prot · GV09116 · 2008-05-21 00:00:00 — Jag är glad, om än förvånad, över att Socialdemokraterna och vänsterblocket nu helt har vänt om och håller med alliansen i detta. Det är bra att ni har fått insikt om den enskildes önskemål och att det är viktigt med valfrihet utifrån elevernas behov. Det är bara synd att insikten har kommit så väldigt sent, att det har behövt gå att det har gått ut över elever och föräldrar som har varit i behov av utbildningen. Man kan också fundera över det särskilda yttrande som Socialdemokraterna har lämnat i betänkandet. Det går mer ut på: Ja, okej, vi går med på detta! Fast egentligen kan man läsa mellan raderna att Socialdemokraterna kanske inte hade velat det. Förhoppningsvis kommer Socialdemokraterna att svänga lika drastiskt i andra frågor som gäller valfrihet och elevers möjligheter. Det var på som jag lärde mig att skratta. Det var först när jag kom till specialskolan som jag lärde mig att jag var värd någonting och som jag lärde mig något. Det var på som jag fick vänner. Det här har sagts av elever på specialskolan . I och med regeringens och beslut att åter öppna och kommer detta att bli möjligt för många fler. Jag yrkar starkt bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. 118 (): Det är av största vikt att vi strävar efter att ha en så bra skola som möjligt, inte minst för elever som har speciella förutsättningar. Forskning och utveckling gör det möjligt att förbättra och förändra för att skapa så optimala förutsättningar som möjligt för alla barn. För elever med speciella funktionshinder är behovet nu två specialskolor och att vi får en utvidgning av specialskolans målgrupp. Som tjänsteman ansvarade jag för barn med funktionshinder, vilket var oerhört lärorikt. Jag fick träffa många människor som var otroligt engagerade i att skapa så bra förutsättningar som möjligt för barn med speciella behov, både inom och utom skolan. Lärarna på särskolan i min hemkommun har varit helt otroliga på att sätta sig in i olika barns förutsättningar. Det har varit fascinerande att se hur de utvecklat verksamheten och hittat nya lösningar, alltid med barnen i fokus. Väldigt individuella förutsättningar krävde väldigt speciella lösningar. Min hemkommun satsade också mycket på att utbilda och fortbilda specialpedagoger, vilket jag tror är en förutsättning för ett lyckat resultat. Jag vill särskilt lyfta fram och betona vikten av fortbildning inom området. Utvecklingen har gått framåt med stormsteg, vilket beror dels på utbildning, dels på erfarenhetsutbyte mellan lärare och verksamheter. Funktionshindrade barn har ofta assistenter i skolan, och i hemmet samt under vistelse på korttidshem. Jag upplever samarbetet mellan skolan, fritiden, hemmet, föräldrar, syskon och korttids som otroligt viktigt. som jag jobbade som tjänsteman skapades bra förutsättningar för att barnen skulle ha så optimalt anpassad skolgång och övrig tid som var möjligt. Jag fick också som tjänsteman möjlighet att lära mig mycket om förutsättningarna för föräldrar till funktionshindrade barn. Jag insåg vikten av att föräldrarna kände sig trygga med den kommunala verksamheten och att den var tillgänglig och fanns nära hemmet. Jag upplevde ibland oro bland föräldrar över att lämna i väg sina barn. Lyhördhet inför deras speciella situation är något otroligt viktigt. Om elever måste gå i skolan långt hemifrån krävs ett alldeles särskilt upplägg för att tillvaron, fritiden och kontakten med familj och vänner ska fungera. Särskoleverksamheten i min hemkommun ligger i anslutning till en grundskola, vilket har gjort att integreringen blivit ganska självklar för både vuxna och barn. Det blir inga konstigheter med att inte alla har det så enkelt. Det är snarare så att det skapas stor förståelse och att barn utan funktionshinder utvecklar sin förmåga till empati. Jag har liknande upplevelser från många andra särskolor som jag har besökt, både nu och tidigare. För mig får lagändringen inte innebära att närhetsprincipen urholkas. Barn