prot · GW0914 · 2008-10-16 00:00:00 — Vi skulle kunna ha många fler. Men vi har inte råd att ha tomma platser. Vi har inte råd att ge alla de medel som behövs för att ha excellent forskning. En väg att gå är precis det ministern sade och som jag är glad att jag kan ställa upp på att ta betalt av utländska studenter. 421 () replik: Jag tror att det är många här som är spända inför forskningspropositionen, för det är nog en av mandatperiodens viktigaste propositioner som vi har att behandla i kammaren. Det finns både förhoppningar och en del farhågor från vissa håll, men i forskningspolitiken har vi ju kunnat bli överens om ganska mycket i . är ett ganska litet land, så jag tror att det finns stora poänger med att skapa långsiktighet kring forskningspolitiken, gärna på än bara fyra . har nämnt några områden som är viktiga. Jag läste en artikel av Per Omling. Jag vet inte om såg den, men han var lite oroad. Artikeln har rubriken stannar forskningen. Per Omling pekar där på att budgetpropositionen än så länge är lite osäker när det gäller infrastruktursatsningen. Hans bedömning är att om inte satsar på infrastruktur för alla vetenskapsområden tvingas vi stiga åt sidan då framtida infrastrukturer byggs gemensamt . Intresset för att verka i kommer att minska hos utländska forskare och företag. Beslut om finansiering måste tas på central och strategisk nivå, skriver han. Kan du glänta lite på förlåten till den proposition som kommer? Kommer det här att lösa sig? 422 () replik: Jag är helt övertygad om att infrastrukturen kommer att behandlas i propositionen. Vi är väl medvetna om att det faktiskt behövs verktyg för att klara av det. Jag vill ändå gå över till det jag fick lov att avsluta på grund av tidsbrist. Vi har en EU-överenskommelse som innebär att den situation som en svensk student har ska också en europeisk student som kommer till ha. Detta innebär att vi har betalat för våra svenska studenter till ett EU-land där man tar betalt för utbildning. har vi stått för betalningen för motsvarande student från det landet när denna kommit till vårt land. Det här har vi inte råd med, utan vi måste lösa ut den situationen. Vi ska naturligtvis betala för våra studenter på samma sätt som andra gör gentemot de studenter som kommer hit. Där kan också pengar till systemet och infrastrukturen komma. 423 () replik: Jag hoppas att det var en felsägning av när hon talade om EU-medborgare, för dem har vi väl inte talat om. Jag tror inte ens att regeringen har velat ta ut avgifter för EU-medborgare, utan det är medborgare utanför EES-området det handlar om. Det är i alla fall det regeringen har signalerat att man vill göra. Det kan man ha olika synpunkter på, men om regeringen tror att dessa avgifter skulle finansiera de infrastruktursatsningar vi behöver kommer det inte att gå. Jag möter rektorer som säger att det där kan man väl pröva och diskutera, men det kommer att kosta lika mycket som det smakar att få ordning på systemet. Det är alltså en grov överdrift från regeringens sida om man tror att de möjliga intäkterna från länderna utanför EES ska bidra till att finansiera det svenska forskningssystemet. Det kommer inte att gå! 424 () replik: I den utredning som Socialdemokraterna gjorde var näst största intäktskälla just att ta in studenter, men den utredningen begravde Socialdemokraterna eftersom det resultatet inte var tillfredsställande. Jag tror inte alls att det är en så liten källa. Totalt sett tror jag verkligen att vi har en så gedigen kunskap i det här landet att vi mycket väl kan exportera den och hjälpa till, vi som har byggt upp en sådan infrastruktur för kunskap och har haft alla dessa uppbyggnadskostnader. Det jag lyfte fram var ett problem som faktiskt handlar om EU-länder, även om jag är fuller väl medveten om att dem vi satsar på kommer från länder utanför EES-länderna. Men vi måste också lyfta blicken och se till att vi får ett rättvist förhållande när det gäller utbildningssituationen även inom EU-länderna. 