prot · GW0952 · 2008-12-18 00:00:00 — Det kanske är regeringens mediala åsikt, men regeringen vet ju att lagen om statens upplåning inte fungerar så utan att där bara går att göra ettåriga beslut. Undsättningslånen är nödvändiga, och det är bra att de kommer till. Oroande är ändå att de måste betalas tillbaka , för inte vare sig finanskris eller lågkonjunktur kommer att vara slut då. Vi hade också från sida velat se att de bolag som får del av lånen inte ska ha möjlighet att vare sig höja styrelsearvoden eller betala ut bonusar under den tiden. Vi tycker inte att skattepengar indirekt ska gå till sådant. Satsningar på forskning ihop med fordonsindustrin och dess underleverantörer är bra, och det är ett positivt förslag. Vi uppskattar också att utskottsmajoriteten ställt sig bakom våra förslag om återrapportering till och om tidsbegränsningar av lånen. har vi sett en rad åtgärder för att rädda banker, och vi har nya exportstöd och ett paket för fordonsindustrin, även om det har tvingats fram. Men när ska de tysta varslen uppmärksammas? När ska kommuner och landsting, det vill säga basen i vår gemensamma välfärd, få ett stimulanspaket? Det hade varit något att gå till julledighet med. 60 (): Ja, det är en väldigt allvarlig ekonomisk situation vi är i; de krissituationer som vi ser i både och världen över och som har krävt att stater går in och ser till att både banker och företag kan klara sig och överleva. Det finns det ett starkt behov av att göra. Men det är också viktigt att vi i sådana akuta situationer har förmåga att tänka framåt och använda skattemedel på bästa sätt, och inte i panik låsa fast oss i gamla lösningar. Klimatkrisen och finanskrisen har båda med kraft slagit till mot den svenska fordonsindustrin. Finanskrisen och den kraftiga konjunkturförsvagningen har slagit till hårt mot efterfrågan på fordon, som klimatkrisen har skapat en strukturellt minskad efterfrågan på tunga fordon med stora klimatutsläpp. Det behövs stora förändringar av vår transportinfrastruktur, men det kan också leda till nya jobb och till omställning. Ett stödpaket som det regeringen nu föreslår kan bidra till en sådan omställning när det gäller fordonstillverkning, men då måste det också kopplas tydligt till krav på att de projekt som sätts i gång utgår från de klimatmål vi måste klara. En del av den nuvarande krisen inom fordonsindustrin har att göra med den hittillsvarande stora oförmågan inom branschen att se kraften i klimatutmaningen och vilka krav den ställer på nya, klimatsnåla produkter. och andra har länge kritiserat bilindustrin för att de inte har jobbat proaktivt med klimatfrågorna för att ställa om. I stället har man gjort tvärtom och motarbetat en aktiv klimatpolitik, motarbetat regelförändringar och utsläppskrav. Det har till och med bedrivits kampanjer mot omställning. Det var bara det var massiva kampanjer mot krav på grön skatteväxling och omställning, från bland annat bensinupproret och Bil . Inte heller lagstiftaren i form av regering och riksdag har tagit detta på tillräckligt stort allvar och tagit sitt ansvar. Tvärtom har man här skapat lösningar som minskar trycket på omställning på och , till exempel genom utformningen av förmånsbeskattningen av bilar. Vi föreslog detta från och var tidigt kritiska. Vi hade kunnat stå bättre rustade i den här krisen om vi hade ställt krav tidigt och skärpt regleringar stegvis. Det gjordes inte. Och står vi inför fullbordat faktum. Fordonsindustrin har inte gjort sin läxa, och riksdag och regering har inte heller tagit tillräckligt ansvar för att ställa om. Många röster har i visat att det inte bara handlar om konjunkturläget. säger i : Men kriser uppstår inte ur tomma intet. Dessa företag hade allvarliga problem långt innan begreppet subprime sjönk in i det allmänna medvetandet. Att de nu riskerar konkurs beror på åratal av försyndelser. Japanska företag som och Toyota, som tillverkar många bilar i , har väsentligt lägre produktionskostnader än sina amerikanska