska införas. Vår utgångspunkt är nämligen att alla som bor i ska arbeta och försörja sig. Vi har därför redan stärkt arbetslinjen för nyanlända, till exempel med instegs- och nystartsjobb. gick också vart tredje nytt jobb till någon född utanför . Med ett försörjningskrav stärks arbetslinjen ytterligare i migrationspolitiken. Incitamenten att, även efter det att uppehållstillstånd har beviljats, flytta till de delar av landet där det finns arbete och bostäder blir större. Det gör också att familjen sedan kommer till ordnade förhållanden, vilket ökar förutsättningarna för en framgångsrik integration. Låt mig återgå till de stora skillnaderna i antalet asylsökande i vårt land. sökte fler personer asyl i än i något annat europeiskt land. Drygt hälften av alla asylsökande från som sökte asyl i gjorde det i , nästan 19 000 irakiska medborgare. Dessa stora skillnader i antalet asylsökande beror på förändringar i vår omvärld som vi inte alltid kan påverka eller förutse. Avgörande för att under dessa varierande förutsättningar kunna värna asylrätten är inte bara ett väl fungerande mottagandesystem utan också dimensioneringen av . Med det förslag som har att ta ställning till ska klara att leva upp till de högt ställda krav som vi alla har på dem. Regeringen fortsätter också att prioritera handläggningstiderna. Avgörande för en human asylprocess är att den går fort. Därför föreslår vi en ökning av anslag med ytterligare så att de ska kunna minska ärendebalanserna . En rättssäker asylprocess har också ett tydligt avslut: antingen genom ett bifallsbeslut varpå det gäller att så snabbt som möjligt komma ut på den svenska arbetsmarknaden därför har vi också stärkt arbetslinjen för nyanlända eller genom ett avslagsbeslut varpå personen har en skyldighet att lämna . Att så sker är avgörande för att vi i längden ska kunna värna asylrätten. För att effektivisera återvändandet och förstärka arbetet med att ge stöd till de personer som ska återvända föreslår vi att får för . har vi också höjt det ekonomiska stöd som kan ges i vissa fall till personer som fått avslag på sin asylansökan för att underlätta deras återetablering i hemlandet. Endast med rättssäkerhet, tydlighet och ordning och reda kan den humana flyktingpolitiken bli långsiktigt hållbar. Ändå framförs det med jämna mellanrum krav på amnestier för personer som inte respekterar svenska myndigheters och domstolars beslut, och så även från oppositionen eller delar av den så kallade oppositionen i den här frågan. Men amnestier undergräver en rättssäker asylprövning och urholkar asylrättens legitimitet. Amnestier medför att den som följer de lagar som stiftat och lämnar landet efter en rättssäker asylprövning hamnar i ett sämre läge än den som har förbrutit sig mot lagarna. Tänkvärt är också att vissa av dem som förespråkar amnestier för dem som inte respekterar reglerna säger nej till regler om ett öppnare . Allianspartierna har som nya mål för migrationspolitiken att underlätta rörlighet över gränser och främja en behovsstyrd arbetskraftsinvandring. Migrationspolitiken i och världen måste bli något mer än bara asylpolitik. Att människor vill arbeta och bo i är något positivt. måste också vara rustat för framtiden. Ökad arbetskraftsinvandring är en av flera nödvändiga åtgärder för att säkra att det finns tillräckligt många händer i svenska företag men också i vården och i äldre- och barnomsorgen. blir det därför lättare för människor att komma till för att arbeta. Det blir lättare för arbetsgivare att rekrytera arbetskraft från länder utanför detta utan att kompromissa med reglerna på den svenska arbetsmarknaden eller kontrollen av vem som kommer och under vilka villkor. Vi ökar därför anslag med för att de ska kunna hantera både det ökade antalet ansökningar som de nya reglerna för arbetskraftsinvandring beräknas medföra och de arbetsuppgifter som överförs från Arbetsförmedlingen till . I det nya målet för migrationspolitiken