prot · GV09128 · 2008-06-13 00:00:00 — 1 § Svar på interpellation 2007/08:682 om information inför försäljning av statliga bolag 1 Statsrådet (): har frågat näringsministern om hon avser att vidta åtgärder för att ska få ta del av samma faktaunderlag som Rådet för försäljning av aktier i bolag med statligt ägande fått, samt om hon avser att återkomma till med en redovisning innan sommaruppehållet 2008 beträffande vilka statliga bolag som genomgått samma granskning som de sex namngivna bolagen och . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Låt mig först ge en bakgrund. I budgetpropositionen angav regeringen att det statliga ägandet av bolag bör minska. bemyndigade regeringen att vidta åtgärder för att genomföra transaktioner avseende Sonera, , , som äger , Vin & Sprit och OMX. Regeringen anser att det vid regeringens beredning av försäljningsbeslut bör inhämtas synpunkter från en grupp personer med särskild sakkunskap. Detta är bakgrunden till att Rådet för försäljning av aktier i statligt ägda bolag inrättades. Rådet ska inför beslut om en transaktion som avser en försäljning av aktier eller på annat sätt avyttring av ett statligt ägt bolag efter begäran från bolagsansvarigt statsråd och föredragning av tjänstemän från bedöma om en i ett visst fall föreslagen avyttring, särskilt i fråga om pris och övriga villkor, innebär att avyttringen genomförs affärsmässigt och efter erforderlig analys av möjliga handlingsalternativ. Rådets yttranden utgör en del av beslutsunderlaget inför regeringens beslut i fråga om en avyttring ska genomföras och vilka villkor med mera som ska gälla. Därtill har regeringen inför beslutet om propositionen 2007/08:143 Samgående mellan (publ) och Post A/S begärt ett yttrande av rådet. Jag har inhämtat information från näringsministern om att näringsutskottet har begärt och fått ta del av handlingar i propositionsärendet. I dessa handlingar ingår handlingar från rådet. Låt mig understryka att har en viktig roll när det gäller att granska hur regeringen hanterat det mandat som givits rörande ägandet i statliga företag. I den granskningen ingår förstås möjligheten att ta del av de beslutsunderlag som legat till grund för genomförda försäljningar. Ett exempel på hur utövar denna kontrollmakt är avslutade granskning av försäljningen av aktier i som regeringen genomförde . Regeringen avser att till rapportera om försäljningarna i den årliga skrivelsen till med redogörelse för de statligt ägda företagen. Regeringen kommer också att redovisa respektive försäljning i kommande budgetpropositioner. Därtill kommer regeringen att offentliggöra genomförda försäljningar i delårsrapporter för de statligt ägda företagen. Regeringen avser inte att före sommaruppehållet lämna ytterligare uppgifter till i det avseende tar upp. 2 (): Vid förra tillfället då jag ställde en interpellation om de här försäljningarna ställde jag den till , och då fick jag svar av , så det är väl rimligt att jag, nu när jag ställer frågor till får svar av . När det gäller frågorna om försäljningen och vilket faktaunderlag näringsutskottet har fått tycker jag att det är viktigt att påpeka att delar av de uppgifter som framgår i svaret från statsrådet stämmer. I näringsutskottet har man om man har velat kunnat ta del av det material som finns när det gäller den framtida fusionen av Posten. Men näringsutskott har inte fått ta del av övrigt material som Rådet för försäljning av aktier i bolag med statligt ägande har behandlat. Dessutom förekommer det fel i svar. har inte avslutat sin granskning av försäljningen av aktierna i . Det är viktigt att påpeka. Jag hade kontakt med i går. Där föreligger alltså fortfarande en granskning som inte är avslutad. När jag hade debatten med om det här utförsäljningsrådet och dess agerande pekade , precis som statsrådet gör, på att Rådet för försäljning av aktier i statligt ägda bolag ska granska på begäran av statsrådet. Då kan jag väl också påpeka att en av statssekreterarna som deltagit vid näringsutskottet pekar på att det egentligen inte är det som rådet är skapat för, men att man i alla fall får hantera olika typer av försäljningar. Jag tycker att det är viktigt att faktiskt får ta del av vilka bolag som det här rådet har granskat, därför att det jag försöker peka på i min interpellation är att har gett bemyndigande om att sälja sex bolag. Frågan om Posten är fortfarande inte avgjord, utan den kommer att debatteras och voteras om . Det får vi förhålla oss till. Men just när det gäller de sex bolagen har man ju nu gett bemyndigande, och då vore det väl bra om näringsutskott och övrig riksdag kan få ta del av vad rådet har yttrat sig