prot · GV0976 · 2008-03-11 00:00:00 — är ju ganska unikt när det gäller att ha en finansiär jag betonar: Där är vi överens som nästan, om vi undantar storstadsregionerna, bedriver sjukvården som ett monopol. Det är inte rimligt. Jag kan inte så mycket om företagsekonomi, men så mycket begriper jag att kopplingen mellan att vara finansiär med skattepengar och att vara nästan den enda enskilda utföraren inte är en bra koppling. Ytterst leder detta till att väldigt många nu inte har någon möjlighet att välja någon annan arbetsgivare än det offentliga. Då är det egentligen så att man är satt i ett väldigt svårt läge när det gäller att avgöra vilka alternativ man vill ha. Det har visat sig att rätt många som får möjligheten att prova på någon annan arbetsgivare än det offentliga uppskattar denna möjlighet. Låt mig inskärpa att varje enskild människa i detta land som har ett vårdyrke fortsatt under alliansregeringen kommer att ha gott om val att välja mellan vid sidan av en offentlig arbetsgivare. Vi vill bara ha lite fler möjliga arbetsgivare. Det tror jag gagnar framför allt kvinnorna . 98 Socialminister (): Den fråga som ställer i sin interpellation lyder: Avser socialministern att vidta några åtgärder i syfte att skydda personal inom landstingsägd vård från att avknoppningar kan drivas igenom mot majoriteten av de anställdas vilja? Mitt svar är att jag inte tänker ta initiativ till sådana lagändringar. Jag tycker att det här är en sak som hör hemma på den nivå som har ansvar för frågorna. Jag har deklarerat som min uppfattning att det är eftersträvansvärt att de förändringar som sker sker i samspel med personalen eftersom jag tror att övergångar blir bättre och har bättre förutsättningar att bli lyckosamma för personalen och också för patienterna om man gör på det viset. Det är mitt svar på den frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellationerna 2007/08:345, 358, 360, 363, 366 och 371 om omorganisation 99 Finansminister (): , Per , , , och har interpellerat i frågor som samtliga har att göra med en rapport som en arbetsgrupp inom gjort angående myndighetens framtida organisation. Jag väljer därför att avge ett gemensamt svar på interpellationerna. När det gäller interpellation, som är ställd till justitieministern, så är arbetet inom regeringen så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det ankommer inte på regeringen att fastställa hur organiserar sin verksamhet. Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i största möjliga utsträckning själva ska avgöra var de resurser man förfogar över gör mest nytta för att uppfylla de mål för verksamheten som riksdag och regering fastställer. I instruktionen för anges att myndigheten ska ha den geografiska spridning som motiveras av uppdraget. Det anges tydligt att bestämmer den närmare utformningen av organisationen. Det ankommer således inte på regeringen att bestämma på vilka orter ska ha sin verksamhet. Det är en väldigt tydlig uppgift för myndighetens ledning att ägna denna fråga uppmärksamhet. Tilldelningen av resurser till prövas på samma sätt som för alla myndigheter. Det är upp till myndigheten att utifrån tillgängliga ramar se till att man har den kompetens och bemanning som behövs för att uppnå myndighetens mål. I ansvar ligger därmed att, med utgångspunkt i målen för verksamheten, fortlöpande pröva hur tillgängliga resurser bäst ska fördelas mellan olika delar av landet. Jag är medveten om ekonomiska situation och avser att noga följa utvecklingen. 