prot · GW0952 · 2008-12-18 00:00:00 — Varför finns inte E 22 med där? Hur har man kunnat undvika att få med Tjustbanan och Stångådalsbanan, som går igenom hela län, med sådana utgångspunkter? Eller, herr talman, är detta bara ord utan innehåll? Det finns ett alternativ till den borgerliga regeringens förslag. Det är det socialdemokratiska förslaget som är på 457 miljarder att jämföras med den borgerliga regeringens förslag på 417 miljarder . Det socialdemokratiska alternativet ger möjlighet att satsa på , som är en livsnerv hela vägen från till . Det behövs fyra röster från den borgerliga alliansen för att få med E 22:an i sin helhet. Jag förutsätter att de rösterna finns. Jag grundar det på att bara i mitt hemlän, län, finns det fyra borgerliga ledamöter som i många sammanhang har sagt att de ska göra vad de kan för att förverkliga en satsning på hela E 22:an. är det upp till bevis. Det är bara att rösta med det socialdemokratiska alternativet till finansiering av transportinfrastrukturen . Det ger också en möjlighet att göra nödvändiga investeringar i Tjustbanan, Stångådalsbanan och Kust-till-kust-banan. Det gäller alltså Tjustbanan och Stångådalsbanan, som garanterade att investera i före valet och vars behov de lovade att lösa. Det skulle ge en möjlighet för län och den sydöstra regionen att också få del av en nödvändig regionförstoring och utvidgade arbetsmarknadsregioner allt det som regeringen säger sig vilja göra i den bok som vi tar ställning till. Med detta, herr talman, vill jag önska alla en god jul och ett gott nytt år. (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla s). 137 () replik: är en gammal kamrat i trafikutskottet som har varit med i många debatter av det här slaget. Därför blir jag lite förvånad. Ömsom vin, ömsom vatten tyckte du att propositionen innehåller. Det var ett mycket bättre betyg än det vi har fått av oppositionsföreträdarna tidigare. Det fanns i alla fall lite vin. Men eftersom du kommer in på detta med att vi har glömt bort vissa saker måste du ändå ha varit borta från arbetet i trafikutskottet. Tydligen har du ju inte förstått att det här handlar om en inriktningsplanering. Vi slår fast en ram på . Sedan kommer det ett uppdrag till regionerna, till och till att nu sätta i gång och kolla vilka projekt som är mest samhällsekonomiskt lönsamma och vad det är vi ska satsa på. Det var extra vågat av dig att ta upp E 22:an, tycker jag. Det är det projekt som din regering lyfte ut ur planen för att i stället satsa på bort till , med våldsamma protester nere i som följd naturligtvis. E 22:an är ett angeläget projekt. Jag utgår ifrån att det kommer att prioriteras både i län och av . Men vi har också många andra projekt runt om som är angelägna och som säkert kommer att rymmas i den satsning som vi nu gör eftersom det är ett så stort paket som vi satsar på. Men ta saker och ting i rätt ordning! röstar vi om en inriktningsplanering på . Vi röstar inte om enskilda projekt, vare sig om Dalabanan som kommer att tala väl om alldeles strax eller om Ostkustbanan, som jag kan tala väl om. Jag kan också tala väl om många andra stora projekt i södra . Det är ju väl. Det är jättebra. Vi har många angelägna projekt. Problemet med de tidigare långsiktiga infrastrukturplanerna var att de hade som främsta kännemärken att de var underfinansierade, att ungefär bara hälften blev genomförda och att allt sköts . har vi en regering som inte intecknar framtiden på det sättet utan satsar på att göra det man ska, men man tar saker och ting i rätt ordning. 