om. När det gäller de här andra bolagen pågår en kontinuerlig granskning. Det är väl också viktigt at får reda på det , för jag utgår ifrån att det i så fall kommer nya propositioner om eventuellt bemyndigande och försäljning av flera bolag. Jag har lite svårt att förstå varför inte ska kunna ta del av uppgifterna om vilka bolag som är färdiggenomgångna av rådet. Jag skulle alltså vilja ha svar på detta: Varför detta hemlighetsmakeri? Det är väl viktigt att kan ta del av det här. Som jag säger: De här sex andra bolagen är ju redan genomgångna. Att vi bara har fått ta del av hanteringen kring Posten, som ännu inte är avslutad, är väl bra. Det är hemligstämplat. Men det är viktigt att vi också får ta del av detta när det gäller de andra bolag som man har börjat arbeta med. Jag skulle vilja ha svar av statsrådet : Varför får vi inte ta del av de här uppgifterna nu? 3 Statsrådet (): Min uppfattning är att har fått de handlingar som man har bett att få. Det är mitt intryck. Att få del av handlingar inför en försäljning är en sak som är betydligt mer delikat. Men när det gäller granskande makt har de handlingar som har begärts lämnats ut. 4 (): Med all respekt för att alla bolag inte har nämnts har jag faktiskt stått i den här talarstolen och efterfrågat vilka bolag som har genomgåtts och vilka bolag som den här regeringen tänker sälja förutom de här sex namngivna bolagen och Posten, som också ska privatiseras och börsintroduceras. Det är ju jätteviktigt att vi får reda på det. Varken eller vill ju faktiskt ge oss i svar på det. Man gick ut i valrörelsen och lovade att man inte skulle sälja och . Det tror jag att rätt många av väljarna kommer ihåg. Men vad många inte förstod var att man skulle sälja väldigt många andra bolag. Därför är det viktigt att det ges tydliga besked här och . Jag har efterfrågat dem. Visserligen har jag kanske inte efterfrågat dem formellt för alla bolagen vid näringsutskottets sammanträdanden, men jag har gjort det här med ansvarig minister, näringsminister . Jag har ställt frågor också till om vilka fler bolag man tänker avyttra. I debatten om de här sex bolagen namngav faktiskt flera företrädare från den borgerliga sidan som tänkbart bolag. förekom i debatten, har namngivits från som ett bolag som man vill yttra och , som sitter här , har också pratat om Vasallen. Det är alltså klart att det finns flera typer av statliga bolag som är föremål för granskning från regeringens sida, och jag utgår ifrån att det också gäller det här rådet. Det är därför jag efterfrågar den informationen. Vi har också gång på gång kritiserat rådet i dess helhet, eftersom det är viktigt att veta hur det ser ut med ägandet bland dessa personer, vilka företag de är delägare i och vilka privata aktieinnehav de har. Inte heller det har ansvarig minister velat redovisa trots att ordföranden i rådet varit öppen och ärlig och berättat vad som ligger bakom. visar det sig att halva rådet inte kan delta till exempel då det gäller ; jag återkommer till den debatten . Det är klart att det är allvarligt om , som är ansvarig för eventuella avyttringar och ska fatta de formella besluten, inte kan ta del av den information som ett gång på gång kritiserat och jävigt råd får ta del av. Det är anmärkningsvärt att denna regering ska vara så hemlighetsfull inför . Jag förstår fortfarande inte statsrådets svar, fru talman. 5 Statsrådet (): är orolig och ängslig. Det må hon vara. Hon kan i alla fall vara lugn på en punkt, nämligen att inga andra företag kommer att få ett minskat statligt ägande än de som riksdag gett regeringen bemyndigande när det gäller försäljning. Vi har bemyndigande för sex företag. De är under analys och försäljning. Eventuella ytterligare företag kommer att bli föremål för riksdagsbehandling efter noggrann genomgång. behöver alltså inte oroa sig för att några andra företag än de som denna riksdag har bemyndigat regeringen att sälja kommer att säljas. När det gäller handlingar från rådet och andra instanser gällande detta har fått ut de handlingar man begärt. 