prot · GV0976 · 2008-03-11 00:00:00 — Det jag sade var faktiskt att om man röstar om en sak och drar ned resurserna och sedan inte gillar konsekvenserna försöker man tala väl om verksamheten och blundar för det beslut man har tagit om att stå på två ben. Sedan är faktiskt problemet att tullen bara har ett och ett halvt ben kvar. Det är det som är bekymret. Det är det vi diskuterar . Man har ju inte två ben längre. Det är ju den diskussionen som har förts. Sedan måste jag säga så här: Om man tyckte att det var för lite resurser 2004 och skyller på den dåvarande regeringen kan jag inte begripa varför man drar av ytterligare resurser och tror att det ska bli bättre. Då borde man väl ha tillfört resurser, om det resonemanget ska hänga ihop som den diskussion vi har haft här. Det tycker jag att man kan fundera på. Sedan måste man också ställa sig en annan fråga. Eftersom finansministern har gett besked om att mera resurser ska till jag förväntar mig inte att vi får något besked om hur mycket här måste man konstatera att det förslag regeringen gick till med var en felbedömning. Den borgerliga majoriteten fattade ett felaktigt beslut om resurser till tullen. Det blev för snålt. Det fungerade inte. Vad kan man säga? Är det så enkelt nu att bara tillföra lite mer resurser till tullen, så är allting som förut? Vad är det för någonting som har förlorats under resans gång? Har regeringen och riksdagsmajoriteten offrat sin generaldirektör? Har man förtroendet kvar i myndigheten att kunna återskapa det här och få i gång verksamheten? Hur mycket tempo har tappats på grund av ett felaktigt beslut , alltså ? ser man konsekvenserna och då tycker man att det måste till mer resurser här. Men återigen: Om det var för lite resurser 2004 blir det väl inte bättre av att dra bort resurser när man går in i det här? Det är det väl ganska enkelt att räkna ut. 137 PER (): Jag tänker inte fortsätta på det tidigare spåret utan i stället avvika. Jag blev inte lika imponerad av det senaste inlägget. Jag vet inte om håller på att bli trött, eller också är det jag som håller på att bli det. Du har ett signalsystem, , även om du inte vill påskina att det spelar så stor roll vad du tycker i förhållande till verket. Men nog kan du väl signalera genom att vara mer eller mindre tydlig? Jag tror att tullens medarbetare skulle känna att det vore rätt okej om du kunde meddela att ni ställer upp för fotfolket, att ni ser att de gör goda insatser och att följdeffekterna av insatserna kommer att generera andra typer av intäkter. Du kommer säkert inte att bli tydligare än så, men min önskan är att du har tagit till dig det som sagts och att du hanterar det på ett klokt sätt. Det borde per automatik leda till någon form av diskussion med verksstyrelsen. 138 HANS (): Först vill jag säga till att det går bra att tala om underrättelsebaserad verksamhet, och den ska vi naturligtvis ha, men det måste finnas personal som både samlar in underrättelser och genomför tillslag när de fått misstankar. Det kan omöjligt sextio personer klara för mer än halva landet. Det var det jag ville ha framfört i mitt inlägg. Sedan vill jag vända mig till finansministern. Om man väljer att genomföra enorma skattesänkningar, främst för dem som har det bäst ställt i samhället, blir det naturligtvis mindre pengar över till viktig verksamhet. Beskedet från finansministern har faktiskt blivit vagare under debattens gång. Vad gäller det utlovade tillskott som under nattens gång uppstod som en uppenbarelse för finansministern, att man måste tillföra pengar, undrar jag: Är det pengar som är till för att man ska slippa genomföra det förödande utredningsförslaget, eller är det kanske så att pengarna tillförs som ett smörjmedel för att kunna genomföra nedläggningen av verksamheterna, att kunna genomföra den konstellation som exempelvis innebär att sextio man ska sköta brottsbekämpningen i ? Det är stor skillnad på hur pengarna är tänkta att användas. Försök nu inte att än en gång säga att det är som självt ska avgöra det. Det är regeringen som ger direktiv. Det är regeringen som tillsätter generaldirektör. Man måste ha en klar uppfattning från regeringens sida om vad det är tänkt att pengarna ska användas till om man nu ska skjuta till mer pengar. 