prot · GV0969 · 2008-02-21 00:00:00 — Sedan har statsministern sagt att järnvägssatsningarna i förslaget kostar för mycket, och det är för tidigt att låsa fast ett klimatmål. Världens forskare har enats. Klimatberedningen har jobbat med alla sina experter. Vad väntar du på? När kan du ge besked? 41 Statsminister (): är det, som sagt, tre partier till vänster. börjar och angripa EU. Jag vet inte hur Socialdemokraterna ser på det. Jag vill bara påpeka att jag är oerhört stolt över att ha varit med om att fatta världens förmodligen mest imponerande och viktiga beslut när det gäller klimatpolitiken, nämligen det EU-beslut som sade att alla länder inom EU ska verka för en utsläppsreduktion på . Det ska sedan förhandlas i en särskild bördefördelning. Kommissionen har precis föreslagit hur det ska se ut. Det innebär ytterligare lite mer på jämfört med andra länder. Det bygger på att vi ligger lite längre fram, att vi har lite större resurser. Det står i den överenskommelsen att vi, om det kommer en internationell överenskommelse på plats , går till . Då förs det en diskussion om vad det innebär, den siffra som beredningen har tagit fram. Då säger man: Det tror vi är 38. Jag vill hävda att det är otillräckliga beräkningsunderlag. Jag vill hävda att den förhandlingen inte är färdig och att den siffran mår bra av att underbyggas. Man ska ibland ha bråttom i politiken, men ibland ska man också vara seriös och veta vad man gör och ta sig tiden att räkna igenom. Ni får ursäkta, men det har ni inte gjort. Detta har möjligen skett i ivern att försöka framstå som att man är längst fram. Jag tycker i grunden att det är olyckligt, för jag tror att vi egentligen kan vara ganska eniga om detta. 42 (): Det är alltså nya utredningar som väntar oss. Det är inte ett särskilt imponerande svar, får man säga. Jag angriper inte EU. Jag är väldigt glad, i det här fallet, att vi åtminstone har EU att luta oss mot, eftersom regeringen inte är beredd att gå en millimeter längre än vad EU kräver av oss och till och med åker ned och försöker förhandla ned de krav som EU försöker lägga på eftersom man vet att vi har stora möjligheter att ställa om och också kan vinna på det. Det är tyvärr så att vi har fått en stor förändring. Vi tycker att borde göra mer tidigare. Men vi har fått en regering som kommer efteråt och med bästa miner försöker göra det som man är tvungen att göra. Men man ligger inte längre före. Man är inte beredd att göra någonting mer. Till och med de små uppgörelser som Klimatberedningen kom fram till försöker man grusa. säger att det bara är en meny. Statsministern säger att vi inte kan låsa fast oss . Det här är pinsamt för . Det är verkligen pinsamt. 43 Statsminister (): Låt oss fråga svenska folket om det är pinsamt att jag inte bara rakt av sade ja till en krona i höjd bensinskatt, att jag inte rakt av sade att hela budgetdiskussionen nu är avslutad och att allt ska till järnvägar, att jag kommer ihåg att partier i denna riksdag också har andra ambitioner. Ni kommer att få höra det igen. Vi vill ha mer pengar till förskolan. Vi vill ha mer till skolan. Vi vill ha pengar till forskning. Vi tycker att det absolut ska ha sitt utrymme. Jag vet precis hur den diskussionen kommer att låta. När jag läser era budgetmotioner kommer det märkligt nog att visa sig att ni tycker precis likadant. försöker ni framställa det som att ni redan är färdiga med detta. Ni vet alla svar. Det vet ni inte alls. Ni kommer att göra precis samma typ av underlagsarbete och genomgångar som vi gör. Sedan är det detta med EU-systemet, att framställa det som en liten enkel överenskommelse och fråga: Är ni inte beredda att gå ännu längre? Det är att försöka underminera, att inte se att detta är ett mycket svårt och tufft beslut som bygger på en bördefördelning där det redan är inbyggt att länder som har större förutsättningar, likt , ska gå längre. Det är till exempel tänkt att vi ska upp till en 49-procentig användning av förnybar energi. Trots att vi redan är