prot · GV09123 · 2008-06-05 00:00:00 — Jag tror inte heller att detta på kort sikt kommer att leda till något slags jätteuppsving i spionaget mot . Men jag vet inte heller. Därför skulle det vara välgörande att ta steget och strukturellt separera i detta fall vital infrastruktur så att vi har den i gemensam ägo. Då skulle vi över huvud taget inte behöva diskutera denna aspekt. Men vi skulle ändå vinna alla de fördelar som högeralliansen nu talar om med bättre konkurrens, tillgång för alla och en större tillgänglighet så att vi på det sättet också skulle kunna ha konkurrensneutralitet mellan de olika aktörer som vill använda nätet. Vi skulle vinna alla dessa fördelar utan att behöva riskera något annat. Jag vill tydligt göra klart att vi över huvud taget inte vill sälja ut detta. Så är det. Vi tycker att vital infrastruktur ska vara gemensamt ägd. Det är mot den bakgrunden som hela denna diskussion blir fullständigt obegriplig. Gäller detta vägar och järnvägar också? 19 () replik: IT-säkerheten är onekligen en viktig aspekt, och man måste ständigt arbeta för bättre IT-säkerhet. Det går inte att säga att vi nu har jobbat hårt, att vi nu har fixat allt och att vi nu är klara med IT-säkerheten. Vi måste ständigt arbeta för ökad IT-säkerhet. står vi här och diskuterar funktionell separation och om ägande av infrastruktur skulle påverka IT-säkerheten. Jag ska citera PTS kommentar angående detta. Man säger: Utredningen pekar på att ägandet i sig inte är något skydd för avlyssning eller säkerhet. Det kan snarare invagga i en falsk säkerhet. Exempelvis har såväl stat som kommuner genom upphandling av kommunikationstjänster utnyttjat olika leverantörer. Några av dessa leverantörer är privatägda med utländskt kapital. Det har inte hindrat staten från att välja dessa leverantörer och skulle troligen ha varit ett brott mot upphandlingsreglerna om man försökt förhindra dessa aktörer. 20 () replik: upprepar vad hon sade i talarstolen tidigare, nämligen att detta inte är något problem. Hon sade också att säkerheten är oberoende av vem som äger nätet. Nästan exakt stod som ansvarigt statsråd för försäljningen på en presskonferens inte så långt härifrån och sade att de försvars- och säkerhetspolitiska aspekterna av en försäljning av Sonera ännu inte är lösta. Det är alltså ett problem som ännu inte är löst. Vad är det som gäller? Är det det som sägs inför detta beslut i från högeralliansens företrädare, eller är det det som statsrådet säger? Jag tror faktiskt mer på i det här fallet än på det som sägs i den här kammaren. Därför blir jag så orolig, när vi nu ska ta beslut om detta, över att alla aspekter av denna separation, oavsett om den är funktionell eller strukturell, i grund och botten inte är utredda, framför allt när vi nu också ser att det är en försäljning på gång. Ett bud har lagts, och det kommer säkerligen att förhandlas ett antal gånger. Men det är inte helt otroligt, med tanke på den loppmarknadsmodell som ni har startat med statlig egendom, att Sonera kommer att vara nästa bolag som säljs ut. Då är min fråga återigen: Varför kan vi i detta fall inte separera nätet från bolaget och behålla det i gemensam ägo och göra det tillgängligt för alla bolag på samma villkor? Vad är det man vinner på funktionell separation som man inte vinner på strukturell separation? Vi har tidigare hört att det vore ett ingrepp i äganderätten. Utdelning av aktier i dotterbolag har skett på Stockholmsbörsen otaliga gånger, och det kommer också att ske . Det är ingenting ovanligt. Det är inte något slags kommunistiskt påfund. Det är en viktig del av hur börsen och vårt marknadssystem fungerar. Så vad är problemet? 21 () replik: En separation är ett sätt att förbättra konkurrensen på bredbandsmarknaden och är ett nödvändigt steg för att få bättre möjligheter så att fler aktörer kan erbjuda elektroniska tjänster på marknaden och är helt oberoende av försäljning av aktier. talar sig varm för strukturell separation. Men hur skulle han säkerställa bra konkurrens på bredbandsmarknaden, och hur skulle han säkerställa en dynamisk marknadsutveckling och ett bra utbud av olika elektroniska tjänster för bredbandsmarknaden? Betyder proportionalitetsprinciper ingenting för Socialdemokraterna? 