139 (): Det mesta har sagts i debatten. Jag håller med om att beskedet från ministern blivit vagare som vi debatterat. Oron är inte mycket mindre, även om jag vill tro att det besked som ministern nu gav kommer att levereras i vårbudgeten och att det innebär att ledning lägger utredningen på is, eller slänger den i papperskorgen där vi tycker att den hör hemma, så att de anställda i kan andas ut. Framför allt hoppas jag att tullen får resurser så att de kan börja anställa ny personal. Och krävs just resurser. Där tycker jag att ministern kan bli tydligare. Sedan kan jag avslutningsvis inte låta bli att beträffande regionala servicekontor, som nämnde, säga att de innebär att specialistkompetens ersätts med pärmar och generalistkompetens. , , Arbetsförmedlingen sitter där med pärmar. Positiv och nödvändig utveckling, sade i pressmeddelandet . Försämrad service för oss i gles- och landsbygd, säger jag. 140 (): Jag inledde mitt första inlägg med att hålla upp en affisch från om en tullchef som var orolig och vädjade till finansministern. Jag tror att han får fortsätta att vara ganska orolig, och inte bara han utan även alla andra tullchefer. Debatten har varit väldigt fokuserad på region efter region. Per är kanske den ende som tagit upp frågan hur de som bryter mot lagen och utgör ett problem för de brottsbekämpande styrkorna beter sig. De lär inte sitta och lyssna på den här debatten och på finansministern, som kanske ger beskedet att han skulle vilja styra med politisk kraft så att det fanns insatser. De söker de luckor som finns. Och låt mig säga att de nu har fullt upp med att söka överallt, för det ges ju inga besked. Som det ser ut just nu kan de välja och vraka. Vackra ord har sagts av finansministern i debatten, men var finns den politiska viljan? Vad vill man med tullen? Som jag uppfattar det har finansminister trots allt en ganska enkel resa att göra. sade att det var ett jättebra förslag. Jag vill fråga : Vilket förslag? Är det ord utan innehåll som är budgetprocessen inom alliansen? Vilken enkel resa! Grattis, finansministern! Till vill jag säga: Ja, vi är i opposition. har tillsammans med finansministern budgetansvar 70 miljarder i sänkta skatter, på moderata kommundagar basuneras det ut ytterligare sänkta skatter. Tänk om man fick höra finansministern säga de vackra orden: Mer till tullen, för då får vi i stället in skatt! 141 (): säger: Vi vill göra det här, för vi vill satsa pengarna på sjukvården och förskolan i stället. Vilken tabbe han gjorde där! Jag kan berätta från min synpunkt, sett från vår landsdel, att partikamrater är i färd med att kraftigt skära ned på just sjukvården i . Går vi sedan till ser vi att de där är i färd med att kraftigt skära ned på förskolan för att få råd med sina kommunala skattesänkningar. Så försök inte med det där! Säg inte att ni gör det för att ni i stället vill satsa pengar på sjukvården och förskolan. Ni skär ned på sjukvården, ni skär ned på förskolan och ni skär ned på tullen för att få råd med era skattesänkningar. Det är så det är. Vi får inga nya besked . När man lyssnade på radio lät det förhoppningsfullt. Kanske skulle det komma någonting nytt. Men det kom inga nya besked, inga nya pengar, bara något om att vi ska titta över en allmän budgetprocess, bara halvhjärtade löften. Oron och frågorna kvarstår naturligtvis bland tullens personal. Sedan gömmer sig bakom uppdelningen i regering och riksdag, bakom grundlagen. Men där har han fått grundlagen om bakfoten. Grundlagen hindrar honom inte från att agera. Självständiga myndigheter hindrar inte regeringen från att agera när det är uppenbart att det blir hårresande effekter av de förslag som regeringen själv lagt fram. Då kan man, och ska man, ta initiativ. Framför allt hindrar inte principen om självständiga myndigheter en regering från att se till att saker och ting är utredda innan den lägger fram sina budgetförslag. Det är det som är problemet. Tänk om först hade utrett detta! Tänk om han redan från början hade haft ett bra beredningsunderlag! Då hade han inte hamnat i den situation som han befunnit sig i . Då hade han vetat vilka effekter det skulle bli för tullen. Men det är en del av historien om den här regeringen, en regering som inte utreder innan den lägger fram förslag utan bara lägger fram hafsiga och slarviga budgetpropositioner. 