konkurrenter. Dessutom har de utvecklat bränslesnåla fordon som allt fler efterfrågar. Men för , , är det naturligtvis enklare att skylla på svårtyglade finansiella krafter än på stadsjeepar som säljer dåligt och alltför generösa anställningsavtal. Vi måste i det här läget ta ansvar för både klimatet och jobben. Klimatproblemen kräver stora investeringar, både privata och offentliga. Jag menar att regeringens förslag, om det förenas med skarpa krav på omställning som utgår från de klimatmål som vi måste nå, kan vara ett steg i rätt riktning mot omställning. Det finns inget som garanterar att vi kommer att ha kvar en personbilstillverkning i framöver, men med de här förslagen, om de kombineras med tidigare miljökrav och fler omställningsåtgärder, finns det åtminstone förutsättningar. Men då måste man också jobba långsiktigt. Tyvärr finns det vissa delar av propositionen som är väldigt otydliga. Skrivningarna om behovet av klimatanpassning måste skärpas. Det behövs väsentligt fler åtgärder för omställning också för att klara av den här situationen och nå en mer klimatanpassad transportsektor. I propositionen nämns behovet av nya bränslen, motorer och framdrivningssystem som måste utvecklas och att elhybrider och rena elektriska motorer kommer att utgöra viktiga lösningar . Vi i delar regeringens bild av framtida behov av omställning i dessa delar. Däremot tycker vi inte att regeringen i propositionen i tillräcklig utsträckning sedan tar fasta på det när man utformar utvecklingsbolagets uppgifter. Det måste vara ett uttalat mål för den forskning som bedrivs, både när det gäller lätta och tunga fordon, att den utgår från den verklighet som vi står inför och de krav på utsläppsminskningar som krävs för att klara klimatmålen, till exempel i form av tvågradersmålet. har den överlägset törstigaste nybilsparken. , med och , ligger i toppskiktet i när det gäller bränsleförbrukning hos nya bilar. föreslog att nya bilar i snitt inte ska släppa ut koldioxid per kilometer. Bilindustrin har kraftigt motarbetat denna nya lagstiftning och försökt se till att kraven skjuts upp genom en långsam infasning under . Den uppgörelse som är gjord och som ska träda i kraft innehåller så många infasnings- och undantagsklausuler att kravet på att nya bilar i snitt inte ska släppa ut koldioxid per kilometer i praktiken inte kommer att träda i kraft enligt en analys från . De utsläppsregleringar som planeras inom EU är ändå otillräckliga och leder endast till en mindre begränsning av utsläppsökningen. , , har i modellberäkningar landat på att rimliga utsläppskrav ligger betydligt lägre än EU:s föreslagna . För att klara klimatomställningen, inte minst när det gäller transportinfrastrukturen, krävs det betydligt större insatser än bara nya energi- och utsläppssnåla fordon. Det krävs bland annat betydligt mer stöd till distribution och produktion av förnybara bränslen, till exempel biogas. Förändringar behövs också i skattesystemen för att skapa incitament för energi- och utsläppssnåla fordon, och rejäla satsningar behövs på kollektivtransportinfrastruktur. De statliga kreditgarantierna på som regeringen nu utlovar till bilindustrin och som innebär att biltillverkarna kan söka pengar från Europeiska investeringsbanken ger en kraftigt missvisande bild. De utgör hälften av den årliga volym som Europeiska investeringsbanken har tillgängliggjort för denna typ av lån, och det är högst osäkert om hela garantiramen kommer att kunna utnyttjas. Det är anmärkningsvärt att man marknadsför en volym som inte alls är verklighetsförankrad. Låt oss nu inte göra misstag framöver utan försöka komma till rätta med denna situation på ett smart och långsiktigt sätt och bidra till de lösningar som vi kan göra härifrån. har traditionellt tidigare på ett framgångsrikt sätt hanterat strukturomvandlingar. Det handlar för oss i inte om att till varje pris rädda just personbilstillverkningen i som vi faktiskt inte vet om den kommer att överleva här. Det handlar för vår del om att