prot · GW0952 · 2008-12-18 00:00:00 — Jag tror att vi är överens om att det är viktigt att gå vidare med frågan. Ni hade på er. Oavsett om det tar några månader eller till är det fortfarande betydligt snabbare arbetat än vad ni förmådde . När det gäller kritiken att det kommer ett åtgärdspaket för fordonsindustrin i sista stund konstaterar jag att det är det första större åtgärdspaketet som lanseras i världen. Inte ens på andra sidan har man lyckats komma helt överens än så . Även när det gäller den frågan måste man fundera över hur det ska fungera efter ett val där man mot förmodan vinner gehör för en socialistisk politik med så oerhört stora skillnader i hur man ser på hur man ska utveckla inte bara fordonsindustrin utan hur man över huvud taget ska få vägtrafiken att hänga ihop. Vilka vägar är det som inte ska byggas? Det hoppas jag att vi kommer att få svar på senare i debatten. 126 (): öppnade jag lucka 18 i min adventskalender. Det betyder att det bara är kvar till . Jag längtar dit och tror inte att jag är den enda i kammaren som gör det. är på terminen för oss riksdagsledamöter. När herr talman sänt sina varmaste julhälsningar till kammarens ledamöter skyndar vi oss härifrån för att åka hem till våra nära och kära för att fira jul. Några går, andra tar bilen, en stor del som bor långt från huvudstaden tar tåg eller flyg hem. Riksdagsledamöterna är inte de enda som reser. Jul- och nyårshelgen är kanske den tid då vi svenskar reser allra mest. Vi packar våra väskor med julklappar och julmat och reser långväga för att träffa släkt och vänner. Det kan handla om julfirande i , eller eller ett trevligt nyårsfirande i min hemstad i . Andra packar väskan med badkläder och åker längre bort, till eller , för att fly från julstressen och få lite sol och värme. För många av dessa resenärer är flyget en nödvändig livlina. Flyget är i praktiken en del av svenskarnas internationella och nationella kollektivtrafiksystem. För med dess långa avstånd och glesa struktur är flyget ett viktigt komplement till övriga kollektivtrafiklösningar. Det är smartare, herr talman, att åka tillsammans än att var och en åker för sig själv, som min kollega brukar säga. Därför är det oroande att staten successivt tar sin hand från flyget. I den infrastrukturproposition som vi debatterar föreslår regeringen ett minskat statligt engagemang och ansvar för flyget och dess infrastruktur. Förslaget säger att svenska flygplatser inte längre ska ägas av staten. I stället ska de berörda kommunerna ta över kostnaderna för drift och investeringar. Regeringen tvingar därmed kommunerna att ställa kostnader på mellan 20 och 30 miljoner mot kärnverksamhet som skola, vård och omsorg. går vi med otäck hastighet in i det som kan bli den värsta lågkonjunkturen . De svenska företagen gör sig av med omkring 5 000 anställda , och har arbetslösheten ökat med över 50 000 personer. Fordonsindustrin, skogs- och träindustrin samt byggindustrin har redan drabbats. signaleras att även personal i kommuner och landsting kommer att få problem. Enligt en färsk undersökning av Nyheterna i kommer två av tre svenska kommuner att tvingas göra neddragningar . Tusentals arbeten inom skola, äldrevård, socialtjänst, äldreomsorg och barnomsorg väntas försvinna när kommunernas penningförråd tar slut. I ett sådant allvarligt läge är det viktigare än någonsin att kunna lita på staten. För att klara jobbkrisen måste staten agera stabilt, genomtänkt och ansvarsfullt. Att i det läget göra som regeringen och lägga ytterligare tyngd på kommunernas axlar genom att låta dem ta över kostnaderna för de lokala flygplatserna är för mig helt obegripligt. I stället bör regeringen satsa på kommunerna. Om vi ska klara klimatkrisen är det viktigt att så mycket långväga resande som möjligt förs över från flyg till tåg. Vi socialdemokrater föreslår därför att två tredjedelar av de statliga infrastrukturinvesteringarna går till att bygga ut järnvägsnätet. Det ska jämföras med regeringens fördelning, där endast