142 Finansminister (): Vi har varit så tydliga man kan vara när det gäller beskeden. Vi kommer att tillföra resurser till utöver den gällande budgeten för innevarande budgetår i samband med att tilläggsbudgeten presenteras i riksdag i enlighet med de bedömningar som görs av behoven av medlen. Det är ett så tydligt besked man kan ge i den fas vi nu är i. Det kommer att tillföras mer resurser till tullen. Socialdemokraterna har delvis övergått till att föra en allmänpolitisk debatt. Jag ska försöka vara väldigt kort där. förde ett långt resonemang om hur det kan komma sig att vi har större resurser i budgeten . Det är relativt enkelt. börjar regeringens politik ge effekter. Vi ser sysselsättningen, vi ser jobben och vi ser minskade kostnader för skatteintäkter. Det gör att vi trots en något svagare tillväxt har väldigt starka offentliga finanser. Tack vare det kommer vi i den kommande budgetprocessen att kunna göra viktiga satsningar för långsiktigt. Det handlar om infrastruktur. Det handlar om behoven vi har på vägar och järnvägar runt om i landet. Det handlar om vad vi behöver göra för skolan och forskningen. Det är viktiga offentliga utgifter. Klarar vi alla de utgifter som vi anser är nödvändiga kan vi naturligtvis också diskutera andra åtgärder, som skattesänkningar. Men vi har varit helt entydiga med att det är detta som ska först. Vi lämnar den allmänpolitiska diskussionen, som jag inser att många vill befinna sig i, för att i stället diskutera tullen. Här är det alldeles uppenbart att det finns en alldeles klar linje från regeringen. Brottsbekämpning är viktigt. Det är viktigt att bekämpa narkotikaflöden. Det är viktigt att bekämpa flöden av alkohol. Det är viktigt att bekämpa smuggling av cigaretter. Det är viktigt för folkhälsan. Men om ni inte tror att det är den som bekymrar mig tror jag ändå att jag kan övertyga er om att jag är väldigt intresserad av skatteintäkter. Det är det vi bygger landet starkt på, att vi har ordentliga skatteintäkter som gör att vi kan hålla låga skattesatser och ha en god ordning i våra offentliga finanser. Här har tullen naturligtvis ett viktigt uppdrag, och vi ska se till att detta viktiga uppdrag av. Det kommer, som jag tidigare gav besked om, att tillföras resurser i samband med att vi presenterar tilläggsbudgeten för innevarande budgetår. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellationerna 2007/08:350 och 352 om offentlighetsprincipen och kungahuset 143 Finansminister (): har frågat statsministern om det enligt honom är rimligt att medborgarna inte har full insyn i den myndighet där statschefen verkar och om statsministern avser att verka för att offentlighetsprincipen även ska omfatta kungahuset. har vidare frågat mig om grunderna för bedömningen av hovets behov av medel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på båda interpellationerna. Låt mig först göra klart att hovet inte är någon myndighet. Offentlighetsprincipen är inte tillämplig och verksamheten som bedrivs inom Hovstaten omfattas inte heller av granskning enligt lagen om revision av statlig verksamhet med mera. När det gäller insyn i verksamheten bygger den redovisning som lämnas av hovet på en överenskommelse med regeringen . Överenskommelsen innebär bland annat att granskar den del av anslaget som betecknas den kungliga slottsstaten. Apanaget och granskas i annan ordning av en extern revisor. Man har senare enats om