prot · GV0993 · 2008-04-10 00:00:00 — Även här får jag därför säga att jag tycker att det är bra att det framställs som att det finns ett värde i att jag åker till och att det är bättre att ta dialogen och diskussionen på plats. Min uppfattning är att är en del av med berättigade krav på ökad autonomi och respekt för kulturell och språklig särart som inte givits utrymme och som är en del av förklaringen till den oro som finns. Vår såväl som Europeiska unionens signal är: Avstå från våldsanvändning och inled en dialog. Det kommer att vara mitt budskap. 43 (): Det finns en orsak till att jag tidigare tagit upp frågan om statsministerns resa, nämligen att situationen i är mycket allvarligare än på mycket länge och av det skälet kan det finnas anledning att göra en mycket tydligare markering än man vanligtvis gör. Att då resa till ställer särskilda krav på vad man tar upp. I det läget tror jag att den bästa signalen hade varit att inte åka. Jag skulle emellertid med anledning av statsministerns resa vilja ta upp ytterligare en sak. Statsministern har bestämt att han ska diskutera klimatet. för ju ofta fram argumentet att för att de ska vara beredda att göra någonting åt klimatfrågan måste även vi som lever i de rika länderna vara beredda att ta vår del av ansvaret. Resonemanget utgår från tanken om per capita-utsläpp, alltså att ingen medborgare på planeten, inget land på planeten, ska ta sig rätten att släppa ut mer än världen tål. släpper ut mer per person än . Hur kommer statsministern att svara när den kinesiska ledningen tar upp detta argument? 44 Statsminister (): Den stund då vi verkligen har möjlighet att påverka miljö- och klimatfrågan, som vi vet är viktig för och hennes parti, är det klokaste kanske inte att ställa kravet att vi ska stanna hemma och inte resa. Jag har i alla fall lite svårt att få det att gå ihop. står för av utsläppen av växthusgaserna och för strax . Då för ett per capita-resonemang. Hur har de utformat det? Jo, att miljoner och åter miljoner fattiga människor bor på den kinesiska landsbygden och lever på . Lutandes mot det kan de hävda att de 200300 miljoner människor som lever på västerländsk levnadsnivå, med stora utsläpp som följd, inte behöver mötas av några styrmedel. I lägger vi CO2-skatt, alltså det mest effektiva styrmedlet vi känner till, i form av nästan per ton. I är siffran noll. Noll i förhållande till tusen vad ger det för impulser? Jo, mer kolproduktion och utsläpp i , mindre i . Mitt budskap kommer att vara: Vi har gjort massvis. Vi kommer att göra mer. måste vara en del av lösningen för att klara klimathotet. Och jag kommer att vara på plats i , , och säga detta. 45 (): presenterar EU-upplysning en undersökning som visar att sex av tio medborgare i vill veta mer om EU. De vill veta hur EU styrs, vad vi svenskar gör för att påverka och hur pengarna används. Det är alldeles utmärkt tidsmässigt, för debatterar riksdag EU:s budgetöversyn. Vi kommer att rösta om den . Jag kan glädja statsministern med att ganska många av oss är överens, samtliga regeringspartier och Socialdemokraterna. Även stora delar av yttranden talar för att vi måste hålla hårt i plånboken, prioritera EU till att användas till rätt saker och därför reformera jordbruks- och regionalstödet med mera. ska regeringen även yttra sig till kommissionen, men när det är gjort undrar jag hur regeringen kommer att jobba vidare för att människor ska förstå vart pengarna tar vägen och hur vi bäst använder dem för att lösa gemensamma uppgifter på EU-nivå. 46 Statsminister (): När det Lissabonfördrag som ligger för ratificering i riksdag slutgiltigt antogs sade många att vi äntligen kunde lämna de ibland inåtblickande diskussionerna om institutioner som sällan upprör eller upphetsar någon medborgare utan mer blir till en inbördes diskussion, en diskussion inom systemet. Det tror jag öppnar för att vi ska kunna se att EU kan användas till att möta verkliga samhällsproblem såsom klimatförändringarna. Budgeten går att använda