100 (): Tack för svaret, finansministern! Svaret är väl inte vad man hade hoppats på i denna allvarliga fråga egentligen, utan det är mer en liten lektion i hur förvaltningspolitiken fungerar mellan regeringen och myndigheterna. Det kan väl vara intressant i sig, men knappast i det här läget. Anledningen till att jag valt att skriva den här interpellationen är att jag hade en relation till när jag utredde dimensioneringen av tullen och lärde mig en hel del om dess verksamhet. Början till hela den här problematiken ligger ju faktiskt i att tullen har fått mindre resurser. Man har inte det resursflöde som man hade behövt ha för den modernisering, den utbyggnad och framför allt kanske den kvalitetshöjning som är aktuell, vilket föranleder att verket måste anpassa sig till den resursnivå som finns. Det är klart att det finns ett politiskt intresse. Det kan inte vara så att finansministern bara hänvisar till att det är sak att avgöra det här. Finansministern själv har väl något mål med verksamheten, har väl någon idé om vad tullen ska åstadkomma och har väl någon målsättning när det gäller vad man faktiskt ska åstadkomma när det gäller bland annat skydd av våra gränser? Det är heller inte så enkelt att bara säga att tullen handlar om skydd av våra gränser, vilket är viktigt i sig och en oerhört viktig del naturligtvis. Vi ser den trafik som går över våra gränser och vad som kan föras in i landet. Det är klart att har en oerhört viktig roll att hantera våra gränser på ett sådant sätt att vi så långt det är möjligt kan se till att saker och ting inte kommer in över gränsen som inte ska vara i vårt land eller som vi inte vill ska vara här. Det är en del. Det finns en annan del som vi inte hör talas om men som också är väldigt viktig. Det handlar om att serva vårt näringsliv, att se till att handel kan bedrivas på ett effektivt sätt och att tullsystemet fungerar så att man inte får onödiga störningar i verksamheter där man köper och säljer varor och produkter till andra länder. Där har det skett en enorm modernisering av tullen . Det här kräver resurser. Det kräver personal med högre kompetens, och det kräver ständigt ett utvecklingsarbete. Det senare är sådant som inte går att tumma på när man går in i detta. Det skulle få enormt allvarliga konsekvenser för hela handel. Min tolkning är att det tryck och den oro som har funnits i den här frågan har gjort att finansministern till viss del har krupit till korset. Han säger nu att han måste fundera på mera resurser till . Det är väl bra om den insikten har kommit. Den måste ha inträffat mellan att det här svaret skrevs, som jag fick i går, och att vi har den här debatten . Där någonstans har finansministern insett att tullen behöver mer resurser. Det som är intressant för mig som interpellant är naturligtvis att veta vad det är för resurser som finansministern pratar om. Handlar det om några kronor? Vi ser de allvarliga konsekvenser som sker i den verksamhet som nu ser över liksom vad man måste åstadkomma för att anpassa kostymen till de resurser man har. Är de undanröjda? Eller handlar detta bara om att finansministern går in lite på marginalen? Är det ett trick att inte säga hur mycket resurser det handlar om så att oppositionen ska lugna ned sig och verksamheten ska ta det lugnt och tro att det löser sig? Jag tycker att det är av största vikt att vi får ett besked av finansministern så att vi vet var den här frågan hamnar, vad slutresultatet av detta blir för tullverksamheten och på vilket sätt man kan värna den framtida verksamheten. Vilka resurser handlar det om? Det svaret vill jag ha, finansministern. 101 PER (): Frågan är högaktuell. Förmodligen har finansministern läst de här interpellationerna, men jag tänkte komma med en liten uppfräschning. I SundsvallGävle-området har vi 29 hamnar, varav 21 hamnar har tredjelandstrafik. Vi har ca 4 0004 500 fartygsanlöp. är en av största hamnar med många godstransporter. Så ser det ut där jag kommer ifrån. Jag fick ett svar som finansministern läste upp, och det var ju bra. Sedan lyssnade jag på radio, och då fick jag höra någonting annat. Då tänkte jag så här: Vad är det egentligen som gäller? Vad menar man när man svarar som man gör i medierna? sade att det handlar om ett politiskt tryck i frågan. Det kan man utveckla mer. Det kanske är så att finansministern är intresserad av att se över den åtgärdsplan som man har lagt fram. Vi pratar mycket om vita fläckar, och har skapat många vita fläckar i . Jag ställer frågan: Till vilken nytta? Jag har erfarenhet av att jobba i hamn. Jag kan berätta många historier om hamnarbete och tullare. En sak var väldigt säker, och det var att vi hamnarbetare visste att tullarna kunde komma. Det innebar att det fanns en viss fundering innan man gjorde inköp på de fartyg som anlöpte. Jag tror att det kallas för prevention. Jag kan konstatera att det inte kommer att bli någon prevention i det nya förslaget. Då blir min fråga till finansministern: inte finansministern att tullens preventionsarbete är en av de viktigare sakerna för att stävja smuggling? Det skulle innebära att man kan vara en del av det stora folkhälsoarbete som vi bedriver i . För övrigt är vi överens inom alla partier att folkhälsoarbetet och narkotikabekämpningen är högt prioriterade. Då blir det väldigt märkligt om finansministern tillåter att verket gör de här förändringarna. vet jag att kamrater kommer att ta andra delar av som exempel, så jag tänker inte ge mig in på dem. Men utifrån förutsättningarna där jag lever och bor ser jag med fasa på hur tullen kommer att försvinna för gott. Vi har inte haft något otroligt flöde av tullare tidigare heller. De har haft sitt säte för brottsbekämpning uppe i , men det har funnits en möjlighet för dem att gå ut. Då blir frågan: Vad händer när den möjligheten inte finns längre? Vad händer om brottsbekämpningsgruppen i försvinner? Förmodligen blir det fritt anlöp, kanske man kan säga. Som kuriosa kan jag nämna att man gjorde ett av de största cigarettillslagen i en hamn i . Det var väldigt många cigaretter man plockade ihop icke skattade nikotinpinnar kan man säga. Allt detta hänger ihop. Vad händer sedan i samhället? Förslagsställarna säger att det kanske är så att man ska föra över arbetsuppgifter till polisen. Länspolisen i har ett underskott. De är nog inte beredda att ta på sig ytterligare arbetsuppgifter. Du kanske har något svar. 102 HANS (): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret, men jag måste säga att jag hade hoppats på ett lite mer seriöst svar. Finansministern bemödar sig inte ens om att försöka svara på de frågor vi ställer i interpellationerna utan hänvisar bara till att regeringen inte ska lägga sig i hur enskilda myndigheter väljer att utforma sin organisation. I sitt interpellationssvar är också noga med att låtsas som om det inte finns något samband mellan de föreslagna besparingarna inom tullen och den budget som han själv ytterst är ansvarig för. De besparingar som föreslås inom får så förödande effekter att det borde vara en självklarhet för regeringen att agera och se till att får de medel som behövs för att upprätthålla verksamheten i hela landet. Men när man läser interpellationssvaret verkar det tyvärr som om regeringen tycker att det är helt okej att den brottsbekämpande verksamheten inom slås sönder. Det har funnits gott om tid för regeringen att agera och ge tullen de medel som behövs för att upprätthålla en fungerande verksamhet. Vi socialdemokrater har också föreslagit att tullen ska få resursförstärkningar, men de förslagen har röstats ned av den borgerliga riksdagsmajoriteten. Uppenbarligen tycker regeringen att det är viktigare med stora skattesänkningar för de rikaste än att upprätthålla exempelvis en effektiv narkotikabekämpning. tycks något slags uppvaknande ändå vara på gång hos finansministern eftersom han till medierna har sagt att tullen ska få mer pengar i tilläggsbudgeten. Insikten om att det behövs fanns tydligen inte i går när han lämnade över sitt interpellationssvar, men det var väl så att trycket till slut blev för tungt att stå emot. När finansministern uttalar sig för medierna är han noga med att inte lova några summor men säger att han kommer att följa den ekonomiska utvecklingen inom tullen. Ja, fattas bara annat! Det är väl en självklarhet att finansministern följer den ekonomiska utvecklingen inom en myndighet som han är ansvarig för när myndigheten tvingas till dramatiska besparingar för att klara sin budget. Problemet är bara