med särskilda funktionshinder bör så långt det är möjligt beredas undervisning i hemkommunen i nära anslutning till sina föräldrar och syskon. får du lyssna, . Jag tycker ändå att det är bra att det finns möjlighet att göra sin skolgång vid en specialskola om väldigt speciella förutsättningar kräver det. Jag vill också betona att det är hemkommunen som har det yttersta ansvaret för elevers skolgång och situation och att föräldrarna om de så önskar alltjämt ska känna att undervisning kan ske i närheten till hemmet. Det är också viktigt att i sammanhanget framhålla att det alltid är föräldrarna som i första hand ska ansvara för fostran av sina barn. Varje barns bästa måste alltid vara det centrala när undervisning och skolgång ska planeras. Jag vill också understryka vikten av att lagändringen om två specialskolor och en utvidgning av specialskolans målgrupp ger en möjlighet och ett komplement och inte någonting någon ska tvingas till. Om någon vill ha en återgång till de gamla institutionerna vill jag tydligt deklarera att jag är kraftigt emot det. Men som en möjlighet och som ett komplement tycker jag att det är bra. Jag har inte hört något sådant heller, men jag vill ändå ta tillfället i akt att deklarera min uppfattning. De förändringar som genomförs får absolut inte leda till ökad segregering. De får heller inte innebära att resurserna till särskolan på något sätt urholkas eller att de statliga medlen till kommunerna minskas inom området genom att specialskolans målgrupp utvidgas. Avslutningsvis kan jag efter alla mina besök i verksamheter som berör funktionshindrade konstatera att det händer mycket positivt inom området. Bara under de då jag har varit aktiv där har det hänt väldigt mycket. Vi måste naturligtvis sträva efter att förbättra förutsättningarna för dem som är funktionshindrade. Vi måste ständigt söka nya lösningar för att möta nya utmaningar. Och vi måste ständigt vara lyhörda för vilka behov som uppstår. 119 () replik: Jag vill säga till att det är väldigt trevligt och bra att Socialdemokraterna helt vänt om i frågan och röstar för specialskolornas vara, röstar för att och åter ska få finnas. Jag skulle vilja fråga vad det är som har gjort att ni vänt så drastiskt. Ni stred ju så enormt emot det här förslaget tidigare. Trots den stora opinion som var emot förslaget att lägga ned stred ni till sista delen. Vad är det som har gjort att ni har vänt om så drastiskt? Jag vill också säga att Socialdemokraternas särskilda yttrande andas en väldig tvekan. Det är mycket om och ifall. Tror ni nu på självbestämmandet? Tycker ni att elever och föräldrar ska få bestämma mer och ha en ökad valfrihet om vilken typ av skola man ska få gå i? 120 () replik: Precis som jag sade tidigare går utvecklingen framåt. De behov som finns måste styra vilken verksamhet eller vilka verksamheter man ska ha. Är det så att det finns ett behov av att ha den här skolformen ska vi naturligtvis ha den. vill jag betona att det inte kan vara så att någon ska tvingas att vara i den här skolformen. Det är jätteviktigt att man också har möjligheten att gå i hemkommunen. Som det ser ut nu är alla eniga om förslaget att inrätta dessa specialskolor och att utvidga specialskolornas målgrupp. Det finns inte så mycket att diskutera om det. Vi måste ständigt försöka skapa de allra bästa förutsättningar för våra barn, och vi måste hjälpas åt med det. Ändras förutsättningarna måste vi se till att det som täcker behovet finns. 