ingår också att fördjupa det europeiska och internationella samarbetet. Vi ser att det med en ökad global rörlighet och med en fri rörlighet inom unionen är naturligt att reglerna för att resa in och ut ur EU är gemensamma. Det finns ett behov av att utveckla den EU-gemensamma migrationspolitiken för att öka möjligheterna till laglig invandring till . Den fortsatta harmoniseringen av asylpolitiken inom EU är också viktig. ska ta sin del av ansvaret för det internationella skyddet av flyktingar. Men om får ta en oproportionerligt stor del av konsekvenserna för flyktingsituationen i vår omvärld i förhållande till jämförbara länder kan det i förlängningen leda till att hållbarheten i hela vårt asylsystem ifrågasätts. För att stärka rättssäkerheten, humaniteten och ansvarsfördelningen bör reglerna för asyl vara så lika som möjligt i unionen. Med gemensamma regler sätter vi stopp för asyllotteriet där det spelar större roll i vilket land ansökan lämnas in än vilka skäl som ligger till grund för den. Snarare än att bygga murar runt ska vi sänka våra trösklar. Snarare än att försöka hejda migrationen ska vi hantera och reglera den på ett sätt som gynnar såväl dem som migrerar som ursprungs- och destinationsländerna. I det nya målet för migrationspolitiken ingår därför att tillvarata och beakta migrationens utvecklingseffekter. Vi lever i en alltmer globaliserad värld. lever mer än 200 miljoner människor utanför sina ursprungsländer. Det är av världens befolkning. De positiva sambanden mellan migration och utveckling är något som jag avslutningsvis vill lyfta fram. Exempel på sådana samband är remitteringars utvecklingseffekter, cirkulär migration och diasporagruppers bidrag till utvecklingen i ursprungsländer. uppskattade värdet av de pengar som migranter skickar hem till ca . Genom att skapa säkra kanaler för överföringar och sänka kostnader för transaktioner kan värdet av dessa remitteringar öka. Pengarna kan bland annat bidra till utbildning, investeringar i god hälsa och bättre boende och vara nödvändigt kapital för etablering av företag i ursprungsländer. Även cirkulär migration har fått alltmer uppmärksamhet som en företeelse med potential att skapa positiva utvecklingseffekter. När migranter återvänder till sina ursprungsländer, även om det bara sker tillfälligt, kan de bidra med förvärvade kunskaper och erfarenheter som gynnar utvecklingen i ursprungslandet. Cirkulär migration kan även mildra negativa effekter av migration som till exempel kompetensflykt. Det handlar alltså om att skapa möjligheter för migranter att röra sig mellan ursprungs- och mottagarländer. Utvecklingseffekter kan också främjas genom grupper av människor som i mottagarlandet förenas av sitt gemensamma ursprung i ett annat land, så kallade diasporagrupper. Beroende på hur kontaktnät, nya kunskaper och erfarenheter används kan diasporagrupper hjälpa till att förbättra livsvillkoren för fattiga individer, familjer och lokalsamhällen i hemländerna. Det är något som vi i , som har varit ett stort mottagarland när det gäller asylsökande, definitivt kommer att ha anledning att fördjupa oss i och fundera över hur vi ska kunna åstadkomma politikutveckling på detta område. Detta är nya perspektiv på och nya mål för migrationspolitiken öppenhet och rättssäkerhet, humanitet och tydlighet, ordning och reda. Det är ett hållbart helhetsgrepp helt enkelt. (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla m) samt (), () och (). 