till mer forskning och utveckling och mindre till jordbrukssubventioner. Där är pådrivande. Vi kan möta internationell gränsöverskridande brottslighet med bättre informationsutbyte länder emellan, alltså mycket av det som EU redan gör men där vi nu är på väg att få ännu starkare instrument för att kunna genomföra dessa åtgärder. Helt naturligt för vi den diskussionen också i . Vi har val till . Vi har ett inkommande svenskt EU-ordförandeskap. Låt oss hoppas att 2009 blir ett Europaår då svenska medborgare med intresse kommer att lära sig mer och kommer att kunna följa arbetet och se att när vi gör rätt då kan vi verkligen påverka. Förenklade regler för företagen 47 (): Min fråga gäller hur statsministern arbetar för att uppnå målet om en 25-procentig minskning av regelbördan för företagen utifrån det program regeringen satt upp. kanske statsministern tror att jag är lomhörd eftersom jag ställt frågan tidigare. Svaret då var att vi ska få löpande svar i kammaren, och det känns bra att vi nu får chansen till det. Det fria företagande är viktigt för att vi ska få de nya arbetstillfällen som vi så ofta talar om i kammaren. Politiken har många bra svar, men här behövs ett antal åtgärder. Den förra klarade det inte. Det är en svår uppgift, och vi hoppas att den nuvarande regeringen klarar det bättre. Statsministern gör resor. Han var i min hemkommun och tycks ha kommit helskinnad tillbaka, vilket är glädjande. En företagare i ringde mig och berättade att han vid vite måste uppge sitt sätt att producera energi på två olika sätt för SCB. Vi ska inte hota våra företagare. Det kan väl ändå inte vara rätt väg att gå? Jag skulle vilja be statsministern ge ett kort svar på hur han dagligdags arbetar med dessa frågor. 48 Statsminister (): Det kan möjligen vara så att jag kom hem helskinnad av det enkla skälet att jag inte åkte hela vägen till utan stannade i . Jag vet inte om det hade någon påverkan. Låt mig säga att vi kommer att lägga fram en skrivelse till som redogör för regelförenklingsarbetet. Det handlar om det som gjorts och det som är avsett att göras. Det gäller alltså det som sker i , men det är viktigt att komma ihåg att regelförenklingsarbetet också pågår på EU-nivå. Egentligen är utgångspunkten ganska enkel. Vi ska försöka minska regelkrånglet där det går. En del regler ogillas av företagare, men det återspeglar att vissa saker trots allt måste gälla. Det har emellertid väl ofta kommit att bli på ett sätt som krånglar till det hela och lägger en tyngre börda på småföretagarna. Ambitionen är det alltså inget fel på, och vi återkommer, som sagt, med en mer samlad redovisning till . Jobbskatteavdraget och pensionärernas ekonomiska situation 49 (): Jag får så gott som brev, mejl eller telefonsamtal från äldre som påtalar att deras pensioner inte höjs i takt med de ökade kostnader de har för glasögon, hörapparater och mycket annat. I dagens skriver de fyra partiledarna att regeringen i höstens budgetproposition kommer att stimulera arbetslinjen ytterligare genom skattesänkningar. Däremot står det inget om en förbättring av pensionärernas ekonomiska situationen. Visserligen finns lite längre in i tidningen en liten notis där statsministern säger att det är dags för ett stöd till äldregrupper med små marginaler. Min fråga lyder: Är den kommande föreslagna skattesänkningen så utformad att den också kommer pensionärer till del? 50 Statsminister (): Det tredje steget i jobbskatteavdraget som beskrivs i artikeln i handlar om att bygga vidare på jobbskatteavdraget som ett förvärvsavdrag. Jo, för det är det mest effektiva jobbskapande instrument vi har. Det gör det lönsamt att gå från bidragsförsörjning och utanförskap till eget arbete. Det gör det lönsamt för låginkomsttagare att gå upp i arbetstid. Det stimulerar till att fler, som sagt, söker sig till och vill arbeta mer på den svenska arbetsmarknaden. Jag noterar ibland, i en del insändare och annat, att det svenska pensionssystemet, hur det är utformat, beskrivs på ett