prot · GW0948 · 2008-12-12 00:00:00 — Sjysta löner, reglerade arbetstider, bra arbetsmiljö och inget barnarbete är det som ska gälla. Även hiv/aids förebyggs för alla anställda, inklusive deras familjer, i flera av dessa CSR-företag för att de ska få en bättre framtid. Detta är också, rent krasst sett, lönsamt. Man investerar mycket i utbildning för sina afrikanska medarbetare, och då vill man att de ska hålla sig friska och inte dö . Det är självklart. De inhemska afrikanska företagen påverkas nu också av CSR-tänkandet och förstår att detta är en investering som lönar sig och som också garanterar att världens konsumenter inte ska vända dem ryggen på grund av dålig etik. Man börjar nu inse att det är en konkurrensfördel att sköta sig på etikområdet. ger svensk handelspolitik och CSR-tänkande bättre och mer varaktiga resultat för utvecklingen i fattiga länder än traditionellt bistånd. Denna insikt om handelspolitikens potential var också, i svenskt bistånds historia, med som ett viktigt verktyg när vi formulerade en ny svensk biståndspolitik . Vi skrev då att handelns betydelse är viktig. Utifrån detta bör vi ställa oss bakom den vädjan som afrikanska ambassadörer framförde i förrgår på ett seminarium arrangerat av utrikesutskottets Afrikagrupp. Ambassadörerna önskade att få se inte bara biståndsministern när det kommer afrikanska ministrar till utan även handelsministern. Det låter vettigt. Vid handelsministerns möte med oss i alliansen berättade hon att det nu också är viktigt att implementera CSR-villkoren i svenska företag som etablerar sig i , , med flera länder. Det är mycket uppmuntrande information. Budgetstöd tas upp i detta betänkande. Alltför många miljarder har försvunnit i svarta hål när vi stöttat svaga, odemokratiska och korrumperade regeringar på detta sätt utan tillräcklig insyn. fastslår vi fem grundläggande förutsättningar för budgetstöd, vilket torde lösa en stor del av de brister som har funnits. Det är en klar förbättring. Vi har beslutat att halvera antalet länder som vi ska ge bistånd till. Detta är ett viktigt steg för att skapa förutsättningar för ett effektivare bistånd. Att sänka enprocentsmålet till , som vissa politiker tydligen kan tänka sig, gör inte biståndet effektivare. Snarare kan det hindra oss att göra kraftfulla insatser. För att nå millenniemålen krävs det många fler miljarder än vi fastställt i detta betänkande, inte 10 miljarder färre. blev rankat som världsetta i bistånd, vilket nämnde, av den amerikanska tankesmedjan . Den platsen ska vi behålla. I en värld där över en miljard människor svälter och många miljoner barn dör av sjukdomar , som enkelt kunde botas om det fanns mediciner, är det inte mindre biståndsmedel som är lösningen, tvärtom. Det som jag har blivit mest besviken över under mina i utrikesutskottet är hur UD kommenterade . UD var genast ute i medierna och förstärkte kritiken utan att invänta en rättvis utvärdering av rapporten. Frivilligorganisationerna kände sig kränkta. Detta kändes inte bra. När den av Sida anlitade revisionsbyrån granskat revision visade det sig att kritik av frivilligorganisationernas arbete var mycket dåligt underbyggt. Inte ens var felredovisat. Jag ser fortfarande detta som en förtalskampanj av ansvariga revisor riktad mot frivilligorganisationerna i . Visst ska vi ta emot kritik från och titta på det som de pekar på. Det fanns mycket att lära av den rapporten. Men den blev helt fel presenterad för svenska folket. Det här är organisationer som oftast är föredömen när det gäller att få ut maximalt av de projektmedel de själva samlat in och de medel de fått av Sida. Det är organisationer som har levt och verkat med sin personal på gräsrotsnivå och verkligen arbetat tillsammans med folket i syd. Jag gillar oppositionens kritiska beskrivning av i er motion. Ni får nöja er med att få muntligt beröm av mig. Jag kommer att lämna och i stället att ge tid åt styrelseuppdrag i och i grossistföretaget Trade. Dessutom ska jag, inte minst, se till