6 (): Jag hör att jag får ett svar, men jag tycker inte att statsrådet svarar på frågan varför. Jag, och flera med mig, har påpekat att det är viktigt att får reda på vilka bolag som genomgått granskningen. Frågan till statsrådet , som alltså svarar på, var: Avser näringsministern att återkomma till med en redovisning före sommaruppehållet beträffande vilka statliga bolag som genomgått samma granskning som de sex namngivna bolagen och ? Det är viktigt, för då vet vi också vilka bolag som eventuellt kan vara föremål för utförsäljning. Det är jätteviktigt att få det beskedet. I det svar som ger pekar han på att avslutat en granskning av försäljningen, men han kommenterar inte ens att det är ett felaktigt svar. har sagt att det pågår en fortsatt granskning; frågan är fortfarande föremål för granskning. Det vore bra om statsrådet kunde kommentera det. Jag tycker att det är viktigt att här och får veta vilka statliga bolag som genomgått granskning av regeringen och eventuellt av rådet så att vi också får veta vilka som kommer att vara föremål för försäljning. Det är viktigt att vi som företrädare för medborgarna kan berätta för dem vilka fler bolag regeringen ska sälja ut. 7 Statsrådet (): önskar blicka in . Det gör vi alla. Jag kan bara säga att inga andra företag granskats av rådet än de som denna riksdag gett bemyndigande att sälja. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Svar på interpellation 2007/08:692 om kommuners upphandling av avfallshantering 8 Statsrådet (): har ställt tre frågor till mig med anledning av de så kallade Sysavdomarna. Frågorna som ställs är dels vad jag avser att göra för att möjliggöra effektiv samverkan mellan olika kommuner så att avfallshanteringen kan bedrivas med största möjliga hänsyn till miljö- och klimatmål, dels om jag avser att ta något initiativ för att se över den aktuella lagstiftningen på svensk och/eller EU-nivå och slutligen vilka initiativ jag avser att ta för att kompensera kommunernas bristande möjlighet till effektiv samverkan, vilket är en av konsekvenserna av Regeringsrättens dom i Sysavmålet. Först vill jag slå fast att sund konkurrens, tydlig ansvarsfördelning och fungerande gränssnitt mellan aktörerna på avfallsmarknaden är viktiga förutsättningar för en kostnadseffektiv avfallshantering och konkurrenskraftiga återvinningsföretag. är en miljöanpassad avfallshantering en betydelsefull del i kretsloppsarbetet och en vital del av vår infrastruktur. Som kommunminister har jag ett särskilt ansvar för att värna den kommunala självstyrelsen, liksom kommuners och landstings rätt att välja former för att organisera sin verksamhet. Självstyrelsen är en viktig förutsättning för att landets kommuner och landsting ska ha möjlighet att klara sitt uppdrag med utgångspunkt från sina lokala förutsättningar och behov. I det perspektivet spelar också kommuners och landstings möjlighet att samverka en avgörande roll, särskilt i vissa delar av landet. Jag vill därför givetvis värna goda samverkansmöjligheter. är det lika viktigt att de goda effekterna av upphandling och fungerande konkurrens fullt ut tas till vara. refererar i sin interpellation till två regeringsrättsdomar. I dessa domar har Regeringsrätten slagit fast att det krävs uttryckliga bestämmelser i lag för att det ska vara möjligt att tillämpa de så kallade Teckalkriterierna i svensk rätt. Domarna har meddelats. Vilka konsekvenser domarna har för kommunala samverkansmöjligheter är en fråga som just nu debatteras. För att jag ska kunna ta ställning till behovet av förändrad lagstiftning krävs en fördjupad analys av exakt vilka konsekvenser domarna kommer att få på den kommunala sektorn och marknadens aktörer. Det krävs också en analys av vilket utrymme EG-rätten egentligen ger oss på detta område. Jag är väl medveten om vikten av att nå ett väl avvägt ställningstagande. Det behövs en bra balans mellan å ena sidan intresset att uppnå klimat- och miljömål och å andra sidan intresset att upprätthålla god konkurrens på fungerande marknader. ska kommuners och landstings berättigade intresse av organisationsfrihet och goda samverkansmöjligheter beaktas. Vi behöver alltså analysera dessa frågor vidare. Jag är därför inte beredd att ta ställning till om och i så fall vilka åtgärder som kan behöva vidtas med anledning av domarna. 9 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Denna interpellation handlar främst om den uppmärksammade domen i Regeringsrätten med innebörden att och kommuner handlat fel då de låtit , Sysav, i vilket de båda kommunerna är delägare, sköta avfallshanteringen för kommunerna. Regeringsrätten har i sin dom fastställt att kommunerna skulle ha upphandlat denna tjänst enligt lagen om offentlig upphandling, . Interpellationen har också en vidare, generell, innebörd. Regeringsrättens dom måste tolkas så att kommunerna ska tillämpa offentlig upphandling i all verksamhet; det gäller även sådant som de annars skulle kunna låta egna kommunala bolag utföra. Det är alltså en dom av stor principiell betydelse. Jag menar att Regeringsrättens dom allvarligt försvårar för kommunerna att effektivt samverka i kommunallagens anda. SKL, Kommuner och Landsting, delar denna bedömning och har via sin ordförande, , framfört att de anser att nuvarande