en tredjedel satsas på järnväg. Men även med en mycket snabb utbyggnad av järnvägsnätet kommer det att finnas regioner som saknar ett realistiskt alternativ till flyget. Vi anser att staten i dessa fall måste garantera god tillgång till flygtransporter. Om man kapar den livlina som flyget utgör äventyrar man hela regionens framtid. Regeringen föreslår i sin infrastrukturproposition att statens ansvar ska begränsas till ett så kallat basutbud bestående av tio flygplatser. Bland dessa finns pålitliga kassakor som , , och , flygplatser som tillsammans gjorde en vinst . De statliga garantier som regeringen föreslår är alltså inget annat än ett hjärnspöke. I praktiken vill regeringen i allt väsentligt införa flygplatsverksamhet på marknadens villkor. De flygplatser som drivs av men inte kommer att ingå i basutbudet vill regeringen överlämna till hugade regionalintressenter. Om det saknas köpare, det vill säga om kommuner som i lågkonjunkturens spår väljer att prioritera skolan och omsorgen framför flygplatser som , eller , ges exklusiv rätt att besluta om flygplatsen ska få leva kvar eller inte. Det är alltså en nödutgång för kommunerna, och den enda som kan bryta plomberingen och öppna vägen till räddning är regeringen i alla fall så länge vi socialdemokrater är i opposition. är det att knyta ihop säcken. Jag hoppas att mina argument har öppnat åtminstone någon lucka hos de borgerliga ledamöterna. Vi socialdemokrater röstar nej till regeringens hafsiga förslag om att föra över ansvaret för flygplatserna på kommunerna. Jag ställer mig självfallet bakom alla socialdemokratiska reservationer men väljer för tids vinnande att yrka bifall till Socialdemokraternas reservation 39. 127 () replik: Det var intressant att höra Mejern tala varmt om det svenska flyget. Jag delar i stor utsträckning åsikten att det är viktigt med flyg. Det är väldigt viktigt att vi har ett fungerande flyg. Jag kan inte låta bli att fråga hur ni i den samlade vänstern ser på den framtida flygtrafiken i vårt land. Det finns andra partier i vänsterblocket som inte alls vill prata om ett framtida flyg, i alla fall inte så varmt som Mejern. säger att nu försvinner pengarna till det svenska flyget. Därför skulle jag vilja fråga om han kan hänvisa till var i betänkandet det står att vi minskar anslagen till flyget. Jag kan hjälpa honom lite grann på traven. Det sägs nämligen att anslagen nu förblir oförändrade och att vi kommer att ha en ny hantering . Var i betänkandet står om den hotbild som Mejern försöker få fram? Jag förmodar att det också kommer att stå i något lokalt pressmeddelande från Mejern där han hävdar detta. Kan han tala om varifrån han får sina så kallade uppgifter? 128 () replik: Om jag har talat varmt om flyget kan jag då inte beskylla för att han inte förstod det, för dialekten förstår han i alla fall. Mycket riktigt är jag livrädd för att vi inte ska ha kvar det transportmedlet för att kunna ta oss fram, alltså innan vi fått en ersättningstrafik. Jag ska försöka tolka rätt när han talar om den samlade oppositionen. Om han syftar på och att vi inte skulle vara överens vill jag säga att det är en lögn att påstå att vi och har skilda uppfattningar i den här frågan. För orter där det inte finns ett tidsmässigt rimligt alternativ till flyget menar både vi och att staten måste ta sitt ansvar genom att hålla flygplatserna vid liv. 129 () replik: Det innebär att när vi får i gång en bra järnvägsinfrastruktur vad gäller exempelvis transporterna mot , och järnvägstrafiken fungerar ypperligt mellan och , då har till exempel , enligt Mejerns synsätt, en tillförlitlig förbindelse och kan läggas ned. Det kanske vi ska ta i ett lokalt pressmeddelande. Men det är inte alliansens uppfattning. Vi vill ha fungerande flygplatser ute i regionerna. Det är inte så att man ska välja endera, flyg eller tåg. Det finns skäl till att ha både flygplats och tåg. Men jag får nog efter Mejerns inlägg sätta mig i kammaren och skriva ett pressmeddelande om vad jag nu har hört. Jag har fortfarande inte fått svar på var i detta betänkande det står om denna hotbild. Detta är ganska viktigt för svenska folket tror jag, när det hör på Mejern. Var finns i skrift denna hotbild om att vi tänker dra ned resurserna för flyg och flygplatser i ? Var finns det i betänkandet? Om nu inte Mejern kommer att svara heller kan jag redan nu säga till dem som läser protokollet att det inte står någonstans. Det är fabler som Mejern producerar. 