att komplettera överenskommelsen. Det innebär bland annat att den ekonomiska redogörelsen nu är fylligare och att kostnaderna fördelas på de olika organisatoriska enheterna. Överenskommelsen redovisades budgetproposition och fick stöd. avstyrkte också och motion om att utöka insynsmöjligheter när det gäller hovet, detta i samband med behandlingen av budgetpropositionen . finns det alltså inga önskemål från om ytterligare insyn eller ändring av revisionsmandat. Mot bakgrund av det jag sagt, och mot bakgrund av att kungen, liksom andra medborgare, har en enskild sfär inom vilken han har rätt till skydd för sin integritet, tycker jag, som svar på fråga, att rådande ordning är rimlig. Jag tänker därför inte verka för en ändring som skulle innebära att kungahuset omfattas av offentlighetsprincipen. När det gäller bedömningen av hovets behov av medel, är utgångspunkten det budgetunderlag för åren 20082010 som lämnats av de kungliga hovstaterna och diskussioner med berörda. Regeringen har här tillmötesgått begäran om extra medel för säkerhetshöjande åtgärder eftersom säkerheten vid bland annat är eftersatt. Där finns till exempel ingen reception eller väskinlämning. Hälften av anslagshöjningen avser att täcka kostnader för att förbättra säkerheten vid hovet. Även en anhållan i budgetunderlaget om förstärkning av anslaget på grund av kronprinsessan ökade engagemang anser regeringen vara rimlig. Med utökad representation följer höjda kostnader för alla organisatoriska enheter inom Hovstaten. Detta utgör den andra delen av anslagshöjningen. 144 (): Jag tycker att det är lite anmärkningsvärt att vi nu ser den här stora ökningen av apanaget till kungen med tanke på hur mycket pengar kungahuset får , detta speciellt mot bakgrund av de nedskärningar som har skett riktade mot enskilda svenskar och mot dem som har det absolut sämst, nämligen de sjuka, de arbetslösa och förtidspensionärerna. Dessutom har vi en del myndigheter som verkligen fyller en viktig funktion för svenska folket. Vi har , och som till och med avvecklas. Detta tyder på en kris i ekonomin för regeringen eftersom man nu ger sig på så viktiga samhällsintressen. Däremot behövs den här höjningen för kungahuset. Det som jag tycker är extra anmärkningsvärt med detta är att vi inte ens har full insyn i hur pengarna används . Det har vi faktiskt i de andra myndigheter där nedskärningar föreslås. Det har visserligen skett ett litet framsteg, ett litet första embryo till möjlighet till insyn och revision när det gäller hur pengarna används. Men det är fortfarande otroligt långt ifrån den offentlighet och insyn som råder för övrigt när det gäller hur våra skattepengar används. Det är detta som jag tycker är grundfrågan här, nämligen att vi måste kunna följa hur skattepengarna används. Detta har också statsministern uttalat väldigt noga varenda skattekrona kan vi följa vart den går och exakt vad den används till. Man måste också kunna ifrågasätta hur varenda skattekrona används, för svenska folkets bästa. Då kan man ändå konstatera att det här fortfarande finns ett svart hål i insynen. Det är dessutom så att det i svaret hänvisas till att det blir väldigt integritetskränkande för kungafamiljen om man går in och tittar på hur de använder pengarna. Men det är väldigt tydligt fastslaget att apanaget inte ska användas för privata utgifter, utan sådana betalar kungen med pengar från sin förmögenhet, som dessutom är på . Där finns alltså pengar att hämta. Därmed ser jag inga hinder att helt och fullt ut tillämpa offentlighet, full insyn och revision även beträffande de medel som går till kungahuset. Dessutom tror jag att detta skulle ligga i deras eget intresse. Då skulle man kunna se svart på vitt. Om det nu är så att allt går rätt till skulle de kunna använda det som argument för att få mer pengar. Men blir man väldigt tveksam, tycker jag, till att tillskjuta dessa resurser när man inte ens vet hur de används . Det är väldigt lätt att säga att man behöver höja säkerheten och att