425 () replik: En av de första åtgärderna som den borgerliga regeringen genomförde var att slå sönder, sönderdela och lägga ned . Från den tidigare samlade och kraftfulla forskningsmiljön har denna forskning nu spridits ut på olika projekt vid en lång rad lärosäten. Jag tycker att det här är mycket allvarligt. Här hade vi alltså en mycket bra och kvalificerad forskningsmiljö. Vi var internationellt sett i framkant. Vi hade ett bra renommé. är vi ett av få länder som avvecklar detta. Hur är och blir det med kraften i arbetslivsforskningen ? Det ska bli intressant att höra några synpunkter på det. Vad har vi för garantier för att nivån, kvaliteten och långsiktigheten i den nya typ av konstellationer som växer fram blir minst lika bra som det var tidigare? 426 () replik: tycks inte känna till insidan i det här alls. Det var ingen långsiktighet; det var därför vi var tvungna att flytta över forskningen till lärosätena. Arbetslivsforskningen hade ingen forskarutbildning kopplad till sig, och därmed kunde man inte fortleva och få långsiktighet. Därför såg vi till att denna forskning kom i den miljön där excellensen fanns, och där vi kunde få fortsatt tillväxt inom forskargrupperna med postdoktorer. Det här var alltså en jättebra satsning, med den avsikt som talar om. Det var precis det som var argumenten. Ingenting är heller sönderslaget. Den goda kvalitativa forskningen har fortsatt och har befruktats i dessa miljöer, och jag som känner till temainstitutionerna vid mitt hemuniversitet vet mycket väl att det här var en otroligt lyckad satsning. 427 () replik: Man kan ha olika verklighetsbeskrivning av det som har skett, för jag tror inte att de forskare och den personal som jobbade inom över huvud taget delar den uppfattning som här försöker redovisa. Jag har frågat: Vad har vi för garantier för att det här blir bättre? Då kräver jag alltså något mer i svar än bara en allmän formulering om att det här blir jättebra. Jag tror att det här ska utredas i botten där man ställer det som växer fram på elva lärosäten som avvecklingsorganisationen har avtal med tydligt i jämförelse med det som var tidigare. Det skulle förvåna mig mycket om det som här redovisar stämmer. Du bör nog utveckla och göra resonemanget mer konkret än de allmänna formuleringar du använder här. Dem köper jag inte! 428 () replik: Jag har inte kommit hit för att tillfredsställa krav. Däremot har jag kommit hit för att tala om att vid finns det rapporter som tydligt och klart visar på många lyckade satsningar sedan Arbetslivscentrum avslutades. Det finns sådana rapporter på andra ställen också, och jag vill gärna rekommendera att ta del av den vetenskapliga litteratur som finns inom området. Om man är hyfsat vetenskapligt skolad kan man nog också värdera vad som har blivit bättre. Det kan förstås hända att har träffat en och annan som kanske inte hade för avsikt att gå vidare och bli mer kompetent inom området genom att söka befruktningsmöjligheter inom den excellenta forskningsmiljö som finns på våra läroanstalter. Det är möjligt. Det kan jag inte avgöra, men finns det några områden där jag har kontakter är det bland forskarna. När jag säger detta är det alltså inga allmänna, svepande ordalag. Det var väldigt konkret mer konkret än vad som har sagts här i talarstolen. 429 (): Grunden för socialdemokratins utbildningspolitik är det livslånga lärandet. Det börjar i förskolan, fortsätter i , gymnasiet, högskolan, vuxenutbildningen och i olika typer av fortbildning under hela yrkeslivet. För att upprätthålla konkurrenskraften i näringslivet och ge människor ett stort antal valmöjligheter i livet krävs en stark och fungerande utbildningssektor. Kunskap och kompetens är det som bygger framtiden. Satsningarna på detta måste vara breda och nå ut till mycket breda grupper av befolkningen. För den som ställer kunskap och kvalitet i centrum är sådant som resurser till fler lärare och annan personal i skolan viktig. Samma sak gäller för barnskötare och förskollärare i förskolan. Men