130 () replik: Både jag och är flitiga tågresenärer. Du vet lika väl som jag att det är katastrof. Det funkar inte. Sedan ni har tagit över är det förseningar i stort sett . När vi får trafiken att fungera som ett tidsmässigt rimligt alternativ kan det hända att inte kommer att få statligt stöd. Så är det; det förstår jag och håller med om. Men jag anser att det är oroväckande att regeringen inte tar sitt ansvar för luftburna kollektivtrafik. Jag tycker rent ut sagt att regeringens flygpolitik har havererat. Med tanke på den rådande lågkonjunkturen är det helt uppåt väggarna. Det är rent ut sagt tokigt att låta kommunerna ta över statens ansvar. Regeringen tvingar därmed kommunerna att ställa vård, skola och omsorg mot kollektivtrafiken och flyget. Jag tycker att det är felaktigt och dumt. 131 (): Vi har debatterat framtida transportpolitik och infrastrukturinvesteringar plus en massa annat i snart . Då har givetvis väldigt mycket blivit sagt. Med risk för att upprepa vad som tidigare framförts i debatten, framför allt av statsrådet, som är kvar, och mina andra allianskolleger tar jag ändå till orda i förvissningen om att bra saker förtjänar att sägas till. Transportpolitik handlar om att skapa förutsättningar för ekonomiskt effektiva, långsiktigt hållbara och internationellt konkurrenskraftiga transporter för medborgarna och näringslivet i hela landet. Det är då viktigt att ha ett trafikslagsövergripande synsätt och att på ett effektivt, säkert och miljövänligt sätt använda alla trafikslag, både för sig och i kombination. Vi måste naturligtvis också utveckla ett bra samarbete mellan trafikslagen, låta regionerna medverka i utvecklingsarbetet och se till att människor och företag kan välja de bästa transportalternativen. Ledorden för en förnuftig, ekonomiskt försvarbar och hållbar infrastruktur måste som jag ser det vara långsiktighet, samordning, effektivisering, ökad konkurrens, kundanpassning, det vill säga människors och företags behov, och miljövänliga och klimatsäkrade transporter. Men vi har inte endast de här ledorden för framtiden att ta hänsyn till. Vi har också ansvar för att ta hand om och underhålla det som finns. Tyvärr har tidigare s-regeringar lämnat efter sig ett underhållsberg av sällan skådad storlek på drygt 30 miljarder och stora hål i finansieringsbudgetarna för redan planerade projekt. Reparation av tidigare regeringars försyndelser måste också läggas till listan. För att uppnå effektivitet och pålitlighet i det svenska transportsystemet för näringslivets utvecklingsmöjligheter är det nödvändigt att skapa nationella stråk för godstransporterna genom landet, vilka naturligtvis måste ha bra anslutningar till de viktigaste hamnarna och terminalerna för att underlätta omlastning. Det är också viktigt att de så kallade kapillära väg- och järnvägsnäten fungerar för att mata trafik till de här stråken. Därför är våra satsningar, både närtidssatsningen och den långsiktiga planen på enskilda vägar och mindre järnvägar, oerhört viktiga. De enskilda vägarna är av avgörande betydelse, naturligtvis för jordbruk och skogsbruk, den råvarubaserade industrin och turismen, men också för andra typer av näringsliv och för möjligheterna för människor att bo och leva på landsbygden. Dessa vägnät spelar en stor roll i vägtransportsystemet genom att vara kapillärer det är därför de kallas så ut till de stora statliga vägarna. Vi vet alla att slitaget har ökat på de enskilda vägarna , bland annat på grund av stormarna och och oönskat stora avverkningar och transporter