22 () replik: Vi har vägar i detta land. Vi har otaliga mil med vägar i detta avlånga land. Dessa vägar är företrädesvis i offentlig regi. Det innebär att vem som helst får köra på dessa vägar. Det är precis på samma sätt som vi tänker oss detta ett gemensamt ägt nät. Där skulle de som vill erbjuda tjänster av olika slag kunna köpa in sig på samma villkor och sälja sina tjänster. Jag tycker att det är oerhört konstigt att man inte tror att ägandet har någon betydelse. Om ägandet inte hade någon som helst betydelse, vad skulle då vara vitsen med att köpa upp Sonera för ett utländskt bolag? Om ägandet inte hade någon som helst betydelse skulle man inte som i detta fall betala för detta bolag. Det är klart att det har betydelse vem som äger ett nät. Om ägandet inte har någon betydelse, innebär det att borgarna nu också som nästa steg ska sälja ut vägnätet, järnvägsnätet och elnätet? Det kan låta som en absurd tanke för dem som sitter och lyssnar på den här diskussionen. Men det är samma princip. Ett telenät är ju vital och grundläggande infrastruktur. ska det säljas ut därför att man av princip tycker att svenska staten inte ska äga den här typen av bolag. Men återigen går det uppenbarligen bra om det är den franska staten eller någon annan stat som gör det. Jag får inte ihop den här ekvationen. Det tror jag beror på att det i grund och botten inte finns några rationella skäl för det som man håller på med , utan det handlar om dogmatism och blind ideologi där allting ska krängas ut till varje pris. Om det med badvattnet följer vital infrastruktur må det så vara. Det är så den politiken ser ut. Det är därför som vi har yrkat avslag på detta förslag. Vi vill strukturellt separera detta nät därför att det är så viktigt, och vi vill behålla det i gemensam regi. Jag har tyvärr inte fått några svar på varför detta inte skulle vara möjligt. 23 (): Det finns ett talesätt som lyder: Sent ska syndaren vakna. Det är väl det som man nu kan applicera på Socialdemokraterna när de nu så kraftfullt från talarstol hävdar hur man borde ha gjort. Det kan man ha respekt för. Men varför gjorde ni inte detta under era vid makten med regeringen ? Ni inledde till och med en omvänd loppis, , under ledning när ni lurade svenska folket att köpa Teliaaktier för , innan ni ens hade tagit i frågan om detta med strukturell eller funktionell separation. Det är bra att ni efter hand kommer på en del goda idéer. Men ni hade på er att genomföra detta. Jag tycker att det är bra att den här regeringen nu tar sig an frågan. Jag tillhör dem som skrev på att det hade varit klokt att gå ännu ett steg längre och göra en strukturell separation. Men jag har fått höra att det finns väldigt många invändningar mot det också. Det skulle ta , det skulle vara krångligt, mycket byråkratiskt och en väldig juridisk process. Då är det väl bra att man tar ett första rejält steg på området. Sedan har vi PTS och som får se till att marknaden blir bättre, att den kommer att fungera bättre. Det är verkligen rimligt att ifrågasätta varför staten inte redan vid bolagiseringen av genomförde en separation, strukturell eller funktionell, och avskilde kopparaccessnätet och grossistförsäljningen från slutkundsverksamheten. Då hade man fått en transparent verksamhet utan incitament för att skapa fördelar för ägarna. Att genomföra en strukturell separation mot Telias vilja skulle vara en väldigt komplicerad process och skulle riskera att skada företaget och orsaka en värdeförsämring för ägarna, staten och småspararna. Även om Telias ledning bejakade en sådan process skulle den vara så komplicerad och kostsam att det skulle kunna bli väldigt tidsödande. Kommer en lagändring om funktionell separation att medföra en verklig förändring? Den engelska