138 () replik: Jag tycker inte alls att det är extra vågat att jag tar upp E 22:an. De som var med under den tiden måste vara mycket väl medvetna om att jag protesterade mot den lösning som den dåvarande regeringen valde när man skulle prioritera satsningen på . Jag hade ingenting emot själva satsningen som sådan. Men jag sade klart och tydligt både här och i debattartiklar att det inte är någon lösning att flytta pengar mellan olika objekt. Det är precis samma resonemang som jag fullföljer här. Man flyttar bara ett problem från ett ställe till ett annat. Detta kan inte vara någon hemlighet. Jag har strävat efter att E 22:an i sin helhet ska få en mycket bättre standard än den har eftersom den har den uppgift som den har: att tillgodose sydöstra med bra förbindelser. Det andra kan inte heller vara någon hemlighet. Jag har vid olika tillfällen påpekat att län vid många sådana här planeringar blivit bortglömt. Inte heller det är någon hemlighet inte alls. Här handlar det om att tillgodose behov. har man från sida och även från andra partier sagt att man är de som garanterar att län den här gången ska få mer. Jag ser inte det resultatet, och det är det jag påtalar. Sedan kommer man och säger att man inte väljer ut olika objekt. Varför pekade man inte ut det här när man skulle göra den här berömda korttidssatsningen? I stället tog man bort de 250 miljoner som fanns till Tjustbanan och Stångådalsbanan. De fanns 2008 och 2009. De är borta. Varför använde man inte dem åtminstone? Jag påtalade det också, och fick inget svar vid det tillfället. Vi är bortglömda. Jag tycker att det skulle finnas med. 139 () replik: Det hedrar verkligen att han protesterade kraftfullt mot hur regeringen bar sig åt, inte bara mot E 22:an utan mot ytterligare tolv projekt runt om i landet som de sopade bort för att kunna klara E 45:an i . Det var också ett bra projekt, men sättet att göra det på var alldeles åt skogen. Det hedrar dig att du protesterade mot det. Du kommenterade inte det jag påpekade i mitt första inlägg, nämligen att detta är en inriktningsplanering. Vi anslår 417 miljarder. Vi uppdrar till regionerna, , och allihop att nu sätta i gång med åtgärdsplaneringen och lyfta fram de projekt som är angelägna. Att inte Tjustbanan och Stångådalsbanan nämns det var för övrigt vår tidigare partisekreterare som utredde dessa så förtjänstfullt och satte i gång arbetet beror på att era planer, som och presenterade med pukor och trumpeter, var så underfinansierade. Det fanns inte pengar. Det var lånebaserat, och då försvinner de naturligtvis när man inte har pengar att klara detta. Det var helt logiskt. Den här regeringen prioriterar satsningar också nere i den sydöstra regionen. Man lyfter till exempel upp som en nationell flygplats för att ha en tyngdpunkt också i sydöstra på flygsidan. Kom igen , , när vi har åtgärdsplaneringen på plats! Jag är övertygad om att den här regeringen kommer att se till att regionerna runt om i får ett mycket bättre läge än vad den tidigare regeringen förmådde åstadkomma. 140 () replik: Det har jag hört under de här två åren som har gått. Jag har varit med i samma diskussion . Jag tar tillfället i akt. Ni har klagat på oss som har gått och sagt att vi inte har gjort tillräckligt. Då tänkte jag att ni snart skulle börja leverera. Jag var med i debatten 2006. Kom igen när infrastrukturpropositionen ska levereras! Jag var med 2007. Kom igen när propositionen ska levereras! Då var den försenad. fanns det pengar i budgeten, men ni hade ansvar för hur de pengarna skulle användas. Hela infrastrukturen finansieras ju år . Ni har tagit bort de pengarna. Ni har använt dem till skattesänkningar i stället. Ni hade kunnat låta 250 miljoner vara kvar till vår bana i stället för att sänka skatten. Svårare än så är det inte. Jag tycker att ni duckar för problemet och använder en helt felaktig argumentation. Vi har exakt samma budgetsystem som ni har. Ni har exakt samma budgetsystem som vi alltid har. Om det råkar bli så nu att budgeten går åt skogen för er kommer utrymmet naturligtvis att bli mycket sämre för er också att kunna finansiera era utlovade satsningar. Precis på samma sätt fick vi vid ett antal tillfällen backa från våra utlovade satsningar därför att pengarna användes till annat. Jag säger inte att vi gjorde tillräckligt, men vi var alla med och gjorde prioriteringen hur pengarna skulle användas vid varje budgettillfälle. Det kommer ni också att få göra . Jag har ett väldigt bra minne av hur de här tolv åren administrerades. Jag vet när utrymmet att göra den här typen av investeringar började komma, och det var inte som vi hade det ekonomiska utrymmet trots att ni alltid pratar om våra . ska vi leverera. 