etta i ska vi ta en ännu tydligare tätposition. Det är inbyggt i överenskommelsen att man lägger mer på , och det är väl i grunden bra. Kommissionen för hållbar utveckling 44 (): Regeringens miljö- och klimatpolitik är både ambitiös och offensiv. Det tillsattes tre tunga klimatarbetsgrupper. Vi har redan berört ett par av dem här. Det vetenskapliga rådet har redan presenterat sina ståndpunkter, och fick vi besked om att den parlamentariska Klimatberedningen hade avslutat sitt arbete. Deras konkreta resultat kommer att visas . Och enligt vad vi har fått reda på är man överens om många av de förslagen. Det sammantaget för att vi har en god grund inför klimatpropositionen. Men min fråga handlar om den tredje arbetsgruppen, Kommissionen för hållbar utveckling. Där sitter för övrigt statsministern som ordförande. Som folkpartist och tillskyndare av den här kommissionen är jag oerhört angelägen om att höra hur arbetet i den kommissionen går. 45 Statsminister (): Vi jobbar mycket intensivt. Grunden är att samla industri- och näringslivsrepresentanter, forskarrepresentanter och politiska representanter till en diskussion bland annat om det löpande, till exempel Klimatberedningens slutsatser. Vi kommer att diskutera hur man ska förhålla sig till EU:s och kommissionens ansträngningar att nu få en europeisk överenskommelse på plats innan vi går till internationella förhandlingar . Jag avser också att förbereda min egen resa till för att följa upp våra ansträngningar när det gäller att få ett globalt svar på plats senare . Detta är också ett utrymme för representanter för forskning, intresseorganisationer och näringsliv att berätta om sina utgångspunkter. Vad gör de för bedömningar? Hur påverkar det svensk industri? Vad säger forskarna? De är tydliga i att styrmedlen ska användas. Vilka är mest verkningsfulla? Det blir ett sätt att skapa en arena där inte politiken sitter ensam och tror sig kunna lösa detta. Allting sker, som sagt, parallellt. Vi bygger upp stor kunskap med olika infallsvinklar för att sedan, som sagt, kunna landa både i en egen klimatproposition och i de internationella avtal som ska följa. 46 (): Jag hade själv förmånen att vara närvarande på på i den svenska delegationen. Jag diskuterade personligen med miljöminister hur viktigt det är att och EU är pådrivande i de kommande klimatförhandlingarna, eftersom inga konkreta siffror för utsläppsminskningar kunde antas under mötet på . Vi var överens om att de följande mötena i och i under ordförandeskap i EU kommer att bli avgörande. Därför är jag mycket förvånad över den borgerliga majoritetens ambitionsnivå i Klimatberedningen i fråga om utsläppsminskningar. Vad kommer budskap egentligen att bli till EU? borde ligga i framkant. Än mer förvånad blev jag över statsministerns resonemang om att han ville vänta med att lägga fast klimatmål. Sådant så kallat högt tänkande av statsministern skadar trovärdighet. Vilken politisk ambition har egentligen när det gäller utsläppsminskningar både i och i Europeiska unionen? 47 Statsminister (): Vi är ofta väldigt ivriga att påstå en massa saker om hur det sprids rykten i världen om hur man ser på . Jag reser ganska mycket, med huvudsaklig inriktning på klimatfrågor. Det är ingenstans jag inte får beröm. Det är ingenstans man inte håller fram som ett föredöme. Det gäller insatser som tidigare är gjorda men som också min regering har markerat. Jag tror helt enkelt inte att det är en riktigt korrekt beskrivning. Det finns ett skäl till att jag säger att detta med slutgiltigt. Jag kan gärna säga att man tar fram ett preliminärt mål. Det är också vår avsikt. Men man bör också säga att det delvis kommer att påverkas av vad som sedan följer. Kommer en internationell överenskommelse på plats? Hur ser bördefördelningsmekanismerna ut? Hur ser möjligheten att använda flexibla mekanismer ut? Det är en hel värld därute, som är fattig och inte klarar detta själv, som ropar på att få stöd när det gäller det. I den mixen, i vad som blir