det handlar också om att skapa förutsättningar för ledarskapet inom såväl förskola som skola. I alltför hög grad går tiden åt till administrativa arbetsuppgifter i stället för till pedagogiskt ledarskap. Det är i mötet mellan förskolläraren och barnet, mellan eleven och läraren, som kvaliteten i utbildningen avgörs. Just metodutvecklingen och förmågan att ge undervisningen ett intressant innehåll är därför något som borde stå i centrum för den skolpolitiska debatten. Men så är det inte. Regeringen är i stället fixerad vid hur barnen i olika utbildningsskeden ska vägas och mätas. Där lägger man ned kraften. Vi vill att det som sker i skolans vardag, i klassrummet, i relationen mellan hem och skola, i lärarnas möjligheter till utveckling och i ledarskapet ska stå i centrum. Det är där som pengarna ska läggas. Skolans sätt att fungera kommer att prägla framtidens samhälle. är idéerna att lärarutbildningen ska delas upp och göras olika för olika stadier och att skillnaden mellan så kallade högskoleförberedande program och yrkesinriktade studier på gymnasiet ska göras tydligare. Sökandeunderlaget till universitet och högskolor ska bli snävare, skolledarutbildningen ska utformas så att förskolans lärare får en svårare väg till rektorstjänster och att vägande och mätande av elever växer sig starkare på bekostnad av pedagogisk utveckling. Då är det inte modernt tänkande som präglar politikens utveckling. I stället är det en äldre modell av skola som skapas en skola som i mycket liknar den jag gick i . Den skolan har också utvecklats och förändrats. Man kan inte bygga det nya genom att gå tillbaka till det gamla, till stadier i utvecklingen som är passerade. Det är mossigt och ålderdomligt. Det är omodernt, och det är fel. Risken är att vi med denna typ av utveckling inte heller får en skola som står i relation till det näringslivet kräver och det konkurrenskraften för vårt land kräver. För den som tror på ett livslångt lärande är det oerhört märkligt att regeringen skär ned på vuxenutbildningen. Sedan för man tillbaka en liten del och försöker lansera det som ett nytänkande, att man har gått in i en annan konjunktur. Man vuxenutbildning ska vara en långsiktig åtgärd. Den kommer i framtidens samhälle om man eftersträvar ett modernt samhälle att vara mycket viktig för människors möjligheter till nya arbeten och nya livschanser. Dessutom kommer den att vara en viktig faktor för näringslivets utveckling. Jag vill ta upp några viktiga principer. Avsätt större resurser till skolan. Vi föreslår nu en satsning på 3 miljarder. Det är inte nålpengar. Det är verkningsfulla medel som man behöver i skolan, och det är mer pengar än vad ni i den borgerliga alliansen föreslår. Inled en riktad satsning på förskolan, med riktade statsbidrag som ska användas till personal i förskolan och inte till någonting annat. Det är ett krav som vi för fram och som vi kommer att driva . Inför en lärarauktorisation som ett grundläggande kvalitetskrav. Skapa nationella regler som utgår från att pengarna inom skolan ska fördelas så att elever med stora behov också garanteras den hjälp de behöver. Sätt kvalitetsfrågorna i centrum, i stället för de administrativa frågorna. Det ger mer resultat, och det skapar inte mer byråkrati. Se vuxenutbildningen som en långsiktig investering och inte som en arbetsmarknadsåtgärd. Det är också av utomordentligt stor vikt att vi ser till att värna om de lokala och regionala högskolorna. De har gett människor över hela landet möjligheter till studier. De har höjt kompetensen, kunskapsnivån, i regionen. De har bidragit till näringslivets konkurrenskraft. Jag vill bara påminna om ett faktum som vi inte ska glömma bort, nämligen att delar av borgerligheten har varit emot denna utveckling och aktivt motverkat de regionala högskolornas utveckling. Då sätter man stopp för antalet platser på högskolan. I praktiken får det här en effekt , nämligen att andelen som börjar på högskolan kommer att minska rejält . Detta med omfördelning av platser inom högskoleväsendet riskerar också att få negativa effekter. Kombinationen av en återgång till ett gammaldags tänkande som gäller gymnasiets uppbyggnad, nedrustning av vuxenutbildning, försvårande för elever med arbetslivsbakgrund att komma in på högskolan och stopp för nya platser riskerar att leda till en försvagning av lokala och regionala högskolor men också till ökad social snedrekrytering. Vi ska komma ihåg att i omvärlden expanderar man utbildningarna. 