prot · GV0972 · 2008-03-04 00:00:00 — Betyg kommer att bli en offentlig handling också i fristående skolor på det sättet att de ska lämnas in och arkiveras hos kommunen. Det betyder att också om friskolan läggs ned finns betygen sparade . verkar väldigt engagerad för detta. Då var det väl kul och bra, , att det blev ett regeringsskifte så att det kunde bli en förändring på den punkten, för den gamla regeringen var fullständigt ointresserad. fråga och retorik antyder ju precis det som Finn är inne på. Det spelar ingen roll vad vi har för regler för friskolor, för avskyr friskolor. Det är ju vad det handlar om i den här debatten. Det ska inte finnas några friskolor. Stat och kommun ska sköta allting. När det gäller skolan ska kommunen sköta allting helst kommun. Kommunen ska sköta allting för då blir det bäst. Den fråga som måste ställa sig är naturligtvis: Varför är det så här just i ? av socialdemokratiskt styre har vi fått en fullständig massflykt av föräldrar och elever till fristående skolor från den kommunala skolan. Det är den riktigt intressanta frågan att ställa sig. Varför är det så att så många föräldrar och så många ungdomar vill välja friskolor i ? Sanningen är att det inte är förbjudet med friskolor i andra länder heller. Det heter lite olika saker, och det är lite olika regler, men det är tillåtet där också. Men det är just i det socialdemokratiska som vi har en fullständig massflykt från den kommunala skolan. Det borde Socialdemokraterna fundera över. Ett sätt att stoppa friskolorna är naturligtvis att förbjuda dem, som förmodligen är ute efter i förlängningen. Men ett annat sätt att stoppa flykten till friskolor är faktiskt att fundera på vad det är som orsakar denna flykt från den kommunala skolan. Jag är rätt övertygad om att det finns två stora drivkrafter bakom att friskolor växer i . Den ena är att föräldrar och elever tror, rätt eller fel, att fristående skolor har högre kunskapsambitioner än kommunala skolor. Den andra är att massor av föräldrar tror, rätt eller fel, att fristående skolor har bättre studiedisciplin än de kommunala skolorna har. har föräldrarna rätt i sina antaganden. är det förmodligen fel. Men det är dessa föreställningar som finns, och det är det som driver föräldrar och ungdomar att välja friskolor. Jag är rätt övertygad om att den utbildningspolitik som den här regeringen nu för, som kommer att leda till kvalitetslyft för den kommunala skolan när det gäller såväl kunskapskrav och kunskapsambitioner som studiedisciplin, kommer att kunna dämpa flykten till friskolorna. partis fortsatt flummiga skolpolitik kommer bara att driva på flykten till friskolorna. Sedan kan man naturligtvis lagreglera massor av saker som dem vi nu diskuterar, men det kommer inte att ändra något. Så länge människor är missnöjda med kommunala skolor kommer man att välja friskolor i stället. Det är det som har pågått under tolv års socialdemokratiskt styre i . lägger vi om utbildningspolitiken. I stället för att förbjuda friskolor och bara kritisera dem satsar vi nu på att lyfta kvaliteten i den kommunala skolan. Det är det som kan ge effekt för . Vi har en omfattande insyn i de fristående skolorna i . Vi har exakt de regler, exakt den lagstiftning om friskolor, som socialdemokratiska skolministrar , , , har drivit fram. Vi har inte ändrat någonting, och vi har varit eniga om detta. Jag kan konstatera att har det inte kommit några socialdemokratiska förslag om att ändra de här delarna, i varje fall inte om att friskolor skulle lyda under offentlighetsprincipen. Det vore ju en väldig anakronism i svensk lagstiftning om privata företag i skulle lyda under offentlighetslagstiftning. Alla de uppgifter som bör vara offentliga har vi emellertid insyn i. 113 (): Jag kan bara konstatera att när ministern av någon anledning känner sig trängd inträder stadiet av tankeläsande och att han tror att han kan studera en annan hjärna inifrån. Du vet innerst inne inte ett dugg om vad jag tycker