av virke. Dessutom kan vi väl ana att framtida klimatförändringar också kommer att orsaka skador av olika slag. Därför finns det också en beredskap att skjuta till ytterligare medel för enskilda vägar under åtgärdsplaneringen. Det är inte bara för att mata trafik till de nationella stråken som det kapillära järnvägsnätet har stor betydelse, utan också för järnvägens totala konkurrenskraft. Jag förutsätter att alla vet att har genomfört en utredning för att få fram förslag till åtgärder för att förbättra förutsättningarna för industrispåren. går alliansregeringen vidare och ger i uppdrag att djupare analysera möjligheterna att också genomföra förslagen. Att jag pratar så mycket om detta och de olika typerna av transport beror på att det finns ett starkt samband mellan alla transportslag. För att man ska få effektivitet måste allt fungera och samordnas, från väg och järnväg till kombiterminaler, hamnar och sjön, det vill säga sjöfarten, en av mina hjärtefrågor äntligen kommer jag dit! Sjöfarten är ett kostnadseffektivt och miljöbesparande transportslag sett till transporterat ton gods per mil, om man nu kan säga så sjömil kanske det ska vara. Sjöfarten är en näring som arbetar på en internationell och starkt konkurrensutsatt marknad. av världshandeln sker genom sjöfart. I det svenska transportsystemet har sjöfarten en viktig roll. av den transporterade vikten av all import och export fraktas av fartyg, lastfartyg och färjor. Det är inte så underligt egentligen, eftersom ligger där det ligger och ser ut som det gör. Vi har en väldigt lång kust i förhållande till andra länder och är också oerhört beroende av handel med andra länder, något som vi märker av rätt tydligt . Svensk sjöfart ska naturligtvis ha möjlighet att konkurrera där den internationella marknaden verkar. I stort sett alla EU-länder med sjöfartsnäring har någon form av tonnageskattesystem. Vi har inte det. Den politiska enigheten om att införa ett system av denna typ är stor. Vi vet alla att det i gjordes ett tillkännagivande för införande av ett tonnageskattesystem. Själv har jag också motionerat i frågan. Socialdemokraterna gör nu ett stort nummer av att alliansregeringen inte kommer till skott . Själv hade man utredning och på sig att införa systemet, men vågade aldrig lägga förslaget på bord. Jag kan inom parentes nämna att utredningen inte var alldeles perfekt. Den håller på att kompletteras . Det svenska sjöfartsstödet är bra, men visst inte lika bra för redarna som tonnageskatt och sjöfartsstöd. Alliansregeringens prioriteringar för arbetslinjen, för fler i arbete, för färre i utanförskap, för möjligheter för allt fler att leva på sin egen lön utan bidrag och för bättre pensioner har gått före kraven på tonnageskatt. Det är helt okej, men icke desto mindre är det långsiktigt för svensk sjöfart och svensk sjöfarts konkurrenskraft helt nödvändigt att finna ett system som harmoniserar mer med det europeiska och det internationella. Det är inte alls på det sättet att vi skyller på finanskrisen, att det är därför det inte kommer fram , men kan jag säga att det är klart att det inte har underlättat att få frågan högst på dagordningen när man har en krissituation för fordonstillverkningsindustrin, ett ökat antal varsel och en global finansiell kris. Så är det. Något vi inte ska glömma är att det trots alla olika typer av skattesystem finns en tillväxtpotential i den svenska sjöfarten och framför allt närsjöfarten i såväl som i . Närsjöfarten och de inre vattenvägarna har utnyttjats allra bäst och byggs ut allra bäst i andra delar av . En bra satsning på lokal infrastruktur, som jag tidigare var inne på, kommer att gynna och möjliggöra en ökad satsning på närsjöfart också i , och det är vad vi jobbar för. Dessutom finns det glädjande nog goda exempel på en gynnsam utveckling här hemma när det gäller kollektivtrafik till sjöss och överflyttning av godstransporter från väg till sjö. I planerar Styrsöbolaget och för persontrafik med snabbgående fartyg i södra