121 () replik: Det tvingande som tog upp stod Socialdemokraterna för tidigare. Det enda tvingande som har funnits stod den tidigare regeringen för. Den sade att vi inte skulle ha självbestämmande utan att inkludering var tvingande. Inkludering kan vara väldigt bra om den är självbestämd och man själv tycker att det är bra. Men om man är i behov av specialistkompetens och i behov av att vara i en miljö där man både kunskapsmässigt och socialt blomstrar ska man få den möjligheten. Det stod allianspartierna för tidigare, och det står vi för . Vi verkställer också våra drömmar och idéer som genomsyrar den svenska skolan. Det gjorde inte Socialdemokraterna. Men det är glädjande att man nu följer efter alliansen. Behoven av platser på specialskolorna har varit . Det har varit ett väldigt tryck på specialskolorna när debatten var som hetast. Men då valde fortfarande Socialdemokraterna att backa. Behovet har varit . Jag har en sista fråga. Om Socialdemokraterna nu har vänt om och tycker att eleverna får välja om de ska gå i en specialskola eller inte och får en ökad möjlighet för det, innebär det också att ni vänder om i andra valfrihetsfrågor inom skolan? Det gäller till exempel friskolorna och ökad valfrihet för eleverna och föräldrarna där. Det vore mycket välkommet. 122 () replik: Man kan diskutera länge om saker och ting är tvingande. Det jag kan känna en viss oro för nu är att förutsättningarna för särskolorna i respektive kommun försvinner och att man försöker plocka in barn i de nya skolformerna. Det kan jag tycka kan vara tvingande. säger att det inte ska bli så, utan det ska finnas valmöjligheter. Det tycker jag är jättebra. Jag återkommer till samma sak jag sade . Finns behovet måste vi naturligtvis se till att det finns förutsättningar för barn att lära sig på bästa sätt. När det gäller specialkompetensen kan jag referera från min hemkommun. Där har vi stor kompetens när det gäller alla olika funktionshinder. Men det kan finnas något fall där det kanske måste vara en större grupp. Då kan det vara bra att samlas på något ställe. 123 (): Det talas i dessa tider mycket om att man borde komma överens mer i skolpolitiken. Det har uppenbarligen skett en viss tillnyktring på den socialdemokratiska sidan som har resulterat i att man nu är beredd att närma sig alliansen i ett antal olika skolfrågor. Det tycker jag är bra. Jag funderade länge på om oppositionens inställning i det ärende som vi nu diskuterar hade just med den nya kompromissviljan att göra. Det är kanske vad menar med att utvecklingen går framåt. Man kan ju hoppas det. Det betänkande vi behandlar om utvidgning av specialskolans målgrupp är som vi har konstaterat ett enhälligt betänkande. Det betyder att vi alla är överens om beslutet. Det är oftast i den här kammaren en indikation på att ärendet som man har framför sig är någonting okontroversiellt och enkelt som vi alla snabbt kan komma överens om. Jag efteranmälde mig till den här debatten av två skäl. Det första var att jag precis som vill betona innehållet i förslaget. Det framstår på papperet som att vi nu diskuterar en liten justering av några paragrafer i skollagen. I sak är det de förändringarna vi gör. Men det innebär i praktiken slutpunkten på den långa strid som har pågått om hur vi ska se på specialskolan i det här landet. Ska vi ha en specialskola som på allvar handlar om att se verkligheten och det unika i varje barn? De av oss som tycker det har argumenterat för att det var fel att påbörja en avveckling av och . Vi har argumenterat för att det där fanns en oas som gav barn och ungdomar en miljö där bästa tänkbara pedagogik och undervisning fanns, där de bästa tänkbara hjälpmedlen fanns på plats och där barn kunde känna sig trygga och må bra och i många fall kanske få en bästa vän. Vi vet att man på den andra sidan i politiken i stället har argumenterat för att likvärdighet översätts digitalt och enkelt till att dessa elever ska vara i samma klassrum som alla andra. Man har varit övertygad om just det enkla och närmast digitala i vad integration av elever med särskilda behov innebär och vad de behöver att det har fått styra hela politiken. När den förra regeringen aviserade att man ville avveckla och ledde det till protester av sällan skådat slag. Det bör man också komma ihåg i den här debatten. Protestbrev beskrev hur verksamheten fungerande bra och hur onödigt det är med en nedläggning. Demonstrationer utanför vittnade om det. Där stod människor och berättade om hur illa berörda de blev av regeringens beslut. Inne