behöver ytterligare anslag. Men vad är det som säger att man inte inom ramen hade kunnat tillskjuta dessa resurser? Sedan har det framkommit en del konstigheter också. Det sker ingen granskning från när det gäller apanaget den del som går till kungafamiljen. Däremot har några journalister lyckats få fram lite uppgifter. De är väldigt knapphändiga eftersom det inte finns någon insyn. Men det är mycket oroväckande tecken att kungen bedriver till exempel privat näringsverksamhet i strid mot grundlagen. Kungafamiljen har bland annat fått EU-bidrag motsvarande . Det finns väldigt mycket konstigheter här som jag tror att man skulle klara ut genom att ha en full insyn och offentlighet. 145 Finansminister (): När man hör skulle man möjligtvis kunna tro att vi hade en debatt i eller om allmänna grundlagsfrågor. talar vi om att man ska bygga en reception och ha en väskinlämning på för att öka säkerheten. Det är inte så att vi här gör något alldeles exceptionellt som avviker från hur det har varit. Vi har haft en utveckling av anslagen till hovet som ligger ungefär i linje med annan statlig verksamhet. Hovet hanteras som annan statlig verksamhet och får samma uppräkning av pris- och löneomräkning och samma avräkning för en allmän produktivitet i tjänstesektorn som vi allmänt har för den offentliga verksamheten. är detta viktiga kulturfastigheter. Det är en del av vår nations sätt att förhålla oss till omvärlden att vi representerar via vår statschef gentemot utländska nationer. Det har funnits ett stort intresse för att vi ska ha en sådan verksamhet, och då är det naturligt att det då och då behövs tillföras resurser till denna. Det är lätt att se det faktum att eftersom kronprinsessan har omfattande åtaganden måste det också på något sätt påverka budgeten. Det är väldigt svårt att se hur man skulle kunna öka verksamheten utan att det får några konsekvenser. Det är verkligen inte på något sätt något exceptionellt avbrott jämfört med den tidigare regeringens utveckling som vi nu ser. Vi har samma grad av öppenhet och samma grad av redovisningskrav som de som förhandlades fram av då han var statsminister. Man kan naturligtvis föra en diskussion om vad man vill göra med detta. Jag är en vän av öppenhet i principiell mening. Men jag tror att den här, liksom de flesta frågor som rör statschefens ställning, ska hanteras med ett visst mått av lugn och försiktighet. Vi har en ordning i som har en bred folklig förankring. Det har rått en bred samsyn över blockgränserna på hur vi i praktiken ska hantera detta. Jag tycker att det är spännande med principiella diskussioner. Men det faktum att vi nu bygger om receptionen och tillför en väskinlämning kanske inte är det allra bästa tillfället för den stora principiella debatten om monarkin. 146 (): Detta är vad kungahuset självt säger man behöver pengar till väskinlämning och till representation för . Men vad vet vi om vad som ligger bakom? Vad vet vi om hur de övriga pengarna används? Går det verkligen rätt till? Används verkligen skattepengarna till det de var tänkta? Det är intressant att man har fastslagit att pengarna inte får användas för privata ändamål. Men ändå får vi ingen insyn i om detta sker eller inte. Det här går också i linje med kungens åtalsimmunitet. Där är argumenten att kungen troligtvis ändå inte kommer att begå något brott, så det gör ingenting att man inte kan åtala honom om han skulle göra det. Här verkar resonemanget vara likadant. Av någon anledning tänker man att här kan det omöjligtvis försiggå några oegentligheter eller vara så att apanaget används för privata ändamål detta trots att det finns många gränsdragningar att göra. Det offentliga och det privata går ihop här, och man borde ha full insyn. Det finns absolut inget argument för att inte ha den här insynen eftersom detta ändå inte ska gå till privata ändamål. Därmed behöver vi inte läsa om vilka underkläder eller annat som har inhandlats för apanaget. Jag kan inte finna något som helst argument för detta. Det känns