och tänker om friskolor i de dimensioner som du talar om. Du drar bara enkla slutsatser och gör något demagogiskt trick i den här salen. Det vi vill när det gäller friskolorna är att kommunerna ska ha mer att säga till om när det gäller etableringsrätt. Det är vad det handlar om. När du står här och pratar om förbud mot friskolor är det däremot dina fantasier som du har hittat på i något propagandasyfte, för du tycker att det passar in i sammanhanget. Sedan står ni inte ut med att man kritiserar skavanker och problem i friskolesystemet. Jag tycker nästan att ett problem i debatten är ministerns och borgerlighetens enögdhet. Den kommunala skolan kan man racka ned på och svartmåla år ut och år in i alliansens och ministerns agerande men när det gäller friskolor får man inte röra en millimeter. Då är det nästan någon sorts helig mark man rör sig på. Sluta med de här hjärnspökena och se till vad debatten egentligen handlar om. Sedan ska jag noga studera det förslag som du säger ska komma när det gäller betygen, deras offentlighet och arkiven. För den här grabben handlade det inte bara om betygen. Det handlade också om hela handläggningen av hans skolgång, alla de handlingar som finns i en annan skolform. Jag tycker att det här är ett problem. Sedan kan du skylla på socialdemokrater eller vem det än är. Ta med dig att det är fler handlingar än bara betygshandlingen det handlar om när du ska utforma den här lagstiftningen. Jag kan lova dig att jag kommer att följa det där mycket noga, och du kommer att få möta mig i nya interpellationsdebatter om jag inte är nöjd, så att du får komma hit till och ha det trevligt . Det blir nog jättebra det här. Finn , sedan, rör sig ju mer i någon sorts ideologiska dimensioner där man inte behöver sätta ned foten i den praktiska verkligheten. Det är något slags övergripande resonemang. Jag kan notera att du egentligen inte berörde en enda punkt av den sakfråga som jag i grunden berörde i min interpellation i dina inlägg. 114 Utbildningsminister (): Det var ju intressant att skällde på oss för att det saknades lagar om offentlighetsprincip. När det kom till kritan var det inte det som ville lagstifta om utan det var att kommunerna skulle ha mer makt över etableringen. Det har ni drivit . Det känner jag till. Jag förstår inte varför ni inte har genomfört det. Det kan du väl berätta . Ni har trots allt styrt , och genomfört är det inte. Interpellationen handlar om att fristående aktörer i , enskilda utbildningsföretag, ska lyda under offentlighetsprincipen på samma sätt som den offentliga sektorn. Det skulle vara intressant att se den socialdemokratiska justitieutskottsgruppen skriva under en motion om att den svenska offentlighetsprincipen ska gälla även privaträttsligt. Det är en fullständig anakronism. Vi väntar med spänning på den motionen, . Det är möjligt att själv får ihop den och skriver under den, men att det socialdemokratiska partiet skulle ställa sig bakom en sådan motion vore väldigt överraskande. Det är intressant. Jag väntar med spänning på den. Sanningen är att när det gäller fristående skolor finns det en mycket omfattande insyn i alla uppgifter som vi rimligen kan vara intresserade av. Den ekonomiska redovisningen är en skyldighet, inte minst genom bokföringslagstiftningen. Kommunerna har rätt att kräva ut vilka uppgifter som helst under reglerna om insyn, inte minst när det gäller ekonomin. kräver in en omfattande redovisning av olika förhållanden på friskolorna som blir offentlig. Därutöver kommer vi att göra det som den gamla regeringen aldrig gjorde, nämligen lagstifta om att betyg ska arkiveras i det kommunala arkivet. I och med att de lämnas in blir de en offentlig handling, vilket de inte är . När anklagar mig för demagogi är det bara skrattretande. Det är som ett förstamajtal för SSU när är uppe. Sanningen är att det som efterlyser redan finns i praktiken. Vad interpellanten egentligen är ute efter är att odla lite friskolefientlighet. Det lyckas han bra med i sina anföranden. Insynen finns redan. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2007/08:426 om förslaget om en treårig begränsningsregel för sfi-studerande 115 Utbildningsminister (): har frågat mig vilken beräkningsgrund jag har för förslaget om en treårig begränsningsregel för sfi. Svenskundervisning för invandrare har varit en skolform med stora brister och dåliga resultat. Likaså är den statistik som finns tillgänglig på området i många fall bristfällig, något som självfallet försvårar bedömningar och analyser. Den sammantagna bilden, baserad på bland annat tillgänglig statistik, olika rapporter och verksamhetsbesök, är dock alarmerande. Statistik från SCB, , visar att av de drygt 42 000 personer som var inskrivna i sfi /97 deltog 1 080 personer fortfarande i sfi /01. Dessa hade således varit inskrivna utan avbrott . Följande läsår deltog 358 av dessa personer fortfarande i sfi. Året därpå var 69 personer fortfarande inskrivna i sfi. Underlag från visar också att andelen elever med betyget Godkänd inte ökar nämnvärt i sfi-undervisning. För att ta ett helhetsgrepp och komma till rätta med problemen har integrations- och jämställdhetsministern och jag tillsammans presenterat ett reformprogram för att säkerställa och höja kvaliteten i sfi. Satsningen på sfi omfattar tydligare mål och nationella slutprov, liksom ett uppdrag till Statskontoret att utvärdera sfi, bland annat med fokus på deltagarnas resultat och lärarnas kompetens. Vidare satsas på en förstärkt nationell inspektion och kompetensutveckling för sfi-lärare. Den verksamhet som bedrivs inom ramen för svenskundervisning för invandrare ska hålla hög kvalitet. Frågan om en tidsgräns i sfi ska utredas och konsekvenserna av förslaget, bland annat för enskilda utifrån deras förutsättningar, ska ses över. Utgångspunkten för regeringens politik är också att särlösningar endast ska förekomma inledningsvis och att det reguljära systemet därefter ska ta över. Att begränsa tiden i sfi och sedan låta de studerande som behöver ytterligare undervisning fortsätta i den grundläggande vuxenutbildningen ligger i linje med denna politik. 116 (): Jag vill tacka utbildningsministern för svaret. Vi är helt överens om att det är bra med satsning på höjd kvalitet i sfi. Jag skrev min interpellation eftersom jag inte kunde hitta det som utbildningsministern hänvisade till under den fredag då han presenterade förslaget, nämligen statistik. verkar det som om inte heller utbildningsministern hittade det på utan var tvungen att gå till SCB. Det har jag också gjort. Det är i sig ett frågetecken när man refererar till och resultatet sedan inte finns hos . Det gjorde att jag började ifrågasätta grunderna för detta. När det gäller sfi och en begränsningsregel måste man fråga sig varför dessa personer läser sfi. Det fanns en debattartikel i , tror jag. Det finns en hel del myter kring sfi, nämligen att det används som försörjning och att det inte finns något starkt krav på de studerande. Det är det jag vänder mig emot och reagerar på. Jag har försökt titta på hur det ser ut med dem som läser sfi. Jag håller med utbildningsministern om att det finns en hel del personer som läser sfi . Man måste fråga sig om det är en nackdel att man inte får bättre än Godkänd. Vi vill ju att dessa människor ska få Godkänd och förutsätter att de avslutar sina studier när de får Godkänd. Jag har tittat på vad det är för människor. Det visar sig att inte hade gått särskilt länge i skolan i sitt hemland. hade inte gått ett enda år i skolan i sitt hemland. Den absolut övervägande delen hade ett annat modersmål än ett som använder det latinska alfabetet. Med detta vill jag säga att de som gick sfi kom från kulturer där man antingen inte hade någon skolgång eller hade ett språk som låg väldigt långt från vårt. Jag vill ställa en fråga till utbildningsministern. Er regering talar väldigt mycket om att bryta utanförskapet. Dessa människor kommer från kulturer