att den nya butiken , första världsbutik för etisk handel, på i , i högre grad ska medverka till att fler stockholmare, företag, myndigheter och organisationer i huvudstaden inser vikten av att handla etiskt. Med hjälp av sångaren ord ska jag försöka få fler att förstå det han sade: Shopping is politics. You vote every time you spend money. Att shoppa är politik, sade han. Du röstar varje gång du spenderar pengar. Det är inte bara val för en bättre värld . Det valet sker i affären. Våra varukorgar i butiken är fyllda av människoöden från hela världen. Väljer vi exempelvis en banan eller ett paket kaffe som är rättvisemärkt så vet vi att den har producerats under etiskt bättre villkor än liknande varor utan märkning. Ju fler konsumenter som gör det etiskt riktiga valet, desto fler producenter tar sig ur fattigdom och förnedring. Problemet är inte bristen på rättvisemärkt produktion, utan bristen på konsumenter som väljer detta något dyrare alternativ. Det är inte rimligt att hundratals miljoner odlare i syd som odlar kaffe, te, kakao, ris, blommor, frukt med mera ska få så dåligt betalt av oss i nord att de får svälta och hindras att leva ett värdigt liv och av ekonomiska skäl hindras att skicka sina barn till skolan. Det är inte rimligt att hundratals miljoner hantverkare av keramik, smycken, kläder, elektronik, skor, leksaker med mera ska svälta för att vi ska få billigare varor. Det är detta Rättvis Handel vill rätta till genom att ge stöd till att skapa växande småföretag som också hjälps ut på exportmarknaden. Jag är glad för det stöd har fått av den förra regeringen och av nuvarande regering genom och Sida för opinionsbildning. Men det jag är missnöjd över är att vi inte med större belopp än detta fåtal miljoner har förstått att gå in med ytterligare pengar centralt i , , och , Ifat, för att de ska finna producenter till ett bredare sortiment av varor. Bistånds- och handelsministern borde bjuda in dem och få information om den utveckling som sker och om vad vi skulle kunna göra för att skynda på utvecklingen. Alliansregeringen har tydligt sagt att handel ska vara ett av verktygen för att bland annat halvera fattigdomen i världen. Här finns nu ett verkningsfullt verktyg när det gäller småproducenter. I kombination med mikrokrediter kan det här skapa stora resultat. Vi bör agera och nyttja detta verktyg. När ska biståndsministern genomföra detta? Vi kan konstatera att för storföretag är CSR och Global Compact redan i gång. Där blir det resultat. Men detta är viktigt även för småföretagarna. Rättvis Handel är ett verktyg som fler och fler svenskar har tillit till , trots och tankesmedjan ofta okunniga kritik. Slutligen, herr talman, vill jag påpeka frivilligorganisationernas roll i biståndspolitiken. De är inte minst några av de mest flitiga och nyttiga lobbyisterna i , men det kanske är det som ibland irriterar UD? De är otvivelaktigt dessa som mest framgångsrikt ser till att biståndsviljan är hög i . Det måste vi inse. När UD nu talar om att eventuellt urholka informationsbidraget till dessa organisationer genom att låta fler vara med och dela på det tidigare avsatta beloppen menar jag att vi gör ett misstag. Dessa organisationers nuvarande nivå på infobidraget behövs. I dessa organisationer föds och fostras också många av dagens biståndsarbetare och personal på UD och Sida. Låt oss ta som exempel den lilla pingstkyrkan i med ca 150 medlemmar, där jag själv har varit medlem . De skickade ut sin första biståndsarbetare, som var ute . Det var långt att Sida över huvud taget hade bildats. har ett tjugofemtal av medarbetarna i den lilla kyrkan varit ute i biståndsarbete. Många av dessa har varit i hela sitt vuxna liv. Just nu är tio personer med rötter i den lilla kyrkan ute i aktivt biståndsarbete. Tala om eldsjälar, som har skapat hopp i länder som saknat hopp ! Några av dessa människor med rötter i har varit med om att planera och bygga Panzisjukhuset i i nordöstra med pengar från PMU och Sida. Många kongoleser