141 (): I propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt skriver regeringen som sin bedömning på s. 56 under rubriken landsbygder: Infrastrukturpropositionen utgör en del i regeringens arbete med att stärka landsbygdens utvecklingskraft. landsbygdsområden spelar en central roll för råvarutillförseln till viktiga exportindustrier och för livsmedelsförsörjningen. Landsbygden är viktig för rekreation och en växande besöksnäring och bidrar med attraktiva miljöer som stärker landets tillväxtområden. Transportsystemet behöver vårdas och utvecklas för att möjliggöra för människor att bo och verka i olika landsbygder samt för att säkra utvecklingen av näringslivet även utanför de stora tätorterna. är i högsta grad ett glesbygdslän som ska omfattas av regeringens bedömning för att stärka utvecklingskraft. Det är därför positivt och glädjande att regeringen och trafikutskottet tar upp frågan om Gotlandstillägget och att detta är en prioriterad fråga. Men för att åstadkomma en positiv regional utveckling på är också en väl fungerande färjetrafik nödvändig. En god tillgänglighet när det gäller turtäthet, biljettpriser och kvalitet är faktorer som mer än något annat har betydelse för utveckling, tillväxt och skapande av arbetstillfällen. Den gotländska färjetrafiken har varit ett stort samtalsämne. För och dess invånare, för turismen och det gotländska näringslivet är färjetrafiken en naturlig och avgörande del i de nödvändiga kontakterna och kommunikationerna med det svenska fastlandet och vår omvärld. Våra viktiga flygförbindelser kan aldrig ersätta färjetrafikens kapacitet när det gäller resor och frakttransporter. Den senaste upphandlingsprocessen har på uppdrag av utvärderats. Anbudsförfarandet för Gotlandstrafiken, N2008/413/TR, presenterades . I utvärderingen skriver man i sammanfattningen: I en utvärdering av detta slag är det ofrånkomligt att analyserna berör balansen mellan servicenivå och kostnad (både ekonomiskt och i form av exempelvis miljöpåverkan). Som en följd av detta nämner man i utvärderingsunderlaget kostnadsminskningar genom en längre överfartstid. Man nämner också exempel på kostnadseffektivitet med färre antal turer och så vidare. Det är anmärkningsvärt att Gotlandstrafiken ska behöva dras med dessa ständiga ifrågasättanden. är beroende av en färjetrafik med en långsiktig, stabil och hållbar lösning. På har samtliga partier i kommunfullmäktige tillsammans med myndigheter och organisationer ställt sig bakom ett antal viktiga krav angående färjetrafiken för att garantera en långsiktig och hållbar utveckling på . Dessa krav är bland annat trafik till två hamnar, bastrafik med två dubbelturer på den norra linjen och en dubbeltur på den sydliga linjen och en överfartstid , konkurrenskraftiga och låga vägpriser för gotlänningar, besökare och godstransporter, och kostnaderna ska inte överstiga vad det kostar att transportera motsvarande sträcka på landsväg, att merkostnaden för gods i färjetrafiken måste neutraliseras och att fartygen ska vara säkra och komfortabla nuvarande nivå är minimistandard. Jag upprepar för trafikutskottet, och vänder mig även till näringsutskottet som debatterade näringsutskottets betänkande 2008/09:NU2 Regional tillväxt, att färjetrafiken är oerhört viktig för utveckling som kommun, län och region. Statens ansvar och insatser för färjetrafiken till och från måste ses lika mycket som en näringspolitisk satsning som en trafikpolitisk fråga. ställde sig bakom skrivningen utifrån den transportpolitiska propositionen Moderna transporter, prop. 2005/06:160, med trafikutskottets betänkande 2005/06:TU5 där det står på s. 124 att läsa: Utskottet vill inledningsvis understryka att staten har ansvar för att det finns