slutresultat, kommer till slut ett klimatsvar som handlar om både att vara till stöd för länder som inte själva har råd och att göra mer själva. fortsätter vi att använda våra svenska styrmedel. Vi har faktiskt precis föreslagit, och fått stöd i för, en höjning av bensinskatten. Det gjorde vi redan innan det kom förslag om ytterligare en krona. Så vi gör saker också löpande. Ekonomiska marginaler för privatpersoner 48 FINN (): Låt oss byta fokus till Socialdemokraternas långa styre som har lett till farliga klyftor i befolkningen! av förmögenheten ligger hos av befolkningen. En ekonomisk buffert för vanliga löntagare är uppenbarligen ingenting som intresserar socialdemokratiska regeringar. Man har fått ett rikt land men ett fattigt folk. Tankesmedjan presenterar en undersökning som visar att pengar på banken kan ändra både attityder och förutsättningar för allmänheten. De som får möjlighet att ha en buffert med pengar på banken blir mer jämställda, mer generösa, mer intresserade av att utbilda sig, mer intresserade av företagande, friare och faktiskt även friskare. Den borgerliga finansministern väckte tanken på att alla medborgare skulle ha minst en årslön på banken, såsom en äkta frihetsbuffert. Vad tror statsministern om detta mål för den nya alliansregeringen, att sträva efter ? 49 Statsminister (): Den som minns de diskussionerna kommer ihåg att det missförstods en hel del av det enkla skälet att många skulle säga att det är helt utopiskt: Det kommer aldrig att vara sant för mig. Låt oss komma ihåg vad som är den första ambitionen. Det är att alla ska få en årslön, det vill säga få ett arbete, en möjlighet att klara en egen försörjning. Svenska folket verkar just nu själva tänka ungefär så som frågeställaren tänker sig det. Vi ser flera som lämnar sina fonder och går över till att lägga det på sparande. Vi har också sett att det faktum att det lönar sig bättre att arbeta har lett till att sparandet växer. Det tror jag återspeglar en oro men också en trygghetskänsla hos svenska folket. Den som har den möjligheten tycker att det är viktigt att ha ett sparande att falla tillbaka på. Vi ser hur kortsiktigt jobbigt det är för dem som inte har de marginalerna. Vi ser hur man försöker trycka på med sms-lån och allt möjligt, med korta krediter till dem som själva har små marginaler. Det skapar otrygghet, ett mer osäkert samhälle. Därför är sparande att föredra, men det är tyvärr inte alla som har förmågan att klara av det för egen del. 50 (): Statsministern berömmer sig av det som gjordes under det rödgröna styret. Det var ju vi som såg till att börja ställa om och satsa på järnväg. Vi har blivit ifrågasatta för att inte ha tillräckligt med underlag för våra beslut. Jag undrar vad statsministern har för underlag för att påstå att man inte behöver vidga järnvägskapaciteten så mycket som Klimatberedningen har sagt. Är det effektivare att höja koldioxidskatten? Då kommer ju fler människor att efterfråga järnvägstransporter, om inte budskapet är att de ska stanna hemma eller att varorna som går på våra vägar inte ska transporteras. behövs ju för att ta hand om det som vi måste flytta från de mer klimatstörande transportslagen. Det finns ingen plug-in-lösning för flyg och lastbilar som är det som ökar klimatpåverkan mest. Vad finns det för underlag för att säga att man inte behöver öka järnvägskapaciteten mycket? 51 Statsminister (): Jag var generösare än så. Jag sade att det var åtgärder gjorda av tidigare majoriteter, men vi har fördjupat och fortsatt med en klimatpolitik därefter. Det är det inget som helst problem för mig att erkänna. Det finns många som har tänkt säkert både djupare och tidigare än vad jag har gjort. Men jag gillar inte ifrågasättandet att vi inte skulle göra någonting, eftersom det inte stämmer. Vi jobbar ambitiöst med att försöka nå fram till de gemensamma målsättningar vi har i det här landet att ligga längst fram när det gäller klimatpolitiken. Det jag ifrågasätter när det gäller järnvägar har att