i det här området har trott att är huvudstad i eftersom det var så många Timråbor där. besökte Panzisjukhuset och blev djupt imponerad. Även från FN har man blivit imponerad. Överläkaren på Panzisjukhuset kongolesen fick för mänskliga rättigheter vid en ceremoni i . Det är ett prestigefyllt pris som har getts till bland andra , och . Eldsjälarna i biståndsarbetet föds oftast i våra frivilligorganisationer. Det handlar om levande frivilligorganisationer som Röda Korset, PMU, , , , Erikshjälpen med flera. Dessa är garantin för ett fortsatt bra biståndsarbete i en trasig värld och garantin för att ska fortsätta att vara bäst i världen på bistånd. Jag vill avsluta med att tacka för ett gott samarbete i utrikesutskottet. Det har varit inspirerande att möta så många engagerade politiker från alla partier. Vi är oftast överens om vilken politik som är den bästa, vilket också har lett till att vi nu är världsbäst. Jag vill tacka och Hans för att ni berömde min insats. Den är väl egentligen ringa. Men det här med Fairtrade har varit viktigt, så om ni vill kalla mig går det bra! 46 () replik: Jag vill först säga att det inte råder någon tvekan om att har varit den största förkämpen för Fairtrade. Han har med den äran verkligen tagit varje tillfälle att lära, inspirera och även driva på oss andra när det gäller att ge större utrymme för de här frågorna. Jag vill bjuda på ett tillfälle att prata lite grann mer om detta. I den finansiella kris vi befinner oss i just nu finns det bekymmer, inte minst för näringslivet i utvecklingsländerna. Det är alltså inte bara en inbjudan till utan också en allvarlig sak. Många av de små företagen i utvecklingsländerna är i den finansiella kris som vi märker så påtagligt i den utvecklade och rika världen. Det är ännu mycket svårare för dem att få det att gå runt. Jag tänkte därför be berätta lite grann för oss andra om hur de företag som sysslar med Rättvisemärkt, Fairtrade och annat klarar sig i dessa tider av finanskris. Riskvilligt kapital blir ofta mer närsynt i kristider. Vi använder pengarna mer på hemmaplan av naturliga skäl, får man säga. Icke desto mindre blir det bekymmersamt. De signaler jag får utifrån fältet säger att många, många företag just nu är riktigt illa däran i utvecklingsländerna på grund av den finansiella krisen. Och vi pratar inte om det här hemma i , och för all del inte i andra länder heller. Naturligtvis har vi, och med rätta, fokus på de arbetstillfällen och den kris vi har på hemmaplan. 47 () replik: Det är riktigt att det blir problem i ett sådant här läge. Men det blir ännu större problem för dem som inte har kommit in i rättvis handel. Man får väl se det så att det hade varit ännu större skada om de inte hade kommit med. Man jobbar nu mer och mer med mikrokrediter och rättvis handel. På så sätt kan man se till att finansiera en del rationalisering och förbättringar av deras produktion, produktionsteknik och så vidare. Det är där det brister. Det ligger liksom i konceptet rättvis handel; man ska se till att de här företagen kan förbättra sin produktion och få den mer lönsam. Framför allt gäller det att konsumenterna i högre grad börjar fråga efter de här varorna. Det vi såg på tv visade en plantage där kanske av produktionen såldes som rättvisemärkt. Men man hade kunnat sälja om det hade funnits konsumenter. Därför är det så viktigt att vi i västvärlden verkligen får konsumenterna att förstå vikten av att välja rätt produkt. Visserligen är det synd om dem som inte har rättvisemärkning. De kommer i ett sådant läge att slås ut helt, men tyvärr finns det överproduktion av vissa varor, exempelvis kaffe. I en marknadsekonomi måste en del försvinna, och det blir oftast de som inte satsat på en kvalitet som är bra också ur etisk synvinkel. 