rädda kompetensen, att rädda jobben och att värna människors vardag. Om vi i har långt över 100 000 människor som är kompetenta i fordonsteknik ska vi också använda den kompetensen resurseffektivt. Dessa människor har en viktig kompetens. Det är företagen som har missat omställningen. Vi ska förstås använda oss av den kompetensen även framöver. De 3 miljarderna till forskningsbolaget bör användas till nytänkande och för breda lösningar för framtiden. Det är viktigt att våga ta sats för framtiden, att utveckla nya produkter som kan vara ledande och inte bara dra ut på lidanden. Det är också viktigt att hantera skattepengar på ett varsamt och ansvarsfullt sätt. läggs ungefär tre fjärdedelar av anslagen till transportforskning på just personbilar, medan kollektivtrafik, sjöfart och annat får slåss om resten. Transportsektorn kräver ständigt mer energi, och den energi som används kommer till från oljeprodukter. Subventioner och statsstöd kan tillfälligt hålla kvar gammal teknik. Men en klokare väg för framtiden är att kunna erbjuda världen lösningar för energisnåla och smidiga person- och godstransporter med minimal miljöpåverkan. Det finns inte någon återgång till ett samhälle med stora mängder billig energi och oändliga naturresurser. Stenåldersmänniskorna kunde kanske inte föreställa sig den kommande hanteringen av järn och brons. har de flesta människor svårt att föreställa sig en framtid utan tillgång till olja. Det är en stor utmaning, men det går, och det är nödvändigt. Vi måste klara av att hitta lösningar som bidrar både till ekonomisk utveckling och till jobb som kan klara klimatomställningen. Avslutningsvis ska jag säga att det är tillfredsställande att utskottet har kunnat enas om ett tillkännagivande som därmed också har tillgodosett tre av de yrkanden som vi hade i vår motion och som ställer krav på att regeringen återkommer med en tydligare redovisning av inriktningen och kriterierna för åtgärderna i propositionen. Med detta yrkar jag bifall till vår reservation 3 under punkt 5. 61 (): Krisen inom fordonsindustrin är i första hand en finansiell kris. Fordonsindustrin har internationellt haft ett strukturellt problem, framför allt i form av stor överproduktion men också på grund av produktion av felaktiga fordon baserade på en äldre teknik, och har inte haft förmågan eller viljan att modernisera och förnya sina modellprogram efter konsumenternas krav, den snabba konjunkturnedgången och den ökade osäkerheten om den framtida ekonomiska utvecklingen. Detta får inte förta det faktum att de akuta problemen för världens biltillverkare i allt väsentligt har sin grund i den finansiella krisen. Jag beklagar att finansmarknadens bedömare och vi här inte haft tillgång till den kristallkula som vi såg uppvisad i den tidigare debatten här , när Socialdemokraterna beklagade att vi från regeringspartiernas sida inte kunde förutse den finanskris och utvecklingen av den finanskris som har skett . Jag tror inte att så många andra delar uppfattningen att utvecklingen av den finansiella krisen kunde förutses. Vi befinner oss på helt ny mark. Också konjunkturutvecklingen följer helt nya mönster än vad vi har mött tidigare. Det som har hänt är att finanskrisen och konjunkturutvecklingen har utvecklats på ett sätt som ingen har kunnat förutse. Det är inte bara vi som har gjort felaktiga bedömningar om den framtida utvecklingen. Det har man gjort också i övriga världen. Men det är fel att påstå att den borgerliga regeringen har varit handlingsförlamad det uttrycket användes . Min erfarenhet från arbetet i finansutskottet har tvärtom varit att det åtminstone inte har skett så många akuta insatser som en följd av det förändrade läge som har skett löpande . Att regeringen har varit handlingsförlamad skulle jag tolka som att ingenting har hänt. Men vi har aldrig haft en situation med så många extra möten, så många utdragna möten, så många extra propositioner och så många extra förslag på grund av förändringar av situationen som