göra med att jag har lärt mig att politik till slut handlar om en avvägning. Jag har haft en del budgetförhandlingar. Märk väl att då vill man också ha plats för annat. fanns det något slags resonemang om att järnvägen hade en egen budgetdiskussion helt frikopplad från allt annat. Det stämmer inte. Man kommer samhällsekonomiskt att pröva vilken typ av järnväg och var någonstans som har mest bärighet rent ekonomiskt. Sådana resonemang har vi fört väldigt ofta. Det gör att en del av järnvägsidéerna ifrågasätts i landet. Framför allt ska det vägas mot annat. Alla kommer inte att bara vilja ha järnvägar. Man vill ha förskola, skola, mer till äldre, mer till yngre. Det är det som är avvägningen i politiken. När man till slut kommer fram till en budget får man se vad man orkat med till järnvägar. Där är vi inte . 52 (): Vårt sätt att resa påverkar klimatet i väldigt stor utsträckning. Det är mer klimatsmart att åka tåg än att flyga till exempel. För är det självklart att varje trafikslag ska bära sina miljökostnader. Så är det inte . Vi har en internationell konvention, Chicagokonventionen, som förhindrar oss att lägga koldioxidskatt på flygets bränsle. Den undertecknade 1946. Det var en del av Marshallplanen. Det känns som att vi borde ha kommit ur postkrigstraumat. Konventionen känns otidsenlig, och därför behöver den förändras. Den förra regeringen gjorde inga ansatser till att ta initiativ internationellt för att göra en sådan förändring. Min fråga till statsministern är: Vilka möjligheter ser du att få till stånd en internationell överenskommelse och förändra Chicagokonventionen så att vi kan använda det bästa styrmedlet, att lägga koldioxidskatt direkt på flygets bränsle? 53 Statsminister (): Det är svårt att prata klimatpolitik och inte diskutera flyget. Man kan diskutera om man ska beskatta bränslet eller om man ska föra in flyget i utsläppshandeln. Det finns lite olika idéer kring det. Det visar behovet att förhålla sig internationellt till frågan. Det inser nog alla att många flyg som lämnar flygplatser i landar utanför , det vill säga det har en direkt internationell koppling vad andra länder gör. Vi har pratat om att ta in det på något sätt i den allmänna utsläppshandeln. Vi har väl egentligen förordat det före en ren beskattning av själva bränslet. Men jag tycker inte att man ska utesluta någonting. Här behöver föras diskussioner om hur man ska formulera klimatpolitiken. Ett avtal i en annan värld i en annan tid med andra utgångspunkter måste säkert ses över. Det måste göras i en internationell miljö, till exempel när vi kommer till FN:s olika klimattoppmöten. Då finns det anledning att ta upp detta. 54 (): Över hela är pressen full av artiklar om det sensationella genombrott som har ägt rum i kampen mot ekonomisk brottslighet och annan brottslighet genom att tyska myndigheter har lyckats slå hål på världens hemligaste lands, , banksekretess. Statsministern som är en känd och energisk kämpe mot ekonomiska oegentligheter när det gäller arbetslösa, sjuka, småbarnsföräldrar och andra har chansen att vidga sitt engagemang till att se till att är med och engagerar sig i de frågor som gäller storfinansens ekonomiska brott. Jag vill fråga statsministern om han tänker verka för att vid nästa veckas möte i skickar en tydlig signal till att medlemskap i inte kan komma i fråga så länge föredrar att samarbeta med skojare, ekobrottslingar och narkotikasmugglare framför att samarbeta med EU-länderna. 