likvärdiga transportmöjligheter i hela landet samt att detta gäller även . I detta avseende får inte ges sämre villkor än övriga landet. Färjetrafiken mellan och fastlandet ersätter de vägar och broar som samhället ställer till förfogande utan kostnad för nyttjande i övriga landet. Mycket av det som ett samlat ställer som krav på Gotlandstrafiken har sin grund och sitt stöd i trafikutskottets tidigare skrivning och ställningstagande i betänkandet Moderna transporter. Jag har då förväntat mig att regeringen i sin stora infrastrukturpolitiska proposition skulle kunna åstadkomma skrivningar om den gotländska färjetrafiken, men inte med ett ord nämner regeringen den gotländska färjetrafiken avseende konkurrenskraftiga och låga vägpriser för gotlänningar och besökare och att kostnaden inte ska överstiga vad det kostar att transporteras motsvarande sträcka på väg. Detta gör mig bekymrad, eftersom den infrastrukturpolitiska propositionen ska sträcka sig . Mer bekymrad blev jag när jag i allmänpolitiska debatten ställde frågor till statsrådet och fick svaret: Just eftersom detta inte står med i infrastrukturpropositionen har vi inte valt att gå vidare med vägprisfrågan. Därmed är den inte död generellt sett, men den finns inte i ett aktivt arbete på departementet. har ställt sig bakom skrivningen att staten har ansvar för att det finns likvärdiga transportmöjligheter i hela landet samt att detta gäller även . I detta avseende får inte ges sämre villkor än övriga landet. Färjetrafiken mellan och fastlandet ersätter de vägar och broar som samhället ställer till förfogande utan kostnad för nyttjande i övriga landet. Då kan man förvänta sig att frågan skulle tas upp i den infrastrukturpolitiska propositionen. Socialdemokraterna i trafikutskottet har i betänkandet 2008/09:TU2, Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt på punkt 28 ett särskilt yttrande angående Gotlandstrafiken som jag står bakom. (Applåder) I anförandet instämde (). 142 (): har alliansregeringen presenterat en närtidssatsning på sammanlagt 10 miljarder, vilket är extramedel till väg- och järnvägssatsningar. Ytterligare 1 miljard har därefter anvisats. Det stora infrastrukturprojektet för åren 20102021 uppgår till hela 417 miljarder. Det har ni debatterat på ett förtjänstfullt sätt här . Det jag tänkte göra är att kommentera en del av landet som jag tycker att det är alldeles speciellt viktigt att värna om. Närtidssatsningen kommer för del bland annat att ge extrasatsningar på godsstråk genom en utbyggnad efter , Domnarvets bangård, förbättrad bärighet och tjälsäkring samt satsningar på enskilda vägar. De mer långsiktiga satsningarna ska ju nu prioriteras av regioner med flera. Region och många andra har tydligt redovisat att är ett län med stort behov av satsningar på väg och järnväg. Det är det fjärde största exportlänet och har en basindustri som befinner sig i ett expansivt skede. Företagens möjligheter att fortsätta bidra till ekonomi är självfallet starkt beroende av att infrastrukturen utvecklas. Vi har också en turism som är viktig, betyder mycket för oss och för landet och har ett stort behov av en förbättrad infrastruktur. Från länet sker det nu en kraftsamling för att lyfta fram järnväg Dalabanan, och dubbelspår mellan och och, när det gäller vägar, , E 16, , och . Detta är regionen och länet överens om. Det var länge sedan som det var så enigt om tagen. Dalabanan mellan och med anslutning från är en viktig pulsåder för länets infrastruktur, och det finns mycket att önska för att vi ska få en bättre tingens ordning i den delen. En förbättrad dalabana, för både gods- och pendeltågstrafik, skulle i en vision om framtiden kunna vara mycket intressant, vilket också Region utreder. Region initiativ att tidigarelägga investeringar på Dalabanan genom differentierade banavgifter fortgår, och ett avtal mellan och regionen är nära förestående. Det finns med andra ord mycket som talar för att när nu prioriteringarna ska göras på regionnivå är detta ett antal projekt som bör ligga väldigt väl i tiden. Jag är optimist. Jag ser att länet nu är samlat och att vi har en alliansregering som gör att vi äntligen kan komma till skott med de här viktiga satsningarna. 