48 () replik: Så här brukar många i vara vältaliga och säga sitt hjärtas mening. Vi tackar naturligtvis alldeles särskilt för berömmet till oppositionen. Jag tyckte dock att det var lite blygsamt att kommentarerna från regeringen hänvisades till UD. Dessvärre var det landets statsminister som som kritiken från kom var ute i medierna och sade: Det har jag misstänkt . Det var faktiskt första gången jag hörde statsminister uttala sig om bistånd. Det gällde alltså missförhållanden i enskilda organisationer, vilket naturligtvis är djupt beklagligt. Jag delar oro över informationsanslaget. Om det är något som behövs när vi har ett större bistånd så är det att vi återförankrar det och ger ett kvitto till svenska folket på att pengarna används på ett bra sätt. Då värjer man sig lite grann för missuppfattningar om hur biståndsmedlen används. Bilden av svenskt bistånd kan nu vara lite solkad på grund av den debatt som har varit, och vi har ett stort gemensamt ansvar att försöka återupprätta den bilden. När det gäller renomméet för svenskt bistånd är det inte någon nyhet. Vi kan referera till 2005. Av en händelse råkade berömma både för kvalitet och kvantitet. Det är alltså ingen nyhet att gör bra ifrån sig. Jag vill nog snarare säga att vi bedrivit försvarsstrid för att svenskt bistånd och vårt renommé inte skulle försämras. Avslutningsvis vill jag å den samlade oppositionens vägnar tacka för hans insatser. Vi har uppskattat dig. Vi kommer att sakna din röst. Du har varit en sann biståndsvän, och vi ser fram emot att möta dig i din nya roll och nya kapacitet. Varmt tack och lycka till! 49 () replik: Jag finns på så det blir nära att komma och hälsa på. Infobidraget är viktigt. Det är ingen kritik mot , men jag tror att det är det parti som historiskt haft minst kontakt med folkrörelser. De övriga tre allianspartierna är mer folkrörelsenära. Det kan vara det som gör att man inte alltid förstår att infobidraget är viktigt, att folkrörelserna verkligen har resurser. Låt mig nämna programmet Världens barn som går på tv och samlar in pengar. Inte är det Sida och vi som står bakom det, utan det är folkrörelserna som får svenska folket att sitta framför tv:n två kvällar i rad och skänka . Folk får massor av information om biståndet, och man engagerar barn och äldre som går med bössor på stan och samlar in pengar. Utan det skulle biståndet i det här landet säkert vara , men tycker man att det är viktigt. Det är bra att vi kan fortsätta med det. 50 (): behandlar vi ett svenskt uppdrag som är en av hjärtefrågor, internationellt bistånd. Bistånd till fattiga människor handlar om solidaritet och syskonskap över gränser. Det handlar om att vi ska dela med oss av vårt överflöd för att i någon mån skapa en bättre värld. Inte endast bistånd kan skapa välstånd och framgång i världen. Det krävs frihet, öppenhet, demokrati, respekt för grundläggande mänskliga rättigheter och ett gott politiskt ledarskap. Det krävs också företagande och handel, vilket är oerhört viktigt, och en fungerande offentlig sektor för ekonomisk tillväxt och välfärdsutveckling. Svenskt bistånd lindrar nöd, undanröjer fattigdom och bygger fungerande samhällsinstitutioner. Ett effektivt bistånd är alltså ett mycket viktigt komplement. behandlar i detta betänkande budgetpropositionen , utgiftsområde 7. Den föreslagna biståndsramen uppgår till , vilket, som nämnts, motsvarar av beräknad bruttonationalinkomst. Det är för oss kristdemokrater ett viktigt krav att alliansregeringen håller fast vid enprocentsmålet. Alliansregeringen håller på att reformera biståndet för att göra det ännu mer effektivt. Vi är angelägna om att svenskt bistånd ska bli det mest effektiva och bästa i världen. Det har skattebetalarna rätt att kräva av oss. Den svenska biståndspolitiken är en viktig del av vår utrikespolitik, och den måste vara fast förankrad i respekten för mänskliga rättigheter och ett okränkbart människovärde. vill se att driver en mer värdegrundad utrikespolitik. Som litet land är det nödvändigt för oss att vässa våra internationella verktyg. I tider av snabb globalisering och för att öka effektiviteten i våra internationella relationer anser att vi ska ha en stark och bred utrikesförvaltning. behöver fler