55 Statsminister (): Några sådana löften tänker jag inte ställa ut. Jag skulle bli väldigt förvånad om någon annan i ansvarig ställning var beredd att skriva under på den typen av formuleringar och sedan sätta sig på internationella möten och börja uttrycka sig på det sättet. Men jag ska gärna ta upp bollen som handlar om att förstärka den internationella brottsbekämpningen. och jag är båda EU-anhängare. Åtminstone i den här delen håller med om att EU behövs. Vi förstärker ju nu möjligheterna. Det är en av de verkligt stora förändringarna med det nya fördraget att man får vidgade möjligheter att gå mot den internationella brottsligheten som väldigt ofta mycket riktigt handlar om pengar. Det är giriga människors pengar som de på olika sätt har fifflat till sig och som vi hoppas att vi kommer att se förstärkta möjligheter att komma åt. Men det måste naturligtvis ske i de internationella forum där det nu förs den här typen av diskussioner. är gärna med där. är gärna med och diskuterar ökat utbyte, ökat samarbete för att komma åt denna förgrenade internationella del av brottsligheten. 56 (): Det finns en väldig utvecklingskraft och tillväxtpotential på landsbygden. Trots det pågår en utarmning på en del håll. Senast talas det om att tusentalet bensinmackar kan vara på väg att läggas ned, vilket skulle innebära ökade svårigheter för dem som inte har något annat val än att använda bilen. Den klimatberedning som snart lägger fram sitt förslag och som statsministern varit pigg på att kommentera i olika sammanhang, eller tvingats att kommentera i olika sammanhang, kommer att föreslå åtgärder som höjer bensinpriset med ca per liter, med moms. har föreslagit att någon form av generellt landsbygds- eller glesbygdsavdrag skulle kunna kompensera också för annat än arbetsresor. Det är särskilt viktigt då antalet tankställen för alternativa bränslen inte är tillräckliga, och andrahandsmarknaden för miljöbilar är outvecklad. Kan statsministern tänka sig någon form av landsbygdsavdrag på skatten för att något kompensera de ökade kostnader som uppkommer för dem som inte har något alternativ till att använda bilen? 57 Statsminister (): Jag har i olika sammanhang påpekat att och alliansregeringen är beredd att använda olika former av styrmedel och påpekat att vi gör det inom ramen för att skattetrycket sjunker, framför allt genom att vi lättar på beskattningen på arbete. Vi ser till att det lönar sig bättre att arbeta. Vi har också markerat vilja att stärka möjligheterna till avdrag för den som har lång väg till jobbet. Så vi har väl delvis redan visat att vi kan tänka i de banorna. ska vi komma ihåg att när man använder styrmedel och gör något dyrare är det väldigt lätt för alla att säga att det är jättebra men att just de ska ha undantag eller få alla pengar tillbaka. Då försvinner styrningsverkan. Det är det som ofta är problemet med den här typen av diskussioner. Alla är för styrmedel i teorin. Alla vill slippa dem i praktiken. Syftet är faktiskt att sända en signal varhelst man än bor i att bensinbilsanvändning har klimatpåverkan och att det finns alternativ. Då brukar någon berätta att vi inte har tunnelbana i alla delar av landet. Det känner jag förstås till, men vi har miljöbilar snart sagt överallt. Det är därför det är så viktigt med tankställen med möjligheter till försäljning av andra drivmedel än bara bensin. Det handlar ofta om diesel. Vi har alltså tittat på detta, men styrmedlen syftar som sagt också till ändrat beteende. Intygen om vård av sjukt barn 58 (): I min hemkommun som är borgerligt styrd har förskolepersonalen talat om hur situationen ser ut på förskolorna. Det handlar bland annat om barngrupperna som är för stora, barn med särskilda behov som man inte får resurser till, svårigheter att få vikarier, en tuff arbetsmiljö med mera. Som om inte detta vore nog ska regeringen nu lägga ytterligare arbetsuppgifter på förskolepersonalen. De ska skriva intyg till föräldrarna att de inte har haft sina barn där. Detta är ett förslag som kritiserats både från facket och från . Mina frågor är: Vem bär ansvaret om något blir fel med intygen? Är det förskolepersonalen, föräldrarna eller ? Kommer förskolepersonalen att få en resursförstärkning för de nya intygsuppgifterna? 