skärgården. Det är till en början från ön till . Men ett nästa steg är att köra ända in till miljövänligt och utan svall. Det är en byggd i kolfiber som är bekväm och bränslesnål som på försök har visat sig vara suverän för såväl passagerare som miljö. Inte bara i utan också i finns goda idéer. färjerederi har föreslagit att vägfärjorna ska kunna ta en del av den tunga trafiken på vägfärjor mellan den södra och norra delen av vägfärjorna har ledig kapacitet för att på så sätt göra ganska betydande vinster och pengar. Det innebär minskade utsläpp och minskad energiförbrukning. Det har varit en lång debatt fastän timmen inte är sen. Jag skulle trots det vilja ta upp ytterligare en dimension i propositionen och betänkandet. Det handlar om effektivisering av infrastrukturens planeringsprocess. För var jag kommunalråd i och hade ansvar för stadsbyggnad och bebyggelseplanering. Redan då oroades jag och har oroats av att så många av våra infrastrukturprojekt, och inte bara de större, utan även de medelmåttigt stora men betydelsefulla, försenats onödigt länge med vårt system med dubbla procedurer och dubbla överklagandeprocedurer genom PBL och . Vår lagstiftning är självfallet till för och ska gagna miljön och ska också öka enskilda individers påverkansmöjligheter men får tyvärr motsatt effekt när det gäller de praktiska resultaten i verkligheten. Tidsutdräkten vad gäller igångsättande av projekt gör att miljöpositiva effekter av till exempel byggande av en järnväg som ger samhällsekonomiska vinster försvinner upp i skyn. Därför vill jag lyfta fram att det är glädjande och positivt att en utredning nu tillsätts för att kunna komma med förslag att snabba upp processen för samhällsnyttiga infrastrukturprojekt. Det går nämligen att göra en hel del inom nuvarande system, men för en del andra saker krävs det eventuella lagändringar. Det är positivt att arbetet kommer i gång. Jag ser med tillförsikt fram emot detta. Jag yrkar slutligen bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 132 () replik: Jag har bara en kort liten fråga till . Det gäller strategiska hamnar och kombiterminaler. Vi fick tidigare höra av ministern att orsaken till att man inte har pekat ut dem är att det har varit en angelägenhet. Ni brukar ägna er åt historiska exposéer av vad vi har gjort tidigare. Jag konstaterar att en tidigare företrädare till i trafikutskottet, nämligen , ställde följande fråga direkt till statsrådet när vi diskuterade transporter: Hur kommer det sig att man inte kommer till skott i så många frågor? Det handlar om att specificera de prioriterade hamnarna och kombiterminalerna. När ni var i opposition drev ni på att det minsann skulle pekas ut vissa prioriterade hamnar och kombiterminaler. Sedan tillsatte den socialdemokratiska regeringen med stöd av och en utredning som kom fram med ett betänkande 2007 där man föreslog och pekade ut strategiska hamnar. Ni lägger det i malpåse och hänvisar till om jag uppfattar ministern rätt att det är en angelägenhet. Vi diskuterar inte ägandefrågan. sade i sitt anförande är att det är viktigt att bygga strategiska hamnar och inte bara peka ut dem. Det handlar om att man ser till att det finns kapillärspår, vägar, järnvägar in och ut ur hamnarna. Jag uppfattar ändå en viss nyansskillnad här i beskrivningen om det är viktigt eller inte viktigt att peka ut hamnar och kombiterminaler. Det skulle vara mycket tacksamt om vi kunde få ett klargörande av vad det är som gäller. Är det viktigt att vi har vissa hamnar och kombiterminaler som prioriteras när vi gör infrastruktursatsningar? Då måste vi faktiskt också se till att de får hög prioritet. Jag vill också påminna om att det gick ut på att det skulle vara åtaganden för dem som blev prioriterade och inte bara en massa rättigheter. Man skulle också ta på sig vissa uppgifter. 