felaktigt sätt. En del säger att de vill ha sina pengar, ja, men så utformades inte det svenska pensionssystemet. Pensionerna till dagens pensionärer betalas av dagens förvärvsarbetande generation, av dem som arbetar. Ju färre som arbetar desto sämre blir pensionerna. Därför är den bästa politiken för pensionärerna att ha en regering som ser till att folk i arbetsför ålder arbetar. Det är den nuvarande regeringen vald för att göra, och det vill vi göra i ännu större utsträckning, just för att kunna visa de äldre att vi faktiskt höjer deras pensioner. Vi återkommer med förslag särskilt riktade till äldregrupper. Satsning på pensionärerna i höstens budget 51 (): Man kan tro att och jag har pratat ihop oss, men det har vi inte gjort. Också jag vill lyfta frågan om pensionärerna i det här sammanhanget. Jag undrar om det inte är dags för dem nu efter alla de viktiga satsningar som vi har genomfört genom den här regeringen. Det var rätt att börja i den änden att göra ett arbete med insatser för de allra mest utsatta och som behöver mest omsorg bland våra äldre. Det handlade om att sätta igång att bygga äldreboenden, ge mer anhörigstöd och så vidare. Men det nu är dags för den stora pensionärsgruppen. Jag tror inte att det är så många som vet att medelinkomsten för en pensionär är . Det finns 900 000 pensionärer som bara har mer än socialbidragsnormen att leva på . Så skulle varken statsministern eller jag vilja ha det på äldre dar. Jag undrar därför: Går det att säga något konkret om vad det kan tänkas komma för satsningar för pensionärerna i höstens budget? 52 Statsminister (): Jag kan inte vara mer konkret än att säga att det har varit med i förhandlingarna. Inte minst har betydelsen av att förstärka för äldre framförts av och . Vi har också sagt att vi ska se över hur det kan utformas. Vi delar uppfattningen att det bland våra äldre finns de som har de absolut minsta marginalerna för att kunna stå på egna ben och klara en egen försörjning som vi har i . Det som gör gruppen svår att behandla enhetligt, om jag får uttrycka det så, är att sida vid sida med det är också pensionärerna några av de rikaste personer vi har. De har mest sparande och kontrollerar mest av förmögenheter i . Det får inte skymma det faktum att vi har, precis som också redogör för, stora grupper med mycket små marginaler och låg pension. Det är inte minst kvinnor som under livet har förvärvsarbetat i liten utsträckning som har den typen av situation. Vi återkommer i närtid. 53 (): Herr talman och statsministern! Dialogen med är viktig. Det är en dialog som bör föras med tydlighet och utan undfallenhet. stärker sin roll i det internationella samarbetet. Det får konsekvenser för frågor som rör bland annat mänskliga rättigheter och miljö, och inte minst inom FN hanteras frågor om säkerhet. I har tävlat med västvärlden om inflytande och odlar nu målmedvetet sina ekonomiska, politiska och militära kontakter. Vi vet att har en roll också i länder som plågas av långvariga politiska eller militära konflikter. Skrämmande exempel är och . har världens länder i FN förbundit sig att verka för principen skyldigheten att skydda. Man ska med andra ord förebygga, ingripa och återbygga där staters ledare inte kan eller vill ta ansvar för den egna befolkningens säkerhet. Är det statsministerns avsikt att i sina samtal med det kinesiska ledarskapet ta upp frågan om ansvar i då det gäller mänskliga rättigheter, miljö och möjligheten att få aktiva stöd att stärka FN:s arbete för efterlevnaden av den viktiga FN-principen skyldigheten att skydda? 