430 () replik: I moderna samhälle behövs inga svetsare eller rörmokare som fixar avloppsrören hos , det har vi lärt oss. Men vi har försökt råda bot på det här, och letar vi med ljus och lykta efter en svetsare eller någon som har handens kunskaper, praktiska kunskaper. Vi vet att det beror på att Socialdemokraterna har förnekat arbetets värde. Det här är skrämmande. När talar om kunskap är det som att alla ska ha teoretisk kunskap. bevare mig, säger jag, för jag vill leva i ett samhälle där vi har alla typer av kunskaper allt från handens kunskap till teoretisk kunskap. Hur kan ett arbetarparti som Socialdemokraterna förneka den kunskap som vilket modernt samhälle som helst behöver och vill ha? Det tillhör faktiskt livsnödvändigheterna. har vi arbetslöshet för att ni inte har accepterat detta. 431 () replik: Det där, , är bara dumheter och rena osakligheter från din sida. Vi vill ha bra yrkesprogram med kombination av teori och praktik, bra samarbete med branschen och på det sättet utveckla moderna utbildningar, i stället för att ta inspiration av den typ av utbildning som fanns när jag gick på gymnasiet. Då hade vi en mycket tydlig uppdelning mellan yrkesprogrammen och de högskoleförberedande programmen. Inse att yrkena har utvecklats och kräver mer än de gjorde tidigare! inte in när ni ska utforma framtidens utbildningssystem. Åk och titta på de yrkesprogram där man har klarat av att få eleverna godkända, vilket är mycket vanligt. Där klarar man både den teoretiska och praktiska delen. Man samarbetar med branschen och använder det praktiska som en hävstång för att klara det teoretiska. Det finns många exempel på detta i verkligheten som kan vara nyttiga att ta del av innan man kommer med osakliga fördomar. 432 () replik: Jag har varit och tittat på dem. Kvar finns att ni har förorsakat att vi i tillverkningsindustrin får bristande arbetsresurser på grund av att det finns människor som inte tillräckligt har fått träna denna kunskap, för ni har undervärderat handens kunskap, den praktiska kunskapen. I mitt kunskapsperspektiv är alla kunskaper viktiga. Människor har olika förutsättningar och förmåga att ta till sig de olika typerna av kunskap. Där borde Socialdemokraterna kunna våga vara lite ödmjuka i stället för att påstå att jag far med osanning. 433 () replik: Det hela blir inte bättre i ditt andra inlägg. Du är mycket välkommen till kommun för att besöka Hushagsgymnasiet tillsammans med mig. Då kan du träffa representanter för yrkesprogrammen, titta på hur man har jobbat ihop med branschen och hur man har utvecklat förmågan att förena teori och praktik. I praktiken har man bevisat att er teori om hur det här ska ut är mossig och gammalmodig. Det är ingen tillfällighet att man just inom tillverkningsindustrin har ställt sig mycket frågande till vad det är ni sysslar med när ni ska göra era förändringar inom just yrkesprogrammen. Man är rädd för att det här kommer att leda till någonting som är omodernt och att man inte inser att det också krävs en teoretisk kunskap för att klara den här typen av praktiska jobb i det näringsliv som växer fram. Ni söker tyvärr era modeller i förgången tid och tänker inte framtidsinriktat och modernt. Ni måste också se att de här yrkena behöver en utveckling. 