143 (): Ja, nu står vi här då vi skulle debattera den proposition som skulle lösa alla problem som över huvud taget har funnits på infrastrukturens och transportpolitikens område, den som infrastrukturministern under de här två åren alltid har hänvisat till. Den skulle lösa allt. När jag läste den hade jag förväntat mig väldigt mycket. Jag måste konstatera att det är väldigt lite som står i den här propositionen. Att det här skulle vara bättre finansierat än annat kan man ju alltid fundera över. Vi får väl se vad som händer när samhällsekonomin förändras. Jag vill naturligtvis prata om det som jag håller kärast, nämligen . och pendeltåg är fulla. Det får inte plats särskilt många nya passagerare på de tågen. Hur ska man då göra för att bygga ut det här? Tyvärr är det så att det, genom bland annat den här regeringens senfärdighet, kommer att dra ut innan vi får den nya, stora förbifarten förbi och . Det här är naturligtvis väldigt tråkigt, och det blir extra tråkigt att kunna konstatera att när man träffade avtalet i Cederschiöldsöverenskommelsen ingick bland annat att regionen till skulle finansiera de tåg som skulle gå där. Det var också den sanning som man hade . Detta har staten och denna regering bestämt sig för inte var nödvändigt, och på det sättet kan vi återigen konstatera att den här regeringen sviker stockholmarna. Jag kan också konstatera att det inte är mycket av det här som för oss stockholmare och för oss som har debatterat trafikfrågor i är särskilt nytt. Det har inte kommit till någonting väsentligt . Det handlar om ungefär samma vägsträckor och ungefär samma järnvägssträckor. Skillnaden är bara en sak, och det är faktiskt just , som kom till när tredje spåret försvann, och det är väl ganska naturligt. Den andra delen som jag tycker att det finns anledning att kommentera i denna proposition är just trängselskatterna, som har visat sig vara ett effektivt medel för att minska trafiken i framför allt . De har splittrats sönder bit för bit av denna regering. Man gör sitt bästa för att se till att det bara är för att finansiera infrastruktur, inte för att det skulle finnas ett miljöincitament i det här. Det har också inneburit att trängselskatterna i denna omgång inte har haft samma effekt som . Detta är återigen ett exempel på när denna regering har svikit stockholmarna när det gäller den trafiksituation som vi har i . Slutligen måste jag säga någonting om vägarna i . Vägarna i är fulla. Essingeleden är full. En del hävdar att det inte har gjorts någonting åt vägsystemet i . Det är förvisso inte sant. Det är flera regeringar som har varit inblandade i detta. Men en sak är säker: Det görs för lite, och vi borde ha en större satsning på så att man kan ta emot de människor som faktiskt bor här. De ska kunna ta sig till sina arbetsplatser och till sina bostäder. I detta anförande instämde och (båda s). 144 (): Jag har suttit i kammaren lite till och från och kvällen, men jag har följt större delen av trafikutskottets debatt om infrastrukturfrågor. Jag har särskilt noterat att de flesta företrädarna från den moderatledda högerkartellen har använt en mycket destruktiv debatteknik, förutom som jag tyckte var väldigt kreativ, konstruktiv och sansad i sitt anförande. De har använt större delen av tiden till att klaga på den gamla regeringen. Jag tycker inte att det är särskilt konstruktivt. Jag har saknat argumenten för förslagen. Jag begärde ordet för att tala lite grann om regionalpolitik. Jag blev väldigt glad när från majoritetssidan nämnde dubbelspåret FalunBorlänge som jag har tjatat om här i kammaren i alla möjliga debatter lite då och då. Det är alltså det tyngst trafikerade enkelspåret i enligt den statistik som jag har sett. Det är mellan två samhällen. Vi är 100 000 människor