internationella kontaktpunkter för att effektivisera biståndsarbetet och utveckla svensk representationen för näringsliv och för svenskar i övrigt. I kampen mot fattigdomen görs betydande framsteg, men fortfarande lever bedövande många människor i svält och armod. Vi vet att den rådande finanskrisen och den förestående klimatförändringen kommer att slå hårdast mot utvecklingsländerna och kasta ännu fler människor i djup fattigdom. Man brukar beskriva fyra olika kategorier av fattigdom. För det första har vi ekonomisk fattigdom, då inkomsten inte räcker till utgifterna för de mest grundläggande behoven; det kan handla om att leva på mindre än per dag. För det andra har vi mänsklig fattigdom. Det innebär avsaknad av utbildning och en mycket låg medelålder. För det tredje talar man i skolböckerna om relativ fattigdom, vilket betyder att situationen är väsentligt fattigare än för större delen av den egna befolkningen. För det fjärde, slutligen, har vi social fattigdom, som kännetecknas av brist på eller ett obefintligt socialt sammanhang. Då jag läste i Stockholmspressen att Nya ansåg sig ha kommit ut i biståndspolitiskt hänseende blev jag mycket bekymrad över resultatet. Jag blev bekymrad över ståndpunkt att släppa fokus på enprocentsmålet och i stället lägga ett golv på . Man erkände tidigare bristande engagemang i biståndets fattigdomsbekämpning men drog ändå slutsatsen att den fattigdomsrelaterade delen av biståndet ska reduceras. Jag hade egentligen nu tänkt säga: Fru biståndsminister! Hon är inte närvarande i kammaren, men det kommer andra tillfällen att svara på frågorna. Jag vill fråga: För vilka av de kategorier fattiga som jag räknade upp vill dra undan biståndet? Är det för de ekonomiskt fattiga, de som lider av mänsklig fattigdom, som saknar utbildning och har en mycket låg medelålder? Eller gäller det de relativt fattiga eller de i social fattigdom? Vilka är det som ska drabbas av ett annat fokus på biståndet? Vi kristdemokrater kan av etiska skäl inte acceptera en sådan syn. Naturligtvis ska enprocentsmålet gälla också . Det vore ingenting annat än genant och orimligt om ett materiellt välfärdsland som vårt inte ansåg sig ha råd att satsa av bni för att hjälpa medmänniskor i nöd när vi själva lever i överflöd. Vi behöver slå vakt om ett svenskt för vår biståndspolitik. Det ska vara en politik som fokuserar på de mest utsatta barnen och kvinnorna och på de hivsmittade. Fattigdomen och svälten i världen är en moralisk katastrof som ändå kan åtgärdas. finns all kunskap och teknik och alla resurser som behövs för att bekämpa fattigdomen. Då får inte viljan saknas. Den finns hos kristdemokratin! Erfarenheterna efter kommunismens sammanbrott visar att samhällen utan etiska och moraliska drivkrafter inte förmår ge sina medborgare ett skydd mot de olika kategorierna av fattigdom som jag nämnde tidigare. vill se en värld med hållbar social och ekonomisk utveckling där människor enskilt eller i olika former av samverkan fritt kan äga och förvalta egendom och företag. Det ger människan trygghet och frihet och undantränger fattigdom. Fattiga länder måste få sin chans till lika villkor. Därför bör våra länder avskriva de fattiga ländernas skulder och i ökad grad låta dem delta i världsekonomin på sina egna förutsättningar. Låt mig avsluta med att slå fast att ett effektivt bistånd för oss också är en moralisk fråga. Pengarna får aldrig fastna i byråkrati och korruption utan måste verkligen nå de allra fattigaste. Det är så vi tar ansvar för ett generöst svenskt bistånd inför svenska skattebetalare. Svenska folket vill inte delta i samtidens största svek och se medmänniskor leva i misär, lida och dö utan vatten, mat och mediciner. Det är detta uppdrag vi behandlar i kammaren och ger alliansregeringen i uppdrag att genomföra. Härmed vill jag yrka bifall till utrikesutskottets betänkande nr 2. 