131 () replik: Rent retoriskt kan man ställa ett fåtal frågor och kräva svar på dem. Jag tänker göra ett litet experiment och ställa lite fler frågor. Jag hoppas att migrationsministern ändå anstränger sig att försöka svara. Den första frågan rör de migrationspolitiska målen. Varför är det inte längre viktigt att värna asylrätten internationellt? Den formuleringen tas bort ur målen. Ska man uppfatta de nya målen så att asylrätten är underordnad den reglerade invandringen? Min andra fråga: Migrationsministern säger att man ska flytta dit där det finns arbete och bostad som ett skäl för att man ska hålla kärnfamiljer splittrade. Vilka platser är det där både arbete och bostad finns? Den tredje frågan är mer av en ja-eller-nej-fråga. Finns det enligt migrationsministerns uppfattning ett ovillkorligt förbud mot att avvisa någon när det föreligger risk för tortyr? Den fjärde frågan ställer jag på förekommen anledning. Kan definiera begreppet svenska värderingar? 132 Statsrådet () replik: Avsikten med förändringen av målet som föreslås och som har att besluta om är naturligtvis en helt annan än vad motionärerna från hävdar. Asylrätten för den som kommer och söker skydd i är inte och kommer inte att vara underordnad invandringsregleringen. Som bekant prövas en asylansökan utan hänsyn till hur den sökandes inresa i skett i enlighet med regelsystemet eller i strid med den. Någon ändring av detta kommer inte att ske. Jag anser att målet är tillräckligt tydligt för att förstås på rätt sätt. Det är dock angeläget att målet för migrationspolitiken inte ger utrymme för misstolkningar. Om det vid genomförandet av politiken visar sig behövas ett förtydligande av skrivningarna om målet kommer jag att överväga hur ett förtydligande kan ske i nästa års budgetproposition. När det gäller frågan om försörjningskravet kunde det vara klädsamt att invänta vad utredningen kommer fram till. Den presenteras ju . Men om vill ha ett svar på frågan i vilka delar av man kan finna både bostad och arbete kan jag tala om att jag har varit i såväl som , för att nämna två exempel. Där kan man utmärkt väl uppfylla dessa två krav. När det gäller frågan om tortyr tror jag att är medveten om att vi är förpliktade, enligt de internationella konventioner som vi har undertecknat, att inte skicka tillbaka eller avvisa någon från vårt land om det finns risk för tortyr. Det kallas verkställighetshinder. Sådant prövas numera av Migrationsöverdomstolen. Regeringen är förbunden att följa Migrationsöverdomstolens utslag. Den sista frågan: Ja, man skulle säkert kunna ha en lång diskussion om detta. Som dock vet faller detta inom ramen för integrationspolitiken. Det är där som förslaget som refererade till i sin replik har lagts fram. Detta är en debatt om utgiftsområde 8, Migration. 133 () replik: Det är alltid spännande att tolka svar. Jag gör ett försök att tolka lite. Migrationsministern får säga om jag har tolkat det felaktigt. I den första frågan uppfattar jag att migrationsministern inte är alldeles nöjd eftersom det föreligger risk för missuppfattning inte bara av oss av de nya föreslagna migrationspolitiska målen. Han är beredd att återkomma i frågan om man finner det lämpligt. Är det svaret välkomnar vi det. Det är uppenbart att det går att missförstå de mål man har föreslagit. Om jag förstår det rätt ska de som kommer som invandrare till bosätta sig i eller . Finns det fler platser? Det kan bli ganska fullt där, ont om bostäder och eventuellt brist på jobb i den lågkonjunktur vi nu går in i. Och vad är det som gör att det skulle vara lättare att skaffa arbete och rimlig bostad när man inte ens får återförenas med sina barn? Det är vad regeringen har ställt sig bakom när man har lämnat direktiven till den utredning som presenterar sitt förslag . Det är bra att vi får ett klargörande om att det finns ett ovillkorligt förbud när det föreligger risk för tortyr. Det är väl också bra om ministern berättar hur hela processen i beslutsfattandet går till. Migrationsöverdomstolen har en stark ställning men regeringen har också att ta ställning till dessa avvisningar. Så ser den nya instans- och processordningen ut. Jag beklagar att migrationsministern inte vill ge sig in på definitionen av svenska värderingar, även om jag förstår det. Det är ju ingen enkel sak. Det är en del av förklaringen till varför det är så misslyckat att tala om svenska värderingar som ett krav för att människor ska få sin försörjning tryggad i till exempel. 