som befinner sig i utanförskap. Vi kan vara överens om att svenska språket är den bästa vägen in i det svenska samhället. Ska man sätta upp en begränsningsregel för människor som helt klart behöver för att lära sig svenska eftersom de inte har förkunskaper och skolundervisning i bagaget? Ska man inte tillåta dem att bryta utanförskapet? Det är det ni antyder när ni vill sätta upp en begränsningsregel . insinuerar ni att de inte anstränger sig. Innan man som utbildningsminister går ut med en sådan sak måste man ta reda på fakta om varför det tar och inte tro att det är för att de annars kanske skulle behöva leva på socialbidrag. 117 (): Jag är tacksam för att har skrivit en sådan här interpellation. Jag hade själv tänkt göra det, men det blev inte så. Det var ju bra att jag kunde hänga på den här. Jag läste med viss förskräckelse skolministerns och artikel om sfi och att lära sig svenska. Jag kunde, med många andra, känna en obehaglig ilning över att man spelar på vissa strömningar. Man spelar på vissa känslor, och det är något speciellt som man vill åt med detta. Man vill ha vissa väljare. Det är inte första gången. gällde det språktester. Hela artikeln andas att om man läser sfi anstränger man sig inte. Man skulle kunna göra mer. Då är min fråga: Hur kul tror skolministern att det är att gå på sfi år ? Varför skulle någon vilja vara kvar där för sin egen skull? Hela artikeln andas att det är så. Jag skulle också vilja fråga vilken verklighet som skolministern lever i. Jag tror att vi har gjort ett väldigt stort misstag i , och det gäller oavsett parti. Vi har betraktat de människor som har kommit hit från andra länder jag talar nu om flyktingar som en enhetlig massa. Vi har inte sagt att till har det just nu kommit en sjuksköterska, en civilingenjör eller för den delen en analfabet, en undersköterska eller en busschaufför, utan vi har sagt att det har kommit flyktingar hit. Flyktingar betraktas som nyfödda barn utan någon kunskap med sig. Det är då som jag vill komma in på denna treårsgräns. Om man ser det på det sättet skulle en treårsgräns vara fullständigt vansinnig. De som kommer till oss är nämligen inte en enhetlig grupp. Man måste se individuellt på varje person. En del som kommer hit är analfabeter. Att tro att de skulle klara av sfi är en önskedröm. Däremot kan säkert en civilingenjör, en sjuksköterska och så vidare klara av det på mycket om man anstränger sig ute i kommunerna att faktiskt anpassa undervisningen efter varje individ och inte säga: Du ska börja från början. I stället måste man säga: Du har väldigt mycket kunskap med dig redan från början. ska vi bygga på det som saknas. Om man gör det kommer det säkert att gå som en dans. Det är detta som det handlar om, alltså om individualiserad undervisning och inte om att man sätter upp orealistiska tidsgränser för att man vill spela på främlingsfientliga strömningar, vilket skolministern gör. Man måste se på varje individ. Jag skulle vilja fråga skolministern: Vad skulle bli bättre för att komvuxlärare helt plötsligt ska ta över den grundläggande sfi-utbildningen? De är väl ännu mindre lämpade än en sfi-lärare att ta hand om undervisningen av detta? Jag får absolut inte det hela att gå ihop. Det verkar vara ett mycket populistiskt utspel för att man ser att det finns vissa partier som växer och att man vill ha dessa väljare. Men i realiteten är detta ett bakslag. Varför är det så fel att se varje flykting som en individ som faktiskt är väldigt unik och som har olika saker med sig i bagaget? 