att det inte blir ett dugg bättre av att regeringen följer utvecklingen om man sedan inte agerar när man ser att det håller på att gå över styr. När man läser igenom besparingsförslag får man en känsla av overklighet. Om förslaget genomförs kommer sextio man att sköta kontrollen av mer än halva landet. Gruppen ska utgå från en stationeringsort och täcka det väldigt stora antal hamnar, gränsövergångar och flygplatser som finns i hela . Med tanke på avstånden i regionen kommer tullpersonalen att använda huvuddelen av sin arbetstid på väg från en ort till en annan. Det kan inte jag tycka är en vettig användning av resurserna. Om utredningsförslaget genomförs kommer en stor del av hamnar och flygplatser att sakna en seriös tullbevakning. I så fall kan vi med all säkerhet se fram mot en kraftigt ökad smuggling över de punkter där kontrollen blir mer eller mindre obefintlig. Regeringen har sagt att kampen mot organiserad brottslighet ska vara en prioriterad fråga. Med det som utgångspunkt vill jag fråga finansministern om beskedet till medierna innebär att regeringen kommer att ge tillräckliga resurser för att upprätthålla en fungerande tullverksamhet i hela landet. 103 (): Jag skulle vilja tacka för svaret, men det är svårt då svaret från finansministern inte var något svar utan snarare ett försök ett gömma sig bakom myndigheten och ett försök att ge sken av att regeringen inte har något ansvar för den situation som råder. Konsekvensen av den utredning som ligger på bord skulle jag vilja kalla förödande. Min fråga till finansministern handlade främst om situationen i . Förslaget från arbetsgruppen innebär att all tullverksamhet kommer att läggas ned där. Men utredningens förslag drabbar hela , och det finns all anledning att vara ordentligt bekymrad över framtida organisation. Precis som sade alldeles kommer halva yta att täckas av sex, upp till tio personer. Som företagare i kan man glömma att få någon som helst närhet till den service som kan ge. Brottsbekämpningen, som sköts av två personer i hela , läggs ned även den. Arbetet ska utföras av den så kallade Norrlandsgruppen. Kunskapen om vad som går över gränsen mellan och är alldeles för dålig, och beslagen är enligt ledning alldeles för få för att berättiga den här gruppen. Men det är inte så konstigt att det är få beslag, när den här stora ytan täcks av två personer. Det är helt omöjligt att täcka upp en så stor yta, även om man jobbar tillsammans med polisen. Vi var några som besökte tullen på och fick veta att man är så effektiv på att de som vill smuggla in droger i försöker hitta nya vägar. Man säger att är ett hett ställe, vilket betyder att det blir allt svårare att komma igenom med narkotika via . Jag börjar fundera över utvecklingen. Var ska de nya vägarna gå? Visst känner jag oro över att man kan välja den vita för den kommer inte att vara röd och het ytan längs Norgegränsen. får allt fler utrikesresor, och flera av dem är till och från länder utanför EU. Man kommer inte att ha någon närvaro av tullen och riskerar naturligtvis att få en situation där allt fler varor som vi inte vill ska komma in i landet ändå kommer in. menar ledning, och tydligen också finansministern enligt uttalanden i medierna , att man ska arbeta mer underrättelsebaserat. Metoden är inte alls ny. Där man har varit framgångsrik har man kunnat vara på plats, bygga upp sin kompetens om varifrån drogerna kommer och göra profiler över vilka som kan tänkas vara kurirer. Tillsammans med polisen har tullen på och flera andra ställen kunnat göra stora beslag. Man vill att samarbetet med polisen ska öka, vilket i sig är positivt. Men då man ser på vilka resurser polisen har i landet, främst i glesbygden, inser man att arbetsuppgifter förs över från en pressad organisation till en annan lika arbetstyngd organisation. Poliserna behöver bli fler, inte få fler arbetsuppgifter för att tullen tvingas dra ned på sin verksamhet. Det må vara myndigheten som bestämmer hur den ska organisera sig, men regeringen har ett stort politiskt ansvar att se till att verksamheten fungerar och inte minst tar sitt regionalpolitiska ansvar. Jag förutsätter att även det står i regleringsbrev och att även denna regering känner åtminstone ett uns av ansvar för att vi har en fungerande service även inom tullen i hela landet. 