134 Statsrådet () replik: Svar kan missförstås. Jag nämnde två platser efter att hade bett om exempel, och genast ska alla människor bosätta sig i de två kommunerna. Det var inte riktigt det jag sade. Det vet också. Däremot är det viktigt att exemplifiera och försöka förstå att det finns orter här i landet där de krav som vi har nämnt, nämligen att man ska kunna visa upp att man har en tryggad försörjning och ordnad bostad, kan tillgodoses. Min uppfattning är att vi har problem med koncentration till ett antal kommuner. Försörjningskravet är ett sätt att hantera detta. Det är framför allt en fråga om att ta arbetslinjen in i migrationspolitiken, , där den liksom överallt annars hör hemma. Det kan finnas behov av att se över vilka övriga incitament som kan användas för att påverka de asylsökandes val av boendeort. Om man kan göra det kan det leda till minskad koncentration av asylsökande i landets storstäder och storstadskommuner. Vi inväntar de utredningar som är på gång. Jag kan redan nu säga att för att få ett samlat grepp om hela mottagandet förutsätts att man funderar över vad som händer efter det att man har fått sin ansökan prövad. Därför har vi ett betänkande, Egenansvar med professionellt stöd, som överlämnades till regeringen och som har varit på remiss. Regeringen kommer att ta ställning till utredarens förslag till hur mottagandet av nyanlända kan förbättras i syfte att öka deras möjligheter till inträde på den svenska arbetsmarknaden och en snabbare introduktion i det svenska samhället. Det handlar alltså om att kunna göra många saker . Avslutningsvis vill jag säga att det regelverk som finns för att hantera den typ av ärenden som nämnde följs. Det har regeringen för avsikt att göra i fortsättningen också. 135 () replik: Den nya lagen om arbetskraftsinvandring innebär att vi kommer att ha färre som inte får uppehållstillstånd av det skäl som de har uppgett från början. Det är mycket mindre risk att människor ska behöva gömma sig efter den nya lagens införande eftersom det finns flera lagliga vägar in i vi har asylvägen, arbetskraftsinvandring, studerande etcetera. Det kommer alltså att vara möjligt att söka uppehållstillstånd på flera sätt. Det som är problemet och det som vi diskuterar alltsomoftast är den stora grupp människor som inte kommer att omfattas av den nya lagen, nämligen de som redan befinner sig här och har befunnit sig här . Man vill inte kalla det för regulariseringar, och man vill inte kalla det för amnesti. Man kan göra så många olika saker. Det räcker att se till att det finns någon mer möjlig laglig väg att söka inifrån landet. Det gäller inte minst anhöriginvandrare som har kommit hit som asylsökande , men som inte får stanna just därför. generaldirektör har sagt till mig att undantagsreglerna när det gäller anhöriginvandring inte gäller för asylsökande. säger så här: Något stöd för att tidigare asylsökande är uteslutna från möjligheten att göra en ansökan om uppehållstillstånd från , det vill säga att de inte ska kunna omfattas av undantagsreglerna, har utredningstjänsten inte funnit. Jag skulle vilja ha information från ministern om vad som är problemet. Varför fortsätter vi att skicka människor som borde omfattas av undantagsreglerna till exempel till ? Där finns ingen utlandsrepresentation med konsulära befogenheter. 