54 Statsminister (): är mycket kunnig i dessa frågor och vet att vi har en liten märklighet, om jag får uttrycka det så. Det lilla landets perspektiv har ofta varit att beklaga att stormakterna vill påverka för mycket. Jag delar uppfattningen att vi här talar om en mycket stor makt som vi ofta vill ska engagera sig mer och kliva ur en position där man ofta hävdar att man inte vill ta ansvar i olika delar av världen där man inte minst är aktiv i avsikt styra över energiförsörjningen. Detta var uppe under mina samtal med . Det är kopplat till och flera konflikter som finns i . Det är angeläget för oss eftersom vi just nu till exempel har svensk personal på plats i . Vi hade också tidigare en mission som gällde . Huruvida det kommer att vara tid för detta också är för tidigt att säga. Men jag delar uppfattningen att det är precis så dialogen förs med . Känn ett större ansvar. Ni har en stor påverkansmöjlighet inte bara på ekonomi utan också på energi och därmed på säkerhetsfrågor i vår moderna värld. Dialogen om och enskilda fall 55 (): Jag är väldigt orolig. Är det några av de demonstranter som slogs ned i som jag mötte när jag var på resa i ? Är det några av dem som vi har hört om som blivit döda som jag mötte och talade med när jag besökte ? Är det några av de personer som jag mötte och träffade och som var oroliga för sin situation redan då som kommer att utsättas för tortyr och övergrepp? Vi vet att i takt med att de ekonomiska framstegen har synts i har de gått hand i hand med ett ökat förtryck och en ökad kontroll av klostren. Under kulturrevolutionen revs 6 000 kloster ned, och sedan har problemen fortsatt för det tibetanska folket. Jag har inte samma syn på möjligheten att ha en bra dialog, en kritisk och tydlig dialog, med kineserna både i och uppe i som statsministern gett uttryck för. Jag tycker att statsministern varit både passiv och pessimistisk. För mig är det viktigt när jag besöker och när jag har besökt att vara tydlig, ta upp enskilda fall, beskriva situationen och ha en dialog. Det har varit positivt. Kan inte statsministern på samma sätt ta upp enskilda fall och situationer i som vi andra gör när vi reser dit? 56 Statsminister (): Jag är alltid intresserad av att höra exempel på hur socialdemokrater och andra har rest till på ett sätt som vi andra har anledning att lära av. Jag ska gärna ta exempel på det. Jag har fört dialogen med Hu . Jag har inte heller uteslutit att det ska vara någon del som saknas vid det här tillfället. Jag förbehåller mig rätten att göra de slutgiltiga avvägningarna på plats. Jag delar syn att det både är lämpligt och helt möjligt att föra den här typen av dialog med det kinesiska ledarskapet. Jag nämnde också i ett tidigare svar här min syn på . Det är alldeles riktigt att man under kulturrevolutionen rev ned väldigt mycket. Men man har delvis byggt upp det. Det är nu oroligt. Det finns berättigade krav på ökad autonomi och ökat utrymme för språklig och kulturell utveckling i som de med rätta tycker att det inte finns utrymme för. Svenska kollektivavtal och Lissabonfördraget 57 (): Svenska fackförbunds rätt att kräva kollektivavtal och vidta stridsåtgärder för att få dem till stånd för gästande företag från andra EU-länder är väldigt oklar sedan förlorade det så kallade Vaxholmsmålet i . Efter ganska mycket om och men har regeringen presenterat direktiven till den utredning som ska analysera konsekvenserna och ta fram förslag på eventuella åtgärder med anledning av domen. Det framgår av direktiven att utredaren har på sig fram till att komma med sitt förslag. Jag vill fråga statsministern om regeringen i konsekvens med detta kommer att skjuta upp den planerade omröstningen om godkännande av Lissabonfördraget som ska hållas här i tills efter det att utredningen är klar så att vi har klara besked om vad som gäller innan vi fattar detta viktiga beslut. 58 Statsminister (): Det har vi inte för avsikt att göra. Vi tycker inte att frågorna hänger ihop på det viset. Vi känner oss säkra i att den svenska arbetsmarknadsmodellen i grunden ska kunna fortsatt vara verksam inom den europeiska union där vi är medlemmar. Vi har ett brett stöd för det i riksdag, och vi framför det i olika sammanhang. Syftet nu är att analysera konsekvenserna och dessutom när det görs ge utrymme för att det sker med arbetsmarknadens parter. Det har också säkerligen påverkat att det är komplicerad materia och att man därför behöver fram till . Den viktiga utgångspunkten är att vi försvarar det val vi en gång gjorde att inte använda långtgående lagstiftningsåtgärder utan mer tro på sociala partners ansvarstagande och därmed den kollektivavtalsmodell som vi har i . 