434 () replik: Det här var ett mycket intressant anförande. I morse när och jag satt på utbildningskommitténs sammanträde låg nämligen Socialdemokraternas motion där. Den speglade nog en helt annan verklighet än den som framkommer i detta anförande. Det som fanns med där var den omsvängning som faktiskt Socialdemokraterna, åtminstone vissa, tillstår. Man säger ja till den allmänna förskolan. Man säger ja till tidigare betyg, till nationella prov och till uppföljning. Man vill inte, som vi borgerliga, säga att vi ska ha skolinspektioner . Nej, här talar man . Jag måste säga att den framställning som görs här i kammaren av rimmar mycket illa med detta. Då är frågan: Har Socialdemokraterna gjort en 180-gradare en gång till? 435 () replik: Det var ett mycket intressant inlägg av . Just de frågor som du berör har jag nämligen inte på något vis tillbakavisat i mitt anförande, inte på en enda punkt. Det här var en mycket intressant retorisk svängning och ett knep från din sida för att skapa lite förvirring i just den här diskussionen. Men jag är ledsen du lyckades inte. 436 () replik: Jag blev inte så mycket klokare av detta. Då vill jag säga så här: ! I den budgetmotion som jag refererar till ser vi att ni har anammat mycket av allianspolitikens reformer. Jag skulle vilja säga att ni nu säger ja till kanske av dem. Du talar om retoriska knep. Något som jag slås av är hur ni, helt plötsligt, verkligen använder retoriska knep. Ni säger att alliansregeringen mäter och sorterar. Men när ni går in med ytterligare skolinspektioner eller har tätare uppföljningar och utvärderingar heter det att Socialdemokraterna mäter och satsar. Detta skulle jag gärna vilja få en förklaring till. Sedan undrar jag över en annan sak. Den politik som ni nu för fram är inte helt i linje med vad vare sig eller har visat på. Det skulle vara intressant att få en förklaring till det. 437 () replik: Jag räknade i en tidigare debatt här upp alla utredningar som ni har tillsatt. Det är en lång rad utredningar. De har ännu icke varit föremål för behandling. Det är något tidigt av att innan propositionen är framlagd komma och säga vad vi har accepterat och vad vi inte har accepterat. Den typen av analyser lär nog vänta tills eventuella riksdagsbeslut och propositioner föreligger, så att vi har någonting att ta ställning till. Sedan handlade det om att mäta och sortera. Vad jag försöker fokusera på är vad som är centrum i debatten. Vi tycker att det är viktigt att föra in det som händer i klassrummet i centrum i debatten. Det handlar om relationen mellan lärare och elev. Det är mycket viktigt. Därför föreslår vi mer resurser till skolan. Det handlar om fler som kan vara med och hjälpa till i klassrummen och vara bra pedagoger. Där tycker vi att en tyngdpunkt ska ligga. Ni ägnar bara kraften åt hur man ska väga och mäta. Jag tycker att man visst ska ha skolinspektion. Man ska ha uppföljning. Men glöm inte att det är lärarens relation till eleverna som avgör vad det blir för resultat på de här proven, vilka betyg de kommer att få och vad de lär sig i skolan. 438 () replik: Att barn och ungdomar undervisas av utbildade lärare är oerhört viktigt. Vi vet också att vi har stora pensionsavgångar när det gäller lärare födda . Men tyvärr verkar det som om dagens ungdomar inte är så inspirerade att välja just lärarutbildningar. Man kan undra varför det har blivit så här. Är det möjligtvis så, , att den förda socialdemokratiska skolpolitiken har resulterat i att ungdomar inte vill bli lärare? 439 () replik: Det är en intressant fråga. Det finns mycket som man kan fundera på om detta. Jag ska referera till ett samtal som jag hade med personer som just sysslade med lärarutbildning. De sade så här till mig det har också exponerats i den allmänna debatten i andra sammanhang: Varför svartmålar och alliansen den svenska skolan? De skapar ju ett läge där man tror att situationen är sådan att det inte går att jobba i den här verksamheten. Man bidrar alltså genom en propaganda till att göra någonting betydligt svartare, mörkare och eländigare än vad det är. kan man se att när debatten nyanserades genom radioinslag för sedan var det en helt annan nyans i diskussionen. Då började till och med lugna ned sig i sammanhanget och inta en mer nyanserad hållning. Ni kanske själva skulle fundera över på vilket sätt ni bidrar till att popularisera lärarutbildningarna och läraryrket och tona ned lite grann av den svartmålning som har pågått. 