104 (): Man ska väl börja med att tacka för svaret, men det blir lite svårt att föra en debatt om ett svar som sedan följs upp av det svar som man kanske egentligen skulle ha velat ha inför diskussionerna i denna debatt. blir det svårt. Jag ska försöka hålla mig till det svar som finansminister har gett, men som också bottnar i den här typen av löpsedlar: Chefen för tullen i vädjar till ministern. Det är en löpsedel från NSD. Frågan är: Ska chefen för en brottsbekämpande tullverksamhet behöva vädja till ministern och till som församling? De utför tjänster för att se till att följa upp dels de beslut som vi fattar i denna församling, dels de beslut som regeringen lägger till den här församlingen. Brottsbekämpande styrkor hör till de myndigheter som är garanter för att vi har ett öppet och väl fungerande samhälle. Utifrån det blir vädjan från en tullchef om att få ha kvar tio man uppe i något ganska magstarkt. Det de gör är att slå vakt om det öppna demokratiska samhälle där vi lever . Hur kan jag säga det då? Ja, dieselsmugglare har vi haft gott om uppe i våra regioner. Senast var det en ganska stor razzia, där motorcykelgäng var inblandade. Det är organiserad brottslighet, modern verksamhet som gärna vill ge sig på det öppna demokratiska samhället och förändra det. Vädjan från tullchefen handlar om att kunna bekämpa det här med tio man. Att döma av dagens uttalande gäller den vädjan än i hög grad, vad jag kan förstå. Ur uttalandet från finansministern framgår också att finansministern har synen att det kanske vore bra om man jobbade mer med underrättelseverksamhet och mindre i gränstrakterna. är placerad i en gränstrakt. Det är kanske synd att den är det. Det är ingen direkt gränsbevakning, för det tullfilter som var gränsbevakning har gått i konkurs och väntar på en ny gäst. Tullstationen i har tio personer, lite drygt kanske. Men de jobbar med underrättelse. De har ett arbetsfält som sträcker sig från ned till kustregion, hela vägen upp till fjällvärlden, hela vägen upp till och fjällen där och tillbaka Tornedalsgränsen mot . Inom den regionen ska tio man jobba med underrättelseverksamhet. Ursäkta uttrycket, finansministern, men lite mer kunskap om den verksamhet som bedrivs ute av tullen kan man nog förvänta sig. Att man jobbar med underrättelseverksamhet är inget nytt. Att man jobbar med rörliga styrkor är inget nytt. Min fråga till finansministern står kvar: Vad är det för mål regeringen har med tullen? Ska vi efter dagens utspel ha kvar en brottsbekämpande styrka som kan slå vakt om det demokratiska samhället? 105 (): Jag tackar finansministern för svaret, även om jag som många andra kan säga att jag inte tyckte att det var särskilt mycket till svar. Vi får undervisning i statsvetenskap; vi får veta att myndigheten själv bestämmer hur den organiserar sig. Det vet vi, finansministern. Jag sitter i . Där håller vi på med sådant varenda dag: gränsdragning mellan regeringen å ena sidan och myndigheten å den andra. Men det är inte det som våra interpellationer handlar om, finansministern. De handlar nämligen om att regeringen måste ta ett politiskt ansvar för de beslut den fattar. Ni måste våga stå för er politik. Men så värst mycket politik finns inte i det här svaret. Det är mest juridik. Mina frågor om brottsbekämpningen berör finansministern inte med ett ord. Jag kommer att uppehålla mig vid de frågorna. Finansministern utger sig ändå för att kunna svara på dem, eftersom frågorna har lämnats över från justitieministern till honom. Man får höra på radion att det efter kritikstormen är nya uppfattningar, nya meningar. söker ni något slags utväg för att försöka backa från de besparingar som ni har tagit fram. Tullen