59 (): Det blir mycket frågor om pensioner här , men min fråga rör framtida pensioner. befolkning blir allt fler och allt friskare. vill allt fler sluta allt tidigare och före sin ålderspensionering. är medelåldern när man utträder från arbetsmarknaden. kommer andelen i att fördubblas mot hur det var . Dessutom befinner sig närmare en fjärdedel av alla arbetsföra utanför arbetsmarknaden. Resultatet blir att allt fler ska försörjas av allt färre allt längre. Detta innebär att framtida pensioner kommer att urholkas om inte svenska folket arbetar längre, pensionsåldern höjs eller bådeoch. har uttryckt en oro för detta. Vi är rätt många som delar den oron. Ändå handlar debatten uteslutande om dagens pensioner. Jag vill ställa en fråga till statsministern. Hur tänker regeringen agera för att långsiktigt trygga pensionerna? 60 Statsminister (): En av de viktiga åtgärder vi vidtog , när var i djup kris, var att Socialdemokraterna med mycket brett stöd av de borgerliga partierna genomförde en förändring i det svenska pensionssystemet. Så slutade man bygga upp stora skulder i pensionssystemet som sköts framför på kommande generationer. Kopplingen mellan tillväxt, hur många som arbetar och hur länge man själv väljer att arbeta skulle också få större inverkan på pensionsnivåerna. Detta var mycket bra och klokt så klokt att nu tänker kopiera och införa detta system. Jag träffade precis i . Utgångspunkten är just att därmed har vi också byggt in ett sätt att möta de demografiska förskjutningarna. Vi har på två generationer gått från ett läge där vi jobbade nästan hela livet många såg aldrig sin egen pensionsålder utan arbetade och dog till ett läge där vi kanske arbetar halva livet. Under resten av den andra halvan gör vi ofta anspråk på skattefinansierad välfärd. Därför är svaret precis det som frågeställaren säger: Vi måste uppmuntra till mer av arbete högre upp . Det måste finnas morötter för det i det inbyggda pensionssystemet. Därför ska vi också försvara det pensionssystem vi nu är på väg att växa in i. 61 (): Det finns en stor oro på svensk arbetsmarknad med tanke på domarna i Lavalmålet och Rüffertmålet. Det handlar om vilka konsekvenser domarna kommer att få på svensk arbetsmarknaden. Jag är inte lika säker som statsministern på att det bara är de svenska lagarna som ska ändras. Jag hoppas att det är så. Men om det visar sig att det också är EU-direktiv som måste ändras bör inte utredningen då titta på detta också? Frågan är också om inte statsministern borde agera på den europeiska arenan för att till exempel informera om hur den svenska modellen är uppbyggd? Det är många som undrar om inte den svenska modellen funkar . Håller den på att raseras? Det måste man ge ganska snabba besked om. Jag delar tidigare frågeställarens synpunkt om att man hade varit glad om vi hade kunnat få en delrapport tidigare till exempel om hur lex fungerar och om den måste ändras eller inte. Är inte statsministern beredd på att ge en delrapport så snabbt som möjligt så att vi vet vad som gäller för den svenska modellen? 62 Statsminister (): Jag lyssnade just till en forskare som är kunnig i vad som ibland kallas för den nordiska modellen. Han gjorde en poäng av att man får passa sig om man ska uttrycka någonting som modell, för då kan någon tro att det är något statiskt någonting som man kan stoppa in i frysen och som alltid ser ut på samma sätt. Ingenting händer, tror man. Men det framgångsrika är att vi har lärt oss att ha en modell som kan utvecklas, som kan möta nya tider och som tar in ambitioner om ökad rörlighet inom EU och gärna gentemot övriga delar av världen. Därför ska vi aldrig acceptera ett synsätt att vi har en definierad modell som aldrig får utsättas för någon form av utveckling. Jag har sagt att vi