440 () replik: En av alliansens viktiga målsättningar med skolpolitiken är att vi ska få en skola med ordning och reda och kunskapskontroll, att vi ska få en skola med både ramar och kramar. Då tror vi att också dagens ungdomar kommer att få ett mycket större intresse för lärarutbildningen än vad som har varit fallet . 441 () replik: Vi ska ha en skola med ordning och reda. Vi ska ha en skola där man följer upp och utvärderar. Men vi ska också ha en skola där man satsar på pedagogisk utveckling, där det finns resurser, där lärarna har tid att ägna sig åt barn med särskilda behov och där man kan få ned klasstorlekarna något. Det kräver att man satsar pengar. Men det gör inte ni. Vi har 3 miljarder i vår alternativbudget. Vi har också satsat på Wärnerssonpengar tidigare, som den dåvarande borgerligheten var emot. Det handlar också om resursfrågor. Hur mycket pengar är man beredd att investera i barns kunskap? Framför allt handlar det om, vilket jag har berört tidigare i debatten, hur man är beredd att frigöra pedagogiskt ledarskap hos rektorerna, bland annat, och utveckla det. Det är någonting som är oerhört viktigt för skolans resultat. Allmänna termer om bara ordning och reda ger kanske en del i en utåtriktad bild och approach, men det som betyder något när man kommer till kärnan är vad man gör i klassrummet, hur man utvecklar pedagogiken, vad barnen lär sig. 442 FINN () replik: I utopi är alla vuxna medborgare professorer i kärnfysik, och medlet för att nå dit är kvantitet och en strömlinjeformad utbildning till högsta nivå. Hotet är mångfald och kvalitet i det egna valet av både kompetens och det yrke man önskar. talar om den gamla mossiga skolan. kan stenar med mossa vara lika vackra som, och till och med vackrare , stenar utan mossa. Man måste ibland fundera lite grann på om just hänvisningen till det gamla alltid är mossig. Det är faktiskt så att kvaliteten i mycket av det som gjordes i den gamla skolan är någonting som det är värt att bevara åtminstone visade resultaten detta. Jag undrar om till fullo har med sig sitt parti i beskrivningen att detta med kvantiteten i utbildningen står före kvaliteten när det gäller det önskade valet av kompetens och yrke. 443 () replik: Jag undrar om Finn har försökt ta åt sig lite grann av den information som jag har försökt ge. Jag har betonat just kvaliteten väldigt mycket och det centrala. Det handlar om läraren kontra eleven och fler resurser i klassrummet. Det är där jag tror att själva kärnan i kunskapsinhämtningen ligger. Det är där vi ska satsa. Kvalitetsfrågor är just det som jag har ägnat mycket tid och kraft åt . Därför är jag lite förvånad över Finn oförmåga att uppfatta just detta. Finn är kanske mer fast i det som och andra nu ska försöka med, att lite floskelartat få in någon sorts bild här, att vi inte pratar om kvalitet utan bara kvantitet. Det är struntprat. Sedan var det gamla tider. , , var det 15 00020 000 personer i det här landet som gick i så kallad högre utbildning. är vi uppe i 300 000. Det är en viss skillnad. Jag tror nog att ett modernt samhälle, ett framtida samhälle, måste bygga på det vi har uppnått och inte på drömmar om det som har varit. 444 FINN () replik: Jag ska ge en lektion i det livslånga lärandet som vi säkert delar båda två, men jag tror att har fått det om bakfoten. Under Socialdemokraternas regeringsperiod var det en lastbilschaufför som i ett radioprogram nämnde hur han hade blivit stimulerad just av att hans yrkesroll inte var tillfredsställande. Sagt och gjort, på kvällstid läste han in en juristexamen. När den väl var avklarad och dryga skulder fick han inget jobb. Han blev de facto avskedad från sin lastbilsfirma. De vågade inte ha honom kvar, för han var sannolikt den som först skulle gå när han fick ett jobb som jurist, vilket han aldrig fick.