ska få mer pengar, säger ni. Hur mycket mer pengar ska tullen få? Kan man andas ut , till exempel i i min valkrets, där man hotade att säga upp hela den fasta personalen, eller vid Arlandatullen, som vi besökte ? Där beskrev man effekterna av de planerade neddragningarna. Vid den röda punkten på , där det passerar kanske tusentals resenärer in i landet, skulle man avstå från nattbevakningen på grund av nedskärningarna. Det skulle vara fritt fram med era nedskärningar. Hur är det när det gäller narkotikahundarna? Kan de också andas ut? Ett par av mina kolleger besökte Trelleborgstullen och träffade bland annat narkotikahunden som är en av de hundar som står för hälften av narkotikabeslagen där. En narkotikahund kostar att utbilda, och hotas narkotikahundarna av för tidig pensionering, kan man väl säga, och till och med av avlivning i värsta fall om det inte kommer mer pengar till tullen. Kan dessa hundar också andas ut nu när finansministern ska leta efter mer pengar? Ge besked om det. Får de också vara kvar i så fall? Ett fullgott gränsskydd är viktigt i hela landet ur många aspekter. Men jag ska säga ytterligare några speciella ord om tullens brottsbekämpning och om läget i just min del av landet, . Där är läget sådant att av all tung narkotika som kommer till kommer från , från , och av all den narkotika som kommer till kommer via . hamn är en av allra största hamnar. Var och en förstår att om man skulle avveckla den fasta bemanningen där och dra ned så kraftigt på tullverksamheten i skulle det få betydande konsekvenser för möjligheten till en effektiv narkotikabekämpning i vårt land. Jag måste säga att jag inte får det att riktigt gå ihop med regeringens övriga politik där ni försöker lyfta fram att ni vill förstärka brottsbekämpningen. Men ni tar fram slag efter slag mot narkotikan. Ni avvecklar organisationen . Det är ett grundskott mot det förebyggande arbetet. Ni drar ned på polisutbildningen. Ovanpå allt detta tänker ni också, om det nu inte kommer nya besked från finansministern, dramatiskt minska gränsskyddets möjligheter att motverka införsel av narkotika till vårt land. Lämna besked , finansministern. Kan de som känner sig hotade i nu andas ut? 106 (): Det blir mycket diskussion om tullens göra och inte göra. Jag tänkte diskutera lite grann utifrån det regleringsbrev som man har. Vi har en konstitution som reglerar myndigheternas ansvar och så vidare. Som ledamot i justitieutskottet har jag kanske en lite annan infallsvinkel på det hela. Men vi ska inte glömma bort att tullen har två syften. Tullen ska hantera gods som kommer in i landet, belägga det med moms, tull och så vidare och kontrollera det. Sedan har tullen den brottsbekämpande uppgiften. Detta är en synnerligen viktig del som regeringen och är väldigt överens om att man ska satsa på. Att bekämpa den grova och organiserade brottsligheten är en synnerligen viktig del, och här ingår tullen som en viktig del. Regeringen och har tillfört medel till detta, och det har även kommit tullen till del. Egentligen handlar denna debatt mycket om en intern utredning som tullen själv har lagt fram. Den är relativt okänd för och troligtvis också för regeringen. Den får ganska konstiga konsekvenser, vilket framkommer av denna debatt på ett tydligt sätt. Man ska dra ned den brottsbekämpande styrkan med 300 personer, och man ska ersätta den med ny teknik. Det är vad man har tänkt sig. Jag tycker faktiskt att man kan sätta lite frågetecken kring båda dessa saker. Speciellt för som jag kommer från är min hemkommun kan detta få avsevärda problem. I hela sker, precis som säger, det stora inflödet av narkotika, människohandel och införsel av vapen till landet. Har vi en mobil styrka riskerar vi att de kriminella vet precis var tullen är, och då ökar införseln. I finns ett väldigt nära samarbete mellan tullen och länskriminalspaningen som fungerar på ett alldeles ypperligt sätt . Det har till syfte att stoppa denna införsel vid gränsen. Om vi får in detta blir det problem.