lösningen, open reach, ses som en förebild av många andra länder. Erfarenheten från visar att konkurrensen har ökat, men kan man dra slutsatsen att en funktionell separation inte automatiskt garanterar likabehandling på marknaden. Den engelska regleringsmyndigheten har därför valt att föreslå en kompletterande lösning där den dominerande aktören ska tvingas lämna servicenivåer. Till dessa kopplas också kraftfulla böter om avgivna löften bryts. PTS bör enligt min mening titta på den modellen för att få den svenska marknaden att fungera bättre. Det som hänt i är också att vi har Access som bildades av Sonera. Det ombildades till ett eget bolag. Det här nätbolaget har satsat hårt på att lansera sig som en strikt marknadsneutral leverantör som behandlar alla kunder lika. Bolagets vd deklarerade i en intervju i att Sonera bara är en kund bland andra och inte kunde räkna med särskilda förmåner. Men läser man tidningarna blir man lite betänksam kring om orkar leva upp till detta? Just i var det en artikel där en aktör påtalade att man inte levde upp till det här. Jag tycker att det beträffande svaret från Access fanns en del övrigt att önska. Slutligen, , du tog parallellen med vägar. Har du glömt bort att av det svenska vägnätet är enskilt ägt? Men det är tillåtet för alla att köra på vägarna i det enskilda vägnätet, så allt behöver inte vara statligt ägt för att det ska fungera och för att det ska vara tillåtet för allmänheten att nyttja det. 24 () replik: Låt mig börja med att korrigera . Det är inte alls tillåtet att köra på alla vägar. Det är de vägar för vilka det finns ett statligt anslag som man får köra på, så den analogin håller inte riktigt. , jag vet vad du tycker i den här frågan. Du har uttryckt dig också tillsammans med andra i artiklar. Du har ju själv tyckt att det tillvägagångssätt som den tidigare regeringen hade när det gällde har varit fel och farligt; så har du uttryckt det. har du chansen. Du har chansen att rösta rätt. Du har chansen att visa att det här går att göra på mer än ett sätt. Gång på gång har vi sett olika företrädare för ute i landet ge uttryck för en ganska sympatisk hållning. Men sedan har ni varenda gång i denna kammare vikt er för den dogmatism som framför allt är företrädare för. Kommer du att vika dig också den här gången, ? Det hela är inte längre en teoretisk diskussion. finns det ett konkret bud på . I detta ingår fortfarande också telenätet. Vad kommer du, , att göra? Kommer du att följa din övertygelse, eller kommer du som många centerpartister tyvärr alltför ofta gör lägga dig platt för marknadsdogmatism? Jag ska passa på att ställa mina frågor även till dig eftersom ingen tidigare svarat på dem: Vad är det som gör det mer rätt att andra stater äger den här typen av bolag och den här typen av infrastruktur när svenska staten uppenbarligen inte ska göra det, av ideologiska skäl? Vad är det som gör det mer rätt att franska staten äger Sonera än att svenska staten gör det? 25 () replik: Jag skulle kunna förstå resonemang om det som gjordes då han själv delvis satt i regeringen var ett exempel på en framgångsrik och framsynt hantering av de här frågorna. Det var ju er regering som påbörjade försäljningen ni säger utförsäljning; vi använder inte det ordet av Sonera. Det var en omvänd loppis. Dessutom lurade ni svenska folket att betala ungefär dubbelt så mycket för aktierna. Det där gjorde ni 1999. Vad är det som gjort att ni nu har kommit på bättre tankar? Har ni gjort en makeover och helt och hållet tänkt om, eller vad är det fråga om? Varför inte heller den frågan har du svarat på gjorde ni inte åtminstone någon typ av uppdelning, en funktionell eller en strukturell separation, beträffande det accessnät som ni nu är så oerhört angelägna om att värna? Det skorrar lite falskt när ni nu liksom i eftertankens kranka blekhet har kommit på någonting mycket bättre. Inledningsvis sade jag att jag tycker att det är bra att regeringen nu har börjat ta tag i frågan. Det är bättre att göra