59 Statsminister (): Den enda grupp jag träffar oftare än riksdagsledamöter just nu är förskollärare. Jag kan berätta att det låter ungefär som frågeställaren beskrev det, oavsett vem som har majoritet i kommunen. Det beskrivs ungefär så. Det är för stora barngrupper. Det är stressigt. Det är svårt att hinna med. Därför har denna regering sagt att vi vill förstärka kvaliteten i den svenska förskolan. Jag satt med en grupp förskollärare i går i . Jag fick just den här frågan och sade: Vår avvägning är om vi ska acceptera att kanske upp emot 650 miljoner fuskas bort av föräldrar som ringer till och säger att de har ett sjukt barn, som därefter sätter sig i bilen eller vilket transportmedel de nu använder och åker ned till förskolan och lämnar barnet de just har sjukanmält sig för att vårda och sedan åker och gör något annat. Ska vi stillatigande acceptera detta fuskande som kanske kostar 650 miljoner? Mitt svar till dem i var: Det är ni som ska ha pengarna och inte de föräldrar som fuskar. Då såg de det lite annorlunda när det gällde möjligheten att faktiskt kanske få bort fusket genom att vid samlingen fråga sig: Vilka barn är inte här? Svårare än så är det inte. 60 (): Jag har en fråga som rör gruppen medborgare med lägst pensioner i samhället. Jag talar kanske inte riktigt i egen sak, men vi kommer förhoppningsvis att bli pensionärer allihop. Det jag funderar över är att det har gått . Dessa människor blir allt färre i vårt samhälle. Den grupp människor som har den lägsta pensionen har naturligtvis jobbat hårt för den. Många har varit egenföretagare, hemmafruar och på annat sätt i allra högsta grad gjort sig förtjänta av en solid grundpension. Det har de inte . De kallas lite slarvigt för fattigpensionärer. Jag skäms över detta, men jag tänker också på företrädare här i kammaren som inte gjort någonting åt dessa människors situation. Vi ska alla skämmas över att begreppet fattigpensionärer över huvud taget finns, och det gäller blocköverskridande. Jag kräver inga datum eller löften, men jag vill be statsministern om en reflexion i frågan så att vi inte ska kunna säga att det finns fattigpensionärer i . 61 Statsminister (): Under tolv långa socialdemokratiska regeringsår växte klyftorna i . De rika blev rikare, och de fattiga blev fler. Det har vi sett på väldigt många olika sätt. Det syntes bland annat i att alldeles för få jobbade, att utanförskapet växte och att vi har en grupp av åldrande, framför allt kvinnor, som inte själva förvärvsarbetat och som har mycket små marginaler. ser vi till att fler får jobb och att inkomstskillnaderna tack vare vårt jobbskatteavdrag minskar för dem som har arbete. Men vi har också sagt att vi ska titta just på den grupp som frågeställaren pekar ut och fråga oss om vi också kan förstärka för den gruppen. Vi hoppas kunna återkomma till med förslag kring detta. Det vore en oerhört angelägen gärning för en utsatt grupp i samhället, men förslag måste naturligtvis tas fram och fås på plats. Vi avser alltså att återkomma i den frågan. 62 (): ska jag på möte med , där 47 av länder finns med. I de sammanhangen, alltså på miljöområdet, ses ofta som ett föregångsland. Det gäller naturligtvis också klimatfrågan. har varit banbrytande och lyckats kombinera tillväxt med minskade utsläpp av växthusgaser. Vi har kunnat berätta om vad som hände under den socialdemokratiska regeringens tid 44 procents tillväxt som koldioxidutsläppen minskade . Jag har även hört statsministern använda dessa siffror i olika sammanhang och vara stolt över de svenska framgångarna, till exempel när var här i . Är detta redan glömt? Börjar statsministern tvivla på möjligheten att kombinera utsläppsmål med tillväxt- och sysselsättningsmål, alltså en hållbar utveckling? Statsministern fick också en fråga om . Tar man inte med skarpa mål där? sade statsministern , men tyvärr ser jag inte att statsministern har fått på sig ledartröjan. Jag tycker mer att det liknar kejsarens nya kläder. 63 Statsminister (): Jag var lite ödmjuk här tidigare. Jag kan passa på att sända vidare den facklan till några socialdemokrater och påpeka att det inte är socialdemokratin ensam som har präglats av det mest gröna inslaget i denna riksdag . byggdes det ut lite kärnkraft, och det fanns väl andra regeringar än s-märkta.