som att det är ett otroligt tassande kring kungafamiljen. Jag tycker att man får bestämma sig. Man kan ha ett kungahus som något slags spektakel, och då skulle man till och med kunna privatisera alltihop. Då skulle de kunna sköta det här utan någon insyn eftersom det inte skulle gå några skattepengar dit. Men när det nu är så att kungen är statschef och svenska folkets främste företrädare är detta ett offentligt uppdrag, och vi måste ha insyn i vad våra offentliga företrädare gör. Det är våra skattepengar som går in i detta kungahus. Varför gäller principen att vi inte kan följa just de pengarna när vi kan göra det i alla andra institutioner? Det är anmärkningsvärt att man lägger ned en hel verksamhet, till exempel . Det är världskänt för sin fantastiska verksamhet för arbetslivet, för arbetsmiljön och för folkhälsan. Här kan man utan nästan någon beredning alls lägga ned alltihop. Men i det här fallet kräver man inte ens insyn i varför kungafamiljen ska få ännu mer pengar än vad de redan har. Kungafamiljen blir bjudna på nästan allt var de än visar sig både i och i övriga världen. Därför kan man ifrågasätta detta. Det kanske till och med är så att de får mer pengar än vad de verkligen behöver. Det blir konstiga signaler som man sänder ut när man gör kraftiga nedskärningar för dem som har det svårast i samhället och på viktiga myndigheter som snarare borde förstärkas, medan det inte finns någon gräns för hur mycket pengar man kan ösa över kungafamiljen utan att kräva insyn. Jag är i grunden emot kungahuset som konstruktion, men jag tycker att så länge vi har den här uråldriga dinosaurien i vårt statsskick ska vi ändå försöka tillämpa rättsprinciper och ett modernt tänkande så långt det går. Kungen kan inte vara svenska folkets högsta företrädare utan att man kräver någon som helst insyn i vad de faktiskt håller på med. Jag tror också, som sagt, att det skulle öka trovärdigheten för dem själva, att de inte har någonting att dölja i så fall. Jag förstår faktiskt inte varför inte regeringen kan gå fram på den här punkten. 147 Finansminister (): Det svenska hovet är inte en ekonomisk fristat i den offentliga delen av . Anslagen har utvecklats på ungefär samma sätt som har skett i andra delar. Den senaste tioårsperioden har ökningen för hovet varit . Det kan till exempel jämföras med att ökningen för har varit . Det är inte på något sätt en exceptionell utveckling. Medlen hanteras precis som alla andra medel. Vi gör en pris- och löneomräkning. Vi justerar för den allmänna produktivitetsutvecklingen, och det omfattar hovet precis som all annan statlig verksamhet. som vi har haft den här medelsutvecklingen har det tillkommit nya uppgifter som handlar om statschefens flygtransporter och en utvidgad verksamhet som har med kronprinsessan att göra. Det är alldeles uppenbart att det finns ett mycket starkt stöd hos svenska folket för att kronprinsessan i större utsträckning möter utländska besökare, reser i och representerar som, precis som , svenska folkets främsta representant och främsta företrädare. Då har det vissa kostnadseffekter. Vi ska komma ihåg att det vi talar om är en höjning av anslaget på 10,6 miljoner, varav 2 miljoner utgör en tillfällig höjning. För detta får man inte en okänd mängd tjänster, utan ska man bygga om en reception, göra en väskinlämning och upphandla en del säkerhetsförstärkande åtgärder vet vi rätt väl vad det kostar. Vi har inte gett en fri dragningsrätt här för ospecificerad verksamhet, utan vi har gett ett medelstillskott. Det är väl specificerat vad det ska användas till. Vi uppfattar också att det är nödvändigt utifrån den verksamhet som vi förväntar oss att svenska folkets främsta företrädare bedriver. Jag tror att man ska agera skyndsamt ibland och vara eftertänksam . När det gäller den ordning vi har för vår demokrati, vår rösträtt, vilken ordning vi har för regeringen, och därmed också vår statschef finns det anledning att alltid vara särskilt eftertänksam. Vi har en ordning som vi följer.