en funktionell separation än att inte göra någonting alls. I vår artikel på dristade vi oss till att resonera om det inte hade varit ännu bättre att gå ännu längre. Men det är bättre med ett första steg än inget steg alls. Dessutom har jag fått höra ett antal argument om hur svårt det är att genomföra den strukturella separation som jag personligen hade tyckt var allra bäst. När det gäller vägnätet får du nog ta ett nytt resonemang med din vägexpert i gruppen, . Vi kan ge oss ut i skogarna och räkna hur många vägbommar vi har i som förbjuder allmänheten att köra på vägar inom ett vägnät som till är enskilt ägt. Det finns inte särskilt många. Den helt övervägande delen av det svenska vägnätet, både det enskilda och det allmänna, är tillgängligt för allmänheten, öppet och fritt. Det är alltså inte bara de enskilda vägar för vilka det finns statliga bidrag som är öppna. 26 () replik: har du chansen, ! Det förslag som du tycker är det bästa ligger på bord. Du har ju lagt fram en reservation med just ett sådant förslag. har du chansen att rösta för det. Vad är det som hindrar? Är det partipiskan som viner, , och som hindrar dig? Det är ju inte en brist på kloka förslag som hindrar dig sådana har Socialdemokraterna, med flera lagt fram. Varför gjordes inte mer tidigare? Vi hade inga planer på en total utförsäljning av Sonera, och någon total utförsäljning av accessnätet har det aldrig funnits några planer på. Men oavsett vilket: När man som vi gjorde förlorar ett val måste man naturligtvis sända ut en signal till väljarna om att vi funderar på hur bra vi har kunnat göra saker. Vissa saker hade vi säkert kunnat göra ännu bättre. Andra saker kommer vi att helt och hållet omvärdera. Om tycker att den förra socialdemokratiska regeringen inte gjorde det rätta om det var fel från perspektiv vad är det då som gör det rätt om man gör ytterligare ett fel? Två fel blir ju inte heller rätt, ! Eller tycker du det? har inte besvarat den fråga som jag ställt till alla ledamöter, nämligen: Vad är det som gör det principiellt mer rätt att franska staten äger Sonera med den infrastruktur som vi pratar om än att svenska staten gör det? Om principen är den har ju flera redogjort för att staten inte ska äga den här typen av bolag undrar jag: Gäller det bara svenska staten, eller gäller det också andra stater? 27 () replik: börjar debatten bli väldigt intressant. Synd att inte har rätt till ytterligare replik. Han säger: Vi planerade inte en total utförsäljning. Nähej, men varför gick då till och begärde ett obegränsat mandat för en försäljning? Varför gjorde man det om man inte hade tänkt sig att fortsätta? Och vad är det för skillnad principiellt mellan franska staten, Sonera i och andra aktörer? Och i har vi . Var ska man dra gränsen? Vissa bolag förbjuder man att närma sig, att samverka eller att köpa och så vidare. Jag noterar att inte återkom till vägfrågan. Det fanns väl inte så många argument kvar. Det är faktiskt så att av vägnätet är enskilt. Den övervägande delen av det är tillgänglig för allmänheten. Nej, jag tycker att det är klent med svaren på den vänstra sidan på varför man inte gjorde någonting, varken en funktionell eller en strukturell separation. Jag tycker att jag har varit tydlig med att jag personligen gärna hade sett ett rejält försök att göra en strukturell separation. Det har inte lyckats. Man tar ändå ett bättre steg än det ni förmådde . Man gör en funktionell separation. Man ålägger PTS och att följa det här noga. Därmed har vi tagit ett steg åt rätt håll. Jag beklagar att det inte var möjligt att göra det allra bästa. Men jag tycker att det är klokt att rösta för det här. Det är mycket bättre jämfört med att ni inte gjorde någonting alls under era . Då fick det bara lunka på tills problemen uppstod. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 8 § Förhandsgodkända insamlingssystem för förpackningar och papper Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2007/08:MJU8 Förhandsgodkända insamlingssystem för förpackningar och papper (prop. 2007/08:129). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) 9 § Bostadsförsörjningsfrågor och Hyresrätt och bostadsrätt m.m. Föredrogs civilutskottets betänkande 2007/08:CU18 Bostadsförsörjningsfrågor och civilutskottets betänkande 2007/08:CU19 Hyresrätt och bostadsrätt m.m. 28 (): var vi i civilutskottet överens om att genomföra en bred bostadspolitisk debatt i slutet av riksdagsåret. Vi valde att invänta förslagen i utredningen om allmännyttans villkor för att kunna ta ett samlat grepp om bostadsfrågorna. Därför har vi också valt att behandla samtliga motioner väckta under den allmänna motionstiden i de två betänkanden från civilutskottet som vi nu ska debattera. togs från civilutskottets kansli på ledamöternas önskan kontakt med ansvarig minister för att han i egenskap av bostadsminister skulle kunna medverka vid debatten. i fick vi veta att bostadsministern inte vill lägga sin tid i för att tillsammans med företrädare för samtliga partier ge regeringens syn på varför bostadsfrågorna är bortprioriterade. Jag tycker att det är ynkligt att bostadsminister inte är här . Jag tycker att det är snudd på oansvarigt att negligera en så tydlig önskan från . anser uppenbarligen att bostadsfrågorna har diskuterats mer än nog och att han har lagt tillräckligt med tid på interpellationsdebatterna. Jag tycker att det är mycket märkligt, för jag kan konstatera att han med mindre variationer använder samma talarmanus varje gång. Man kan lägga de olika debattinläggen bredvid varandra utan att se någon större skillnad. Så mycket tid och kraft på dessa debatter kan inte ha tagits i anspråk. anser att ledamöter helt ska avstå från att använda de få instrument vi har för att ställa regeringen till svars. vill diktera villkoren för debatten, och han tycker att vi har ställt för många frågor. En sak kan jag lova : Vi kommer att fortsätta eftersom det verkar vara det enda sättet att komma till tals med herr ministern. Varför är vi socialdemokrater så angelägna om att debattera de bostadspolitiska frågorna? Svaret är såväl väldigt enkelt som självklart. Vi anser att den sociala bostadspolitiken är en självklar del av den generella välfärdspolitiken. För oss är det naturligt att samhället, staten och kommunerna tar aktiv del i utformandet av en bostadspolitik med sociala ambitioner. Vi har i vårt land en lång tradition av att samhället tagit ansvar för såväl lagstiftning som ekonomiska förutsättningar, och vi anser att vanliga löntagare ska kunna bo bättre än vad deras ekonomi egentligen tillåter. Det är själva innebörden i begreppet social bostadspolitik. Den borgerliga regeringen har sett till att vi i har tappat av tid för att få till stånd en strategi för de allmännyttiga bostadsföretagen inom ramen för EU-medlemskapet. Den så kallade Kochska utredningen, som har lagt fram förslag på allmännyttans område, har lämnat ifrån sig förslag som inte stöds av någon med undantag för de privata fastighetsägarnas lobbyorganisation. Utredningens analyser och förslag innebär en brutal omläggning av bostadspolitiken om de genomförs. Den sociala bostadspolitiken, där de kommunala bostadsföretagen och deras roll i hyressättningen spelar en stor roll, avskaffas med utredningens förslag. Jag och många berörda runt om i landet vill ha ett besked av . Står regeringen bakom de här förslagen? Det verkar vara en strategi från den borgerliga regeringen att tala väl om det svenska välfärdssamhället för att sedan bakvägen rasera förutsättningarna genom att riva ned de institutioner som den svenska modellen bygger på. Vi har sett det i arbetsmarknadspolitiken, och är det tydligen dags för bostadsmarknaden. Utredningen har inte levererat något användbart förslag till hur hyressättningen och hur de allmännyttiga företagens villkor ska utvecklas och anpassas till dagens förutsättningar, men med kärnan i den svenska bostadspolitiken bevarad. Utredningen kommer fram till att om hyressättningen marknadsanpassas och de