har skett under denna höst. Den viktigaste anledningen till att försäljningen av fordon har fallit så dramatiskt är att det har blivit svårare och dyrare att finansiera köp både av kommersiella fordon och av privatbilar. Det gäller inte framför allt den svenska marknaden. Det gäller framför allt den internationella marknaden där våra bilproducenter och transportföretag har sin huvudmarknad. Men utöver en minskad försäljning har företagen själva av samma anledning fått svårare att finansiera sin löpande verksamhet. När försäljningsintäkterna minskar och varken marknaden eller bankerna kan förse företagen med pengar har situationen blivit akut. Också andra branscher har drabbats, men bilindustrin drabbas hårdare än andra. För länder där bilindustrin utgör en stor andel av den totala industrin, bland annat , blir följderna allvarligare, på grund av storleken men också för att fordonsindustrin i sig är en av de mest tekniskt utvecklade och avancerade industrigrenarna och därmed bär en stor del av den allmänna tekniska utvecklingen. Problemen inom fordonsindustrin påverkar den samlade industrins totala förmåga. Att svensk bilindustri drabbats hårdare än många andra har flera orsaker. En anledning är det faktum att och har en mindre hemmamarknad än konkurrenterna, vilket gör dem mer sårbara. Stimulans av svenska konsumenters bilköp kommer inte ens marginellt att påverka våra bilproducenters problem. Också det faktum att och inte har anpassat sina modellprogram efter kundernas önskemål om snålare och miljömässigt bättre bilar har självklart påverkat situationen. Det är de bilföretag som ligger långt framme med små och energisnåla bilar som klarat sig bäst. Här har vi fått ett dubbelt budskap. När statsministern påpekar det här i tv klandras han av oppositionen, men när oppositionen kritiserar industrin framför de samma budskap. Därtill kommer naturligtvis osäkerheten om ägandet. Det förhållandet att både och GM brottas med akuta problem spiller självklart över på deras dotterbolag. Ändå är det inte självklart att ett eventuellt stödpaket, som alla förväntar sig, för den amerikanska bilindustrin från den amerikanska kongressen skulle gynna eller . Tvärtom finns det de som har den uppfattningen att en eventuell konkurs av de amerikanska bilkoncernerna kanske till och med skulle påskynda processen att finna nya ägare till de svenska dotterbolagen. Spekulationer om vem som ska äga och är kontraproduktivt och motverkar syftet att säkra Volvos och Saabs framtid. Speciellt gäller de spekulationer som förs om eventuellt statligt ägande av och . I stället för att hjälpa de svenska bilföretagen, de anställda, underleverantörerna och alla andra skulle detta öka osäkerheten. Därför är det viktigt att slå fast att det inte är aktuellt för staten att gå in som ägare i den svenska fordonsindustrin. Om och när och GM bestämmer sig för att sälja sina dotterbolag kommer priset naturligtvis att sättas på rent kommersiella grunder. och GM kommer naturligtvis att ha som utgångspunkt att få så bra betalt som möjligt för sina varumärken. Ambitionen för båda företagen är att åtminstone få tillbaka de pengar man har satsat. Det gäller oavsett om koncernen går igenom ett konkursförfarande eller inte. Men en eventuell köpare av och kommer å andra sidan också att göra en affärsmässig bedömning av hur mycket bolagen är värda. En sådan bedömning kommer att basera sig på hur väl respektive företag och varumärke kan integreras i den nuvarande strukturen och ytterst på hur många bilar man räknar med att man ska kunna sälja och de vinster man gör på dessa sålda bilar. Det är i det här sammanhanget som en framstående svensk forskning tillsammans med bilindustrin kan få effekt på det framtida ägandet. Om staten ger sig in i resonemanget om att köpa hela eller delar av de svenska personbilsföretagen höjer det priset på och och försvårar för de intressenter som har ett seriöst intresse att köpa företagen och integrera dem i sin verksamhet. Oppositionen har