136 Statsrådet () replik: Det är mycket positivt att tar upp frågan om arbetskraftsinvandring. Låt mig än en gång tacka för ett gott samarbete i arbetet med att ta fram den proposition som beslutat om och som träder i kraft . När det gäller huvudfrågan i repliken vill jag säga att vi inte har fri invandring i . Vi har en reglerad invandring. Huvudregeln i det regelverk som finns säger att ett tillstånd ska vara sökt och beviljat innan inresan till sker. Av det kan följa den typ av situationer som pekar på. Vi har tillsatt en utredning, den så kallade , som går igenom utlänningslagen och tittar på de här frågorna. Grundfrågan är: Är det praxis som behöver ändras, det vill säga att självt kan ändra den praxis som man följer, eller är det lagstiftningen som behöver ändras? Det kommer att lämna besked när den är färdig med slutbetänkandet och överlämnar det till regeringen. Då är jag beredd att fortsätta diskussionen eftersom vi då har ett material att utgå ifrån. Annars blir det så lätt bara en spekulation här i kammaren på kvällskvisten och det tror jag inte att vi är särskilt betjänta av. 137 () replik: Då vill jag veta av ministern vad jag ska råda dem som vi skickar till och som frågar mig hur de ska kunna söka uppehållstillståndet därifrån att göra. Vad ska jag råda dem? En sak som jag funderar väldigt mycket på är reglerad invandring som är som ett mantra här i salen vid många tillfällen. Reglerad invandring tolkas för det mesta som att den är begränsad. Men reglerad invandring kan också tolkas som att det ska finnas lagar och regler som talar om hur invandringen ska gå till. Jag vill hellre tolka det på det sättet, att det är ett regelverk som talar om hur det ska gå till och inte att det är en begränsning. Det tolkas av och många andra som att reglerad invandring är detsamma som begränsad invandring. Det håller jag inte med om. ska översynen av den nya ordningen vara klar, har jag läst. sade någon att det verkar som om ni tycker att det är för . Tänker ni dra ut mer för den här utredningen eller kommer den ? Många, inklusive mig, väntar på att den ska komma. Det är mycket som behöver göras med den nya utlänningslagstiftningen. Redan när den antogs sades det att den måste ses över. Vi ville sjösätta den nya instansordningen, men var medvetna om att vi måste se över lagen och dess tillämpning relativt snart. När kommer denna översyn? 138 Statsrådet () replik: Det är naturligtvis alltid angeläget att lyssna på utredaren och höra vad han i det här fallet är det en han, nämligen förre hovrättspresidenten tycker är ett rimligt tidspensum för att kunna slutföra uppgiften på ett bra sätt åt regeringen, som har beställt utredningen. Den diskussionen får naturligtvis fortgå i efter det att nu har inkommit med en begäran om förlängning. När det gäller huvudfrågan, det vill säga den reglerade invandringen och behovet av att ha sökt tillstånd för inresa innan man kommer hit, har jag i åtskilliga intervjuer sagt att jag tycker att det är angeläget att undvika orimligheter av den typ som lyfter fram. Jag återvänder till grundfrågan. Handlar det om praxis, som som självständig myndighet väljer att uttolka den lagstiftning som finns, eller handlar det om lagstiftning som behöver förändras? Detta måste naturligtvis utredas i grunden innan vi kan få ett klart svar i den här frågan. har följt och fortsätter uppenbarligen att följa den praxis som man har etablerat. Om vi vill åstadkomma något annat måste vi fatta beslut i denna kammare om att ändra lagstiftningen. Om vi ska göra det måste vi först ha en utredning på bordet som klargör vad som egentligen gäller. som sitter måste få en chans att titta på den här frågan och göra en bedömning innan regeringen återvänder till kammaren med ett förslag om eventuella lagändringar. Jag utgår ifrån att också tycker så. Därför blir det mitt svar i den här repliken. 139 () replik: Jag tror att vi alla här kan vara överens om den problembild som vi ser i det fåtal kommuner som har tagit ett väldigt stort ansvar för flyktingmottagandet. Det handlar om trångboddhet, man klarar inte riktigt av att ordna bostäder och bra utbildning för barnen, det är långa köer till sfi, och det är svårt att få arbete. Det är inte bara så att det är som har tagit ett stort ansvar i EU, utan det är, som sagt, ett fåtal kommuner i som har tagit ett stort ansvar för det nationella flyktingmottagandet. Dessa kommuner känner just nu att detta inte fungerar. Jag tycker att det är väldigt tråkigt att vi inte ser några mer konkreta förslag.