i den här kammaren debatterades frågan. Den dåvarande socialdemokratiska skolministern viftade bort alla försök och alla krav på att behålla den skola som visat sig fungera så bra. Alla elever har rätt till samma skola. Det enkla är att de ska vara i samma klassrum. Det hamrade man i stället in. De ideologiska skygglapparna satt så hårt att man tappade perspektiven, och man höll fast vid den linjen. Där någonstans ligger den andra anledningen till att jag ändå begärde ordet i debatten. Det är alldeles utmärkt att detta är ett enhälligt betänkande. Det är alldeles utmärkt att vi äntligen kan sätta punkt för den striden och låta synskadade barn och många som också är döva, hörselskadade och utvecklingsstörda få en oas där de behandlas som unika individer. Det är en enhällighet som man önskat hade kommit . Att man från oppositionens sida nu ställer upp och räddar skolorna är alldeles utmärkt. Det är jättebra. Men man kan önska att den hade besparat barnen, ungdomarna, föräldrarna och lärarna all den nervositet, osäkerhet och politiska oklarhet som följt under en lång debatt. Det känns bra att precis som från Socialdemokraterna yrka bifall till allt i utskottets förslag i betänkandet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Vissa ändringar i lagen om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar, m.m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 2007/08:NU12 Vissa ändringar i lagen om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar, m.m. (prop. 2007/08:127). 124 (): Vi är här för att debattera näringsutskottets betänkande Vissa ändringar i lagen om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar, m.m. beslutade att införa denna lagstiftning som handlade om att elöverföringen måste fungera på ett tillfredsställande och leveranssäkert sätt ut till kunden. Det har visat sig att den haft vissa brister. Det har särskilt uppmärksammats i mitt eget hemlän när staten gick in och ansökte om tvångsförvaltning av den privata elleverantören . Det hade varit olika tvister mellan kunderna och om bland annat oskäligt höjda elavgifter. Konflikterna har trappats upp ganska ordentligt . har bland annat stängt av elleveransen till stora delar av och kommuner. De har levt i mörker . Problemen som uppmärksammades är bland annat att i samband med ansökan om tvångsförvaltning fanns risken det skulle kunna gå att dra ut och fördröja och försena hela processen. Dessutom fick tvångsförvaltaren bära kostnaderna för hela arbetet med att åtgärda eventuella brister. Med detta betänkande är nu dessa hinder undanröjda och staten kan gå in med tvångsförvaltning betydligt snabbare när sådana här missförhållanden uppdagas. I mina hemtrakter i kallar vi den här lagen för lex Ekfors. Herr talman och ärade ledamöter i kammaren! Jag skulle vilja säga att jag är mycket nöjd med att vi har ett enigt utskott bakom denna till synes kanske ringa fråga men ack så viktig för många kunder och att vi har fått till stånd det här gemensamt. Tyvärr, herr talman, är det inte så med många andra förslag i det här betänkandet. Energi- och klimatpolitiken måste vara samhällets motor vid vår omställning till en mer hållbar energiförsörjning. Det handlar naturligtvis om både hur vi producerar vår energi och hur den används. Elmarknaden måste fungera bättre, och konkurrensen på elmarknaden måste öka. Det är avgörande faktorer i samhällets energiomställning. När det gäller att öka konkurrensen och stärka konsumenternas ställning på elmarknaden har vi flera förslag i detta betänkande. Jag ska bara ta upp några, herr talman. Vi vill begränsa samägandet av kärn- och vattenkraftsproduktionen, framför allt mellan de tre största elproducenterna, . Här är vi även delvis i linje med vad säger om samägande av kärnkraften. I den delen tillstyrker vi dessa delar. Vi tycker även att själva tillståndsprocessen när det gäller nya kraftanläggningar bör effektiviseras, så att det blir enklare för nya aktörer att komma in på elmarknaden. Man kan ta exemplet