i sina motioner med anledning av propositionen upprepat flera av de krav man har fört fram på grund av den allmänna konjunkturnedgången och det ökade antalet varsel. De frågorna har hanterats i andra sammanhang, och regeringen kommer att återkomma med ytterligare förslag i de sammanhangen i en tilläggsproposition . Den här propositionen är i stället helt inriktad på att möta den samlade bilindustrins kris, och där föreslås åtgärder för att lösa problemen i samband med den akuta finansiella situationen och stärka svensk bilindustrins konkurrenskraft. För att möta de akuta problemen för svensk fordonsindustri måste först och främst den finansiella situationen hanteras. Därför ligger tyngdpunkten i regeringens förslag på åtgärder för att stärka den svenska bilindustrins finansiella situation genom riktade åtgärder för att förbättra företagens möjligheter att finansiera sin verksamhet då försäljningen minskar och den finansiella marknaden inte fungerar. Propositionen innehåller också förslag till åtgärder för att lösa mer långsiktiga problem, bland annat att möta behovet av en mer miljöanpassad teknik. Syftet är att hjälpa industrin och deras underleverantörer att överleva de problem som finanskrisen skapar men också att stärka deras konkurrenskraft. Regeringen föreslår bland annat att staten ska ta på sig rollen som samordnare för forskning och utveckling och annan verksamhet inom fordonsklustret. Verksamheten ska ha till uppgift att på kommersiell grund stärka den svenska fordonsindustrins internationella konkurrenskraft. Verksamheten ska bedrivas i bolagsform för att underlätta ett samarbete med näringslivet, och avsikten är att finansiera verksamheter också hos andra forskningsaktörer. Avslutningsvis, herr talman, vill jag påpeka att inte är det enda land som har genomfört stödinsatser för fordonsindustrin. Men är det första land som aktivt verkställer ett strukturerat beslut om insatser för att garantera både den finansiella försörjningen och den tekniska utvecklingen inom industrin. presenterades tidigare en genomgång av hur det ser ut i olika länder. Förslagen är relativt likartade. De har fokus riktat mot den finansiella krisen, med två länder som undantag. De länderna genomför åtgärder som delvis har förekommit i den svenska debatten. Det gäller och som har några av världens största hemmamarknader och som i stort sett har sina gränser stängda för import av utländska bilar. De föreslår subventioner riktade till den inhemska marknaden för att rädda sin egen industri. Den typen av åtgärder kan inte rädda svensk bilindustri. Vi måste se till att vi är konkurrenskraftiga på världsmarknaden. Regeringens förslag ger goda förutsättningar för en sådan utveckling. Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag och avslag på alla reservationer. 62 HANS () replik: Vice statsministern har uttalat att inte ens svenskar väljer och . Detta är i sak fullständigt fel då och är de bilmärken som är mest sålda i vårt land. Det ska också ses i ljuset av att GM och har de här företagen ute för försäljning. Jag vill fråga om han delar regeringens negativa syn på svensk fordonsindustri eller om han, precis som jag, anser att detta är allvarligt och kan ha skadat svensk fordonsindustris framtid. I det betänkande vi nu debatterar finns förslag från regeringen i den proposition där man har presenterat ett, som det framställs, kraftfullt paket på . Vi anser att det är kraftigt uppblåst för att ge sken av en regering med stor handlingskraft i den situation som fordonsindustrin befinner sig i. När det ställs mot verkligheten i medierna och här i kammaren, i näringsutskottets och finansutskottets kansli pyser det ned till helt andra dimensioner, och paketet blir betydligt mycket mindre. Det som saknas i paketet fullständigt är stimulanser för att öka nybilsförsäljningen. Det saknas satsningar för att möta det stora antalet människor som blir arbetslösa. Det handlar också om att ha en a-kassa som människor kan leva på. Vi har de