allmännyttiga bostadsföretagen drivs affärsmässigt utan självkostnad, ja, då finns det inga konflikter med . God dag yxskaft, det visste vi ju redan! Problemet är att om utredningens förslag genomförs får vi en i princip helt efterfrågestyrd hyressättning. Om dessutom den modell med affärsmässiga allmännyttiga bostadsbolag som utredningen beskriver blir verklighet kommer det att driva upp hyrorna. Utredningen beskriver en modell med vinstmaximering. har utifrån det uttalat att en prisökning på hyresrätter skulle göra att bostadskön försvinner. Tyvärr innebär det också att vi hamnar i en situation där det blir nödvändigt med kategoribostäder för de mest utsatta hushållen. Då får vi social housing i , som ingen säger sig vilja ha. Vi socialdemokrater vill ha en sammanhållen bostadsmarknad där de allmännyttiga företagen verkar sida vid sida med de privata. De allmännyttiga bolagen har rätt och bör sträva efter en rimlig avkastning på insatt kapital så att långsiktigt rimlig lönsamhet bibehålls. Det kan ske inom ramen för långsiktig självkostnad. En hyresmarknad där spekulationsvinster till följd av bostadsbrist tillåts slå igenom på hyressättningen ligger inte i vårt intresse. Vi vill se rättvisa och förutsägbara villkor på hyresmarknaden. Det finns alternativ. SKL har, genom ett enigt styrelsebeslut över blockgränserna, presenterat en alternativ modell som utgår från att de kommunala bostadsföretagen bedrivs affärsmässigt, men syftet är inte vinstmaximering. har också en modell där affärsmässighet kombineras med socialt uppdrag. Villkoren på bostadsmarknaden är av avgörande betydelse för det svenska välfärdssystemet. En fungerande bostadsmarknad är en förutsättning för rörligheten på arbetsmarknaden. Det är nödvändigt med en sammanhållen nationell ståndpunkt i dessa frågor om vi ska behålla vår handlingsfrihet i bostadspolitiken. befolkning ökar av flera skäl: födelseöverskott, allt fler lever allt längre och en rekordstor invandring 2007. Bostadsbyggandet hänger inte med i befolkningsutvecklingen. ökade antalet påbörjade lägenheter år för år, och påbörjades drygt 41 000 lägenheter tack vare socialdemokratisk politik. Därefter har antalet sjunkit, och prognos är att betydligt färre byggs. Då pratar vi om alla bostäder. Det kan vara värt att notera att byggandet av hyresrätter minskade jämfört med . Eftersom befolkningsökningen sker i de större städerna, särskilt i , är det här vi får problemen. När utbudet inte följer efterfrågan ökar priset och svårigheten för vanliga löntagarhushåll att hitta ett bra boende. Trångboddheten ökar i , och den ökar särskilt i hushåll med låga inkomster. 300 000 barn i skolåldern beräknas vara trångbodda, och den siffran stiger. Är det en utveckling ni är nöjda med? när, som sagt var, inte är här får vi inte höra hans senaste uppdatering av hur många som står i bostadskön i . Då rycker in med en prognos som pekar på siffror på över 253 000 köande. , alltså för drygt sedan, fanns det 34 lediga lägenheter för generell förmedling hos de tre stora allmännyttiga bostadsföretagen i huvudstaden. Hur länge ska ni som styr det här landet slå ifrån er med att detta är ett resultat av tidigare förd politik? När har tiden kommit i kapp så att ni själva kan konstatera att denna trista utveckling beror på er icke-politik och på marknadens tillkortakommanden? Regeringen har avvecklat de stöd som utgjorde ett smörjmedel för bostadsbyggandet och därmed bidrog till att öka rörligheten och motverka skadlig spekulation. Jag vill påstå att frånvaron av bostadspolitik hårdast drabbar barnfamiljer och ungdomar i storstäderna. Värst drabbade är de med låga inkomster. Ni har ingen politik för att möta människors behov av bostad. Regeringens avsaknad av bostadspolitiska ambitioner kan beklagas och konstateras, men vad kanske än värre är, tycker jag som riksdagsledamot, är att ingen borgerlig riksdagsledamot har lämnat ett enda förslag på bostadsförsörjningsområdet. Det är en talande tystnad: Inte ett enda förslag.