118 Utbildningsminister (): Jag noterar att den socialdemokratiske integrationstalesmannen stödde regeringens förslag när det presenterades. Det kunde vara intressant att få veta om det är hans besked eller besked som gäller som det socialdemokratiska beskedet . Han hade ingen som helst invändning mot treårsgränsen utan fann den rätt motiverad när han kommenterade regeringens förslag. Men det är klart att det är enormt jobbigt, , att tycka som regeringen. Då måste man hitta någon skillnad. Om man då är överens om förslagen måste man kunna ana regeringens motiv och om de är grumliga. Man röstar på samma sätt, men det är ändå något skumt med regeringen. Det är klart att den attityden är frestande när man är i opposition. Men jag noterar att integrationstalesmannen från Socialdemokraterna understödde dessa förslag när de lades fram, och han verkade rätt så insatt i frågan när han kommenterade den. Men kan väl i nästa inlägg berätta om det är besked eller besked som gäller i denna fråga. Jag ska också gärna svara på sakfrågorna från . Det är inte meningen att sfi ska ersätta grundläggande utbildning. Jag ska ta ett typexempel på personer som har mycket bristfällig skolutbildning som kommer till som invandrare. Personer som kommer från till exempel landsbygden i har mycket bristfällig skolutbildning. De har ofta maximalt folkskola. Det finns personer som inte har gått i skolan över huvud taget. Meningen är inte att sfi är det som ska kompensera för deras bristande grundskoleutbildning, utan där har vi grundläggande vuxenutbildning. Sfi är inte en alternativ skolgång. Sfi är till för att man ska kunna lära sig så mycket svenska att man sedan kan gå vidare till annan verksamhet i , till exempel ut på arbetsmarknaden. Men om man kommer från landsbygd eller från någon annanstans och inte ens har gått i skolan ska man gå in i grundvux för att läsa in grundskolekompetens. Det är själva idén. Sfi ger inte grundskolekompetens. Det har aldrig varit avsikten och kommer aldrig att vara avsikten. Sfi är till för att ge en språkintroduktion i svenska så att man sedan kan gå vidare. Men problemet är att det i praktiken finns ett antal personer som har fastnat i sfi och går där år . Om det hade varit så att dessa personer gjorde stora studieframsteg år hade det väl inte varit ett så stort problem. Men som jag sade i mitt första inlägg vet vi att , och definitivt enligt uppgifter, är det väldigt få av dem som är inskrivna som gör några studieframsteg att tala om. Antalet godkända elever ökar knappt någonting hur man än är inskriven. Man går där i praktiken och får sina bidrag men utvecklas inte speciellt mycket studiemässigt. Det är därför som vi sätter en spärr. Allvarligt talat är detta inte unikt. Vi har i full enighet i denna riksdag infört en spärr i högskolan. Man får inte studiemedel för studier i högskolan . Man skulle väl kunna säga samma sak i fråga om detta. Varför kan man inte få gå hur länge som helst och få studiemedel? Men vi har satt en spärr . Det är en stimulans för att man ska avsluta sina studier. Man kan naturligtvis få studera längre, men man får inte studiemedel. I gymnasiet får man inte gå efter att man har fyllt . Vi har rader av sådana gränser. Det är ingenting märkligt med detta. Det märkliga är att det inte har funnits någon gräns och att det finns elever som har varit inskrivna . Det är det som är det märkliga. Och de får naturligtvis ett bidrag . I själva verket är sfi till för att se till att människor inte hamnar i utanförskap. Men för en del individer riskerar sfi i sig självt att bli ett utanförskap när de aldrig lämnar sfi och kommer in i annan verksamhet på arbetsmarknaden eller i andra studier. Det är därför som vi gör detta. 119 (): Jag håller helt med om att sfi inte ska ersätta . Det är självklart. Men för att kunna gå på komvux i och för att kunna tillgodogöra sig grundskolekunskaper behöver man ett språk. För att få ett språk, i detta fall svenska, om man är analfabet måste man lära sig att skriva och behärska detta. Det är det som är problemet. Det är där som ni driver in människor i utanförskap. Jag vet inte var utbildningsministern har fått sina erfarenheter. Jag har fått mina i en kommun där av invånarna har annan etnisk bakgrund. Där arbetar vi väldigt mycket med sfi. Jag har hört samma saker från andra ställen i landet. Man ställer krav på sfi. Det är en myt att detta är en kravlös tillvaro. Jag vill