som bor där och har en gemensam arbetsmarknad, och det tar ofta att åka tåg däremellan. Tåget stannar på två ställen. Det är en situation som är ohållbar. Jag blev också väldigt glad när infrastrukturministern nämnde att bakom detta ligger att man vill satsa på skogen och malmen och att man vill se till att hela ska kunna utveckla turismen. Det är någon sorts inriktningsbeslut som ska fattas. Jag hoppas att man ska förverkliga det. Vi har ett samhälle med 70 000 gästsängar uppe i . Med all personal som säsongsmässigt jobbar där uppe är det nästan 100 000 människor, men man kan inte ta sig dit med tåg. Jag hoppas att det blir en prioriterad fråga som ni kommer att lyfta fram. Jag tycker att det är en av de mest extrema situationer som vi har i landet att det inte går att åka tåg till . Jag vill naturligtvis också bara nämna Dalabanan och som är väldigt viktiga för oss. Vi behöver få insatser på de sträckor som inte har underhållits. Det finns sträckor som inte har fått något rejält underhåll . Eftersom det är så ont om tid vill jag särskilt lyfta fram en sak som inte nämnde och som för oss i är en oerhört viktig fråga. Vi har en kommun som heter . Där är man oerhört beroende av ABB. ABB har där sin forskning när det gäller högspänd växelström och högspänd likström. Det är ett forskningscentrum som är det mest excellenta i världen. Forskare från hela världen kommer dit. Man har där en produktion som innebär att man kör ut transformatorer som väger eller till och med mer. De går på tågvagnar med 16 axlar i vardera ändan. Även själva vagnarna väger naturligtvis oerhört mycket. Dessa går ned till . Tyvärr har det hänt att en vagn har vält. Det är alltså oerhört viktigt att denna verksamhet kan vara kvar om vi inte ska förlora de 2 5003 000 jobb som det innebär i praktiken med alla kringverksamheter. Om denna verksamhet flyttas kommer den inte att flyttas till något annat ställe i , utan då flyttas den antagligen till . När ni ska sätta kött på benen på detta hoppas jag att ni verkligen ser till att man vidtar åtgärder så att banan från ned till kan fungera för dessa transporter. Problemet med är att det ligger mitt i landet, och gods från hela norra passerar genom . Det är nödvändigt för all industri. Jag talar inte bara för skull. All tung industri norr om är beroende av att transporterna genom vårt län fungerar bra. Tänk på det! Det vill jag skicka med. I detta anförande instämde (). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § om jordbruksprodukters kvalitet Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /09:MJU8 om jordbruksprodukters kvalitet (KOM(2008)641). 145 BO (): Ämnet för dagens debatt är om jordbruksprodukters kvalitet. Det handlar alltså om vilka krav som bör ställas på produktionen och på produkterna. Det är nog så aktuellt när julen, årets mest matglada högtid, närmar sig. Jordbruksprodukter är, ofta i alla fall, sådant som vi äter. Syftet är att starta ett samråd inom Europeiska unionen om det bästa sättet att skydda och främja jordbruksprodukters kvalitet, som det står i grönboken. Initiativet är angeläget, och grönboken är en bra början. Men jag skulle ändå först vilja anlägga en kritisk synpunkt. Det är i för hög grad producentintresset som är utgångspunkten i grönboken även om det tydligt framgår att det är konsumenternas krav som ska beaktas och att det är huvuduppgiften. Det är inte första gången som producentintresset har en tendens att ta över inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Det händer då och då, som till exempel när man som jordbrukspolitiska åtgärder för fram krav på att det ska delas ut gratis frukt till skolbarn eller mat till de fattigaste. Skolpolitik eller socialpolitik bör inte konstrueras för att skapa avsättning för överproduktion inom jordbrukssektorn. Utskottet stryker alltså under i utlåtandet, och där är vi eniga, att arbetet med livsmedelskvalitet måste bygga på vad konsumenterna vill ha och inte på vad producenterna helst vill sälja.