133 () replik: Jag tror att har uppfattat mig ganska rätt. Det är viktigt med de strategiska hamnarna. Det som gäller är att regeringen inte ville gå vidare efter ganska tydliga utpekande av vilka som var riktigt strategiska och säga att det absolut bara skulle vara de. Det handlar om att se till att det skapas ett regionalt samarbete och att myndigheterna samarbetar regionalt för att ta fram planer så att man får dessa noder med ordentlig tillförsel av vägar och järnvägar och att man gör en gemensam plan för detta. Det har redan visat sig att hamnarna har börjat samarbeta. Man har börjat diskutera hur man på bästa sätt ska kunna få ett transport-, väg- och järnvägsnät som kan svara mot de behov som finns. 134 () replik: Jag ska bara ta upp reservation 33 från s, v och mp om hamnar och reservation 36 av samma partier om strategiska kombiterminaler. Där säger vi i princip att vi tycker att utredningarna är väl avvägda. Men vi pekar på att kanske några områden till bör beaktas. Det gäller till exempel , och hamn. Vi har inte låst fast oss. Men vi tycker att det ändå är rimligt att vi politiker kommer fram till beslut och inte hukar för att någon är missnöjd för att just den personens strategiska hamn inte blir utpekad. Det ligger i sakens natur. Ska man peka ut några strategiska hamnar kan inte alla vara strategiska. Då har man inte gjort någon prioritering. Det är viktigt att man kommer till skott. Det är ungefär som sade. Det kan inte vara på stället marsch, utan vi måste komma till skott och våga fatta beslut i den här frågan. 135 () replik: Självfallet är underlag ett viktigt underlag vid åtgärdsplaneringen. Det är inget arbete som har gjorts förgäves. Jag tror att man ute i landet jobbar mycket efter de utpekade hamnarna. Men att regeringen i detta skede, innan man kan se vad man kan få för pluseffekter i de olika regionerna, skulle gå ut och låsa sig vid dessa bedömde inte regeringen som riktigt klokt. Vi tycker också att det är en bra tanke att inte låsa sig för dessa utan att se vad som händer i diskussionerna med verken regionalt med utredning som underlag. 136 (): Det är en knapp vecka kvar till . , nästan timme för timme, får vi genom medierna och på annat sätt information om hur mycket som går åt fel håll just . Jag tänker på alla varsel och uppsägningar som drabbar många i och världen. Vi här i kan inte påverka allt som händer. Men vi har en roll i allt detta och ett ansvar som vi därför måste ta. Vi gör det genom att fatta beslut och utforma en politik som på många sätt påverkar utvecklingen vi befinner oss i och den framtid som vi vill se. Ett av de verksamhetsområden som på ett mycket påtagligt sätt påverkar ett lands, en regions och en kommuns konkurrenskraft är dess infrastruktur. Jag pratar då om alltifrån flyg, sjöfart, tåg och väg till post och telekommunikationer ja, allt som vi har byggt upp och kommer att bygga upp för att , regionerna och kommunerna ska fungera kommunikationsmässigt. Vad vi gör kommer i hög grad att påverka hur vi kommer att ha det . Hur ser det då ut, herr talman? Det är ömsom vin, ömsom vatten. En del av har bra förbindelser. Andra har sämre. Jag tänker här prata om en del av som har det sämre och som behöver ett antal investeringar för att möta framtiden. Jag tänker prata om län och den sydöstra regionen av . Regeringen och dess partiföreträdare har slagit sig för bröstet i många olika sammanhang och sagt att de i sitt förslag har gjort en historisk satsning. Det är inte sant. Men om så vore: Hur har de så kapitalt misslyckats med att se behoven av investeringar i län och sydöstra ? Jag vet att de har fått all tillgänglig information, men tydligen har de inte tagit den till sig. De har missat att nu har varit ett av starkaste tillväxtområden. De har missat att en satsning på infrastrukturen i sydöstra också är en satsning på ekonomisk tillväxt och utveckling i hela landet samt grunden till en fördjupad integration med länderna kring . Regeringen har satt upp övergripande mål som sedan har preciserats i sex delmål. Dessa är hög transportkvalitet, tillgängligt transportsystem, säker trafik, god miljö, regional utveckling och ett jämställt transportsystem.