med vindkraftsutbyggnaden, som är väldigt känt för oss alla här inne. Jag tänker på de extremt höga anslutningskostnaderna etcetera. Jag skulle också vilja säga att vi delar uppfattning när det gäller att underlätta för småskaliga elproducenter att leverera och sälja el till det gemensamma elnätet. Vi vill också inrätta en elombudsman, ett effektivt och oberoende ombud som företräder kunderna med råd, särskilt vid de tvister som vi faktiskt ser har blivit fler och fler till antalet . Det skulle stärka konsumenternas ställning avsevärt. Vi vill också, om nödvändigt, via lagstiftning begränsa elbolagens möjlighet att teckna dyra tillsvidareavtal. Vi vill förenkla fakturor. Vi vill sammantaget ge kunderna ökat inflytande över sin egen konsumtion. Men, herr talman, här passar regeringen rejält. Majoriteten hänvisar till pågående utredningar, och när det gäller konsumenternas skydd och behov av information hänvisar de i betänkandet bland annat till att kommunerna har energirådgivare som kostnadsfritt ska svara på frågor om energi. Kära ledamöter av denna kammare! Jag vill bara påminna om att en av de första åtgärder som regeringen vidtog när den tillträdde var att dra ned på energirådgivningen ute i kommunerna, från till fram . Det är alltså i runda tal en nedskärning med . Man kan ju undra vilka signaler det har sänt ut till kommuner och konsumenter. Jo att energirådgivning inte är så viktigt för den borgerliga majoriteten, och konsumenterna kommer i kläm. En viktig fråga som diskuteras i samband med ökning av stormar, fallande träd och snömassor som vräker ned på elledningsgator med mera är leveranssäkerheten vid elöverföringar. har nätföretagen en skyldighet att betala ersättning till sina elkunder vid långvariga oplanerade elavbrott. får oplanerade elavbrott inte överstiga . Det här tycker vi är jättebra. Det innebär att nätföretagen nu jobbar mer aktivt och febrilt för att snabbt förbättra elnäten och avhjälpa fel. Men vi saknar något. Regeringen måste faktiskt, skulle jag vilja säga, omgående se till att man gör en utvärdering och en översyn när det gäller hur det här har slagit ut, så att man vet hur man ska gå vidare. Men här är regeringen passiv igen. Man backar och vill sitta på läktaren och titta på. Vi har haft många tidigare debatter om energin i den här kammaren. Därför är det säkert mycket välkänt hur vi ser på sammankopplingar av våra elnät med andra länders. Jag vill återigen passa på att understryka att vi socialdemokrater anser att ytterligare utbyggnad av överföringskapaciteten ska koncentreras till den nordiska marknaden. Det är också mycket känt för den här kammaren. Den nordiska elmarknaden må vara den enda faktiskt fungerande elmarknaden i , men vi har ännu mycket kvar att göra i för att den ska bli tillräcklig bra. Om vi skulle koppla ihop oss med många av dåligt fungerande elmarknader skulle säljarens makt naturligtvis öka. Vi kan då vänta oss ett högre elpris plus många andra negativa bieffekter. Det är alltså inte bra för , och det är inte bra för resten av . Vi har, som sagt, väldigt många andra förslag i betänkandet. Ett handlar bland annat om de vita elcertifikaten. Jag vet att jag liksom nästföljande talare som ska upp i talarstolen brinner för de vita elcertifikaten. Den borgerliga majoriteten borde lyssna och ta till sig detta och omgående sätta sig in i detta och besluta att det här är något vi ska göra. Men jag ska lämna den frågan till nästföljande talare. Slutligen, herr talman, tycker vi att majoriteten måste göra mycket mer på energi- och klimatpolitikens område. Vi vill se ett mycket högre tempo och mer av konkreta åtgärder när det gäller att göra den energiomställning som vi behöver i . Vi vill att ska fortsätta att vara föregångare i detta och inte, som , backa och avvakta. Med det yrkar jag bifall till samtliga våra reservationer. 