satsningarna, herr talman, i vår politik. Men alla förslag till dessa satsningar avstyrks av de borgerliga partierna. Jag vill fråga : Vad har och borgerligheten för politik för att möta den kris som svensk fordonsindustri akut befinner sig i? 63 () replik: Vi håller just nu på att diskutera konkreta förslag till att stabilisera finansmarknaden för bilindustrin, vilket är den akuta anledningen till de svenska bilföretagens kris. Nedgången i försäljning beror också på den finansiella situationen. Vi kan konstatera att de två första svenska företag som drabbades av finanskrisen var våra lastbilsföretag, som redan någon vecka in kunde meddela att det stora problemet inte var att man inte hade nya order på väg in, utan det stora problemet var att tidigare beställningar ställdes in därför att beställarna inte fick lån på finansmarknaden. Man kunde inte finansiera sina köp. Det är den huvudsakliga anledningen till nedgången av försäljningen, framför allt på transportsidan men också på personbilssidan. Därför är fokus i det här förslaget på att stabilisera finansmarknaden. Vi anser att det kommer att vara den viktigaste förutsättningen för att svensk fordonsindustri ska utvecklas vidare. Jag vill inte kommentera det citerade uttalandet av näringsministern och vice statsministern. Jag kan bara konstatera att såtillvida har hon rätt, att den största minskningen av försäljningen av svenska personbilar har skett på den svenska marknaden. Den största nedgången av försäljningen av nya svensktillverkade bilar har skett på den svenska marknaden. Det beror naturligtvis också det på finanskrisen och konjunkturnedgången, men det beror också till viss del på att sammansättningen av de svenska bilföretagens modeller inte har tillgodosett de svenska kundernas önskemål. 64 HANS () replik: Jag är mycket överraskad över att inte tar avstånd från regeringens negativa uttalanden om svensk bilindustri. Den typen av uttalande som vice statsministern har gjort skulle vara fullständigt otänkbart i vilket annat land som helst. Skulle någon i denna kammare kunna tänka sig att förbundskansler skulle göra uttalandet att inte ens tyskar väljer och Audi? Jag anser att vi behöver ha en regering som ställer upp för svensk bilindustri i det krisläge den befinner sig i. Vi behöver ha en regering som satsar på stimulanser för nybilsförsäljning. Vi behöver ha en regering som satsar på insatser som riktar sig direkt till bilindustrins anställda. Det har vi inte , och jag beklagar det. Jag vill ta upp något som är oerhört väsentligt och som jag också tog upp i mitt huvudanförande, och det är det krav som vi ställer på att det nya forsknings- och utvecklingsbolaget ska lokaliseras till . Det ser vi som närmast självklart. Jag skulle gärna vilja att svarar på frågan om även han ställer sig bakom detta. 65 () replik: Den första frågan har inte diskuterats i något sammanhang. Jag förutsätter att bilindustrin själv tar ansvar för lokaliseringen av forskningsverksamheten så att den bäst kommer industrin till godo. Ur min synvinkel vore det konstigt om den inte skulle ske i anslutning till de institutioner som väger tyngst inom den här forskningen , och de ligger i , så i den frågan har jag samma förhoppning och tro som . När det gäller påstådda uttalanden av vice statsministern och näringsministern hörde jag här direkt hennes uttalade positiva inställning till svensk bilindustri och svensk bilindustris framtid. Jag lutar mig mer mot den uppfattning som hon gav uttryck för här och som jag hörde än de tolkningar av eventuella uttalanden som har hört. Jag utgår från att de är ryckta ur sitt sammanhang och att det inte var något annat än möjligen ett konstaterande att den svenska marknaden för svenska bilar har vikit mer än den utländska marknaden . 66 () replik: Jag skulle vara väldigt glad, , om det bara hade varit en tolkning och vice statsministern inte hade sagt så, för då hade inte skadan varit skedd. Men tyvärr var det inte en tolkning utan precis det som sades.