också betona att i den debatt som följde efter utbildningsministerns utspel kritiserade inte människor att man ville ställa krav. Jag upplevde att det fanns ett gensvar i fråga om det och även i fråga om sluttester och så vidare. Det var väldigt positivt. Det håller jag också med om. Det som fackmänniskor kritiserade och det som debatten handlade om gällde begränsningsregeln . De som arbetar inom sfi ser nämligen att den regeln är kontraproduktiv. Ni föreslår ett regelverk som skapar det utanförskap som ni annars alltid säger att ni vill bekämpa. På komvux kan man nämligen inte lära sig så mycket om man inte kan svenska. För att kunna gå på komvux måste man först ha lärt sig svenska, och det är sfi som är specialister på svenskundervisningen. Det är därför som man måste gå där för att lära sig språket, skriften och så vidare för att gå vidare. Man kanske inte får mer än Godkänd. Jag ska tillägga att det bara finns två betygsnivåer inom sfi Godkänd och Väl godkänd. Men det räcker för mig om man får Godkänd . Men om man behöver för att nå nivån Godkänd och för att kunna språket, då måste man få det. Alternativet är socialbidrag och utanförskap. Jag menar att ministern inte har svarat på denna kritik. Hur menar han att utanförskapet ska brytas? Menar han att de som går längre än på sfi simulerar på något sätt och låtsas att de inte kan när de egentligen kan? Eller är det så att de inte kan svenska men att vi inte bryr oss om det och att de helst ska gå på socialbidrag? Något jobb lär de ju inte få i om de inte kan svenska utan bara arabiska. Eventuellt kan de få något arbete i där arabiska fungerar ganska bra. Men det är en ganska begränsad arbetsmarknad. Jag menar att regeringen faktiskt måste fundera på vilka krav man ställer. Vad är det för uppdrag man ger utredningen? Man begränsar ju någonting som egentligen mer behöver stöd och underbyggnad. De här människorna behöver kanske i stället få en ännu bättre pedagogik. Vi behöver därför utveckla sfi:n, precis som de andra förslagen handlade om. Är det fråga om en stupstock för dessa människor, eller ska de få komma med i vårt samhälle? 120 (): Jag kan försäkra, skolministern, att och jag är fullständigt överens. Han har varit ute och sagt att han inte ställer upp till exempel på en flitpremie. Han inser att treårsgränsen inte kommer att fungera i verkligheten. Det kommer den inte att göra därför att människor är olika. Jag blev lite orolig. Det är nästan första gången som jag inte hört skolministern här i talarstolen tala om höjdhoppsribban. I stället får väl jag göra det. Det är faktiskt viktigt med en ribba. Men det är precis så som säger, nämligen att för vissa ska en stupstock, inte en höjdhoppsribba, gälla. Vi säger att det ska vara en höjdhoppsribba för alla. Slutmålet ska vara detsamma. Men för att nå dit krävs det olika insatser under resans gång. Det är inte rimligt att av en analfabet kräva det man kräver av en civilingenjör; det säger sig självt. Jag har ännu inte fått något svar på frågan om vad som blir bättre genom att komvuxlärare tar hand om svenskundervisningen i stället för att den sköts av dem som är utbildade för undervisning i svenska för invandrare. Nej, här handlar det om ett utspel för att fånga vissa röster, på samma sätt som det var med språktesterna. Fler förslag lär komma med tanke på att vissa partier växer och andra minskar. Jag tycker alltså att detta är oerhört olyckligt. Jag kan tycka att skolinspektion är bra. Men fortbildningen kommer för sent även när det gäller sfi-lärare. Men den verkligt effektiva insatsen för att få fler att kunna svenska språket är att satsa på en allmän och lika förskola. Det handlar om att individualisera svenskundervisningen, om en svenskundervisning som är mycket mer anpassad till den verklighet som man kommer från och till om man är analfabet eller om man är yrkesutbildad. 121 Utbildningsminister (): Det sista som sade är vi alla överens om, nämligen att det ska individualiseras.