125 (): har redan introducerat mig och vad jag ska prata om här. Jag kan instämma i väldigt mycket av vad har sagt när det gäller samägande av kärnkraften, så det tänker jag inte yttra mig någonting mer om. Vi kan inte ha någon klimatpolitik om vi inte har någon energipolitik. Det är just det som vi saknar väldigt mycket av här i kammaren. Vi vet också att all mänsklig aktivitet påverkar miljön på ett eller annat sätt, likaså energiproduktionen. Så länge kostnaden för en kilowattimme är lägre än att producera en ny kilowattimme bör effektiviseringsåtgärder genomföras. En sparad kilowattimme är den mest effektiva, billigaste och miljövänligaste kilowattimmen. Därför är det av central betydelse för klimatarbetet och därmed också för energiomställningen. Jag saknar incitament från regeringens sida för att påskynda energieffektiviseringen i . Det är någonting som jag har stått här i kammaren och pratat om och förespråkat. fördelas ansvaret för energieffektivisering på ett flertal statliga myndigheter. Det är , , och till en viss del även . Dessutom finns det en rad institutioner som arbetar med frågorna inom ramen för offentlig upphandling. Jag tänker då närmast på , Statlig inköpssamordning, med flera. Den här uppdelningen på flera olika myndigheter har gjort att ansvaret för uppföljning och mål har fallit mellan stolarna. Det har gjort att goda erfarenheter inte fått nödvändig spridning, och ibland kan det också te sig rent kontraproduktivt. Vi har alldeles här pratat om en fjärrvärmelag och de problem som byggregler innebär för fjärrvärmeleverantörerna. har i sin budgetmotion gjort en storsatsning på energieffektivisering. Vi vill bland annat samordna de statliga myndigheternas verksamhet för att på det sättet få ut maximal effekt av olika insatser. När det gäller detta betänkande finns det några motioner kvar från den allmänna motionstiden. Bland annat föreslår , även Socialdemokraterna med stöd av , införande av så kallade vita elcertifikat. Det är ett system som bygger på att elleverantörerna åläggs att effektivisera motsvarande en viss procent av den mängd el de säljer, antingen genom att genomföra egna åtgärder eller genom att köpa intyg, så kallade vita elcertifikat, av någon annan som har minskat sin elanvändning. Det är ett system som sprider sig runt om i världen. Det är inte något nytt. Det finns i . Där har resultatet blivit 1 procents minskning av energin. I är det infört . I är det på väg, i är det på väg, i delar av införs det och i . Framför allt, herr talman, ska vi komma ihåg vad EU säger i sitt energitjänstedirektiv, där vita elcertifikat ses som en möjlighet att påskynda energieffektiviseringen för att minska koldioxidutsläppen. I då, i ? Där finns det ett organ som heter . De har gjort en översiktsanalys av vad energieffektivisering kan göra. Den minskar energianvändningen och påverkar miljön positivt. Man har också studerat effekterna på ekonomin och sysselsättningen när man inför den här typen av satsningar. Rapporten är entydig. Det är positivt för ekonomin, det är positivt för sysselsättningen, och det är positivt för miljön. Det är ett föregångsland, enligt vår självbild. Vi har ställt oss bakom EU:s 20-procentiga sparmål . I det sammanhanget kan det vara bra att påminna utskottets ledamöter om vad Klimatberedningen säger om vita elcertifikat. Beredningen uppmanar regeringen att utreda hur ett system med vita certifikat kan genomföras i samt att inhämta internationell erfarenhet. Det är vad Klimatberedningen säger. Vad säger då utskottet? Det delar regeringens uppfattning. Man ska vänta och se. Jag har lovat att hålla mig kort och ska så göra. För tids yrkar jag bifall endast till reservation 9, men jag står givetvis bakom samtliga övriga reservationer från . 126 PER (): Jag vill börja med att säga att jag självklart står bakom alla reservationer, men jag vill yrka bifall bara till reservationerna 3 och 8 för att vinna lite tid. För att klara den stora klimatutmaning som vi står inför och som jag hoppas att vi alla är överens om är allvarlig måste vi göra stora investeringar för att bygga om till ett klimatmässigt och hållbart samhälle.