51 (): Det är inte utan att man kan erinra sig vad skrev: Allting går igen. Då tänker jag inte på ledamöterna utan på den sakpolitiska debatten. Debatten om var flyktingpengarna ska tas har på nacken. Den kommer säkert att föras framöver också. Det är bra att den förs. En annan debatt har gällt hur biståndet ska kontrolleras. Jag vill nu när anslagen till Sadev ökar erinra om att det fanns ett sådant kontrollorgan som leddes av . Det fungerade alldeles utomordentligt. Men 1994 skulle det bort. Sedan kom det ett nytt, vilket var bra. Det går på något sätt lite i vågor. Det är nog så i flera debatter i flera utskott rent av. Jag tycker att det är viktigt att få stryka under några få saker. Det har sagts så mycket värdefullt från andra håll, men det är några saker som jag har reflekterat över. Därför blev det tre å rad från kristdemokratiskt håll. Det är viktigt att stryka under det som flera har sagt, att nu när den ekonomiska krisen drar över världen ska vi hålla ihop. Vi behöver hålla ihop och inte fäktas så mycket över blockgränsen. Faktum är att vi i grund och botten är överens. fattar vi beslutet om , som det har sagts här. Sedan får vi vänta med spökena och se när de kommer. Det är fascinerande att se hur fort den rika världen kan ta itu med de haverier som banker och andra institut har ställt till med. I ett nafs ja, inte riktigt, men närapå finns det miljarders miljarder. Den största moraliska kris som har ägt rum, den har ägt rum . Då tar det en väldig tid att få fram pengar. Det här måste vara ett observandum att lyfta fram. har jag inget emot att man snabbt tar sig an det som så många kallar samhällets blodomlopp, nämligen att de ekonomiska strukturerna ska fungera. Blodomlopp, ja. Här har många av er på ett utomordentligt sätt strukit under att människor dör. Blodomloppet i människan får då inte chans att fungera alls, och människan är ändå viktigare än de ekonomiska strukturerna, även om de är viktiga för människan. Här finns anledning att titta på oss i den rika världen, hur vi kan samla oss, hur energiska och duktiga vi kan vara i sådana här sammanhang då ekonomin havererar. talar statistiken som har nämnts om hur människor hungrar, törstar och inte får medicinsk hjälp, hur man dukar under för att man inte har det mest elementära. Jag skulle vilja stryka under att detta är vårt största moraliska svek. Jag vet att jag ofta förknippas med moral och gör det väldigt gärna, för det finns en moralisk dimension i allt. Men det här är det största moraliska sveket, vid sidan om alla andra skärmytslingar här i kammaren om moral av ett eller annat slag. Man läser namn som , , och detta är förödande. Jag skulle vilja säga några ord om enskilda organisationer, som har varit inne på. Många har harangerat för hans insatser. Där görs ofta mer än vad vi tar till oss och lyfter fram. träffade jag en NGO, en enskild organisation, som heter Hoppets stjärna. De finns i 15 länder ideellt. var det som gällde. köpte man getter, för de hade blivit av med sina getter där. Floden hade spolat i väg getter och höns. kan man önska en svensk medborgare god jul genom att skänka en get som finns inköpt i . Det är fint. Man kan också köpa en höna om man inte vill satsa . Det finns många sådana exempel som vi inte får glömma när vi talar om enprocentsmålet. En annan synpunkt som jag vill ha in i protokollet och där hamnar den ju: Jag tycker att det är obegripligt att alliansregeringen inte ser till att avdragsrätt införs för ideella insatser. kan vi åka hem och reparera våra mer eller mindre fashionabla, jag gissar ganska fashionabla, lägenheter och hus med ROT-avdrag. Men om man skulle göra en insats för dem som har ruckel, dem som inte har tak över huvudet, om någon skulle komma på denna solidariskt sinnade idé, då ska hon eller han lägga detta på inkomsten av tjänst och få det beskattat. Det innebär att om man satsar 1 miljon jag tog det för att det skulle vara enkelt kanske vederbörande ska skatta , alltså 700 000. Så här kan vi inte ha det! Alliansregeringen och vi alla måste ta oss samman. vet jag att det är lite bråk om detta här och var mellan partierna.