inte kan se att detta skulle hota grunden för det vägval vi gjorde, det vill säga att vi har avtalsslutande parter som har mycket inflytande på den svenska arbetsmarknaden till skillnad från andra länders omfattande lagstiftningsarbete. Det kan i marginalen finnas justeringar och påverkan till följd av domen, och det är det vi vill analysera. Jag tycker inte att det är något märkligt. Det är också viktigt att vi gör det brett i , så att många får ha synpunkter på processen. De mänskliga rättigheterna i 63 (): Statsministern svarade tydligt och engagerat och berättade hur han skulle ta upp miljöfrågorna vid sitt möte med den kinesiska ledningen. presenterade den borgerliga regeringens biståndsminister rapporterna över de mänskliga rättigheternas situation i en lång rad länder i världen. Den rapport som har avgett om situationen i är 22 sidor lång och innehåller svidande kritik mot situationen för de mänskliga rättigheter i . Kan vi nu får höra statsministern ge ett lika tydligt och engagerat svar på frågan: Vad tänker statsministern ta upp för frågor när det gäller mänskliga rättigheter? Kommer statsministern att ta upp frågorna om enskilda personer? 64 Statsminister (): Jag har läst dessa 22 sidor. Jag har i olika sammanhang gett uttryck för en del av det som står där. Bland annat nämns diskussionen om hur omfattande dödsstraffsanvändningen är. Man talar om mellan 7 000 och upp till 10 000 utförda dödsstraff . Det handlar om en kvarts miljon människor i omskolningsläger, som det heter, i kommunismens namn. När man har tyckt eller tänkt fel blir man omskolad. Det handlar om utbredd och omfattande användning av tortyr bara för att nämna några exempel. Det handlar också om bristande utrymme och respekt för minoriteter. Det är just detta som handlar mycket om Tibetsituationen. Min avsikt är att ta upp just dessa förhållanden. Jag har redan gjort det i samtal med och jag kommer att göra det även vid det här tillfället. Som jag har uttryckt håller jag också öppet för att ta upp enskilda fall. brott mot mänskliga rättigheter 65 (): Statsministern hade tillfälle vid den kinesiska presidenten besök att framföra kritik mot de övergrepp och brott mot mänskliga rättigheter som vi alla är vittnen till i . Det gäller såväl i som mot oliktänkande i andra delar av . Jag är förespråkare för dialog med . Men jag tycker att man ska vara mycket tydlig i kritiken mot brotten. Vi har sett olika personers exempel på hur de formulerar den kritiken. I går var det som gjorde det på i på ett mycket tydligt sätt. gav besked om att han inte ämnar närvara vid invigningen i . Man kan göra det på lite olika sätt. Efter mötet har dock statsministern svarat ganska undvikande på frågor om vad han sade till presidenten. Statsministern har sagt att han beskrev hur vi ser på mänskliga rättigheter i . Men det är faktiskt inte samma sak som att framföra kritik. Kommer vi den här gången att få tydligt formulerad kritik och även besked efter mötet om vad statsministern har sagt vid sitt besök i ? 66 Statsminister (): Jag får återigen sända min vädjan till de socialdemokrater som ställer så många frågor om det här: Om ni kan nämna några egna ledare som har varit i som ni tycker kan stå som exempel för hur jag ska bete mig i så ska jag gärna dra lärdom av det. Det blir lätt så att jag får höra allt detta inför resor som jag ska företa. Jag framförde mycket brett en diskussion som jag på intet sätt tyckte var svår att föra med Hu . Den var detaljerad, och vi gick igenom delar av det som jag svarade på här tidigare. Vi ska nog inte tro att det är så komplicerat som det ibland framställs, men det är icke desto mindre så att vi tar diskussionen. Det är självklart. Jag ber dock om respekt från denna riksdag för att man också ska minnas att klimat- och miljöfrågorna är mycket svåra i diskussioner med kineserna. Vi måste verkligen vara pålästa och komma med argument som når fram till kineserna för att också få dem att gå in på ett bra sätt i ett internationellt avtal.