nationell lagstiftning måste ses över så att de så kallade Teckalkriterierna enligt praxis kan tillämpas även i . Dessa kriterier säger att företag som på ett visst sätt är knutna till den upphandlande myndigheten kan undantas från upphandlingsreglerna. Regeringsrättens tolkning av EG-rätten ifrågasätts även av oberoende jurister som anser att Teckalkriteriernas tillämplighet inte är villkorad till nationell lagstiftning. Annorlunda uttryckt anser de att borde kunna tillämpa dessa undantag utan egen nationell lagstiftning. Det kan även hävdas att Regeringsrätten inte gör en total avvägning av tillämplig svensk lagstiftning såsom kommunallagen, och aktiebolagslagen. säger i sitt svar att han vill värna den kommunala självstyrelsen och kommuners och landstings rätt att välja former för sin verksamhet. Vidare säger han att han inte kan ta ställning till eventuella åtgärder då lagstiftningen är ny och debatt pågår om domarnas konsekvenser för kommunernas samverkansmöjligheter. Statsrådet anser att det vore bra med en analys av frågan, dels en fördjupad analys av konsekvenserna för den kommunala sektorn, dels en analys av utrymmet enligt EG-rätten. Han anser således att frågan behöver analyseras vidare. Man kan, fru talman, säga att statsrådet har viss insikt i och förståelse för frågans vikt. Men det var inte riktigt svar på mina frågor. Jag har frågat vad statsrådet avser att göra. Avser statsrådet att göra något för att säkerställa att kommunerna effektivt kan samverka med sina bolag till exempel vad gäller avfallshanteringen? Avser statsrådet att ta initiativ för att pröva lagstiftningen? Eller tänker statsrådet vänta tills någon som anser sig ha tid analyserat frågan? 10 (): Det är en intressant och principiellt viktig fråga som tar upp i sin interpellation. Det är också ett intressant svar som ministern ger på interpellationen. Jag skönjer i svaret en öppenhet för förändring i nuvarande system i och med att frågan ska analyseras vidare. Det är en bra och dessutom nödvändig inriktning, för jag konstaterar att Regeringsrättens dom påverkar hela den kommunala och landstingskommunala sektorn på ett genomgripande sätt. Det här berör inte bara avfallssidan, utan hela den kommunala sektorn. Jag vill redan inledningsvis slå fast att lagen om offentlig upphandling har medfört en väsentlig effektivisering av den offentliga verksamheten i landet. Jag ser alltså positivt på lagen och dess förmåga att göra den kommunala och landstingskommunala verksamheten vassare. Trots det måste jag också framhålla att lagen ska tillämpas efter samma kriterier i hela EU. I det här fallet kan det diskuteras jag tillåter mig att säga det på grund av Regeringsrättens dom i ärendet. Kommuner och landsting organiserar sin verksamhet utifrån effektivitet i kommunerna. I det valet ligger bland annat driftsformen, alltså associationsformen. har många kommuner och landsting valt aktiebolagsformen som en lämpligare driftsform än förvaltningsformen för viss verksamhet. Det innebär att ett sådant här offentligt bolag lyder under såväl aktiebolagslagen som kommunallagen. Driftsformen är alltså inte jämförbar med ett bolag på den öppna marknaden. Möjligheten att välja driftsformer är en viktig ingrediens i det kommunala självstyret, och den tar till vara såväl effektivitet och öppenhet som kundanpassning. Det här arbetssättet är inte unikt för , utan förekommer i hela . Det som krävs enligt Regeringsrätten är att verksamheten som bedrivs i den kommunala bolagsformen ska upphandlas enligt . Jag tycker att den kan ifrågasättas, för när motsvarande verksamhet bedrivs i länder som , och behövs inte den här upphandlingsformen. Det arbetssättet har också prövats i och godkänts. De här länderna har tillåtits tillämpa det så kallade in-house-undantaget, som är baserat på Teckalmålet i . Samma undantag vore det lämpligt att även begärde att få. Jag tolkar i ministerns svar in att sådana överväganden kommer att ske. Jag konstaterar också att berörs ca 200 kommuner direkt av denna dom. Det representerar av den svenska befolkningen. Det är alltså en principiellt viktig fråga som behöver hanteras på ett seriöst och snabbt sätt av regeringen. I och med att det är en regeringsdom finns inte möjlighet att överklaga beslutet. Därför är det viktigt att regeringen hanterar frågan snabbt, så att Kommun- och landstings-Sverige vet vad som gäller. Frågan berör som sagt inte bara sophanteringen, utan även bland annat vårdverksamhet som bedrivs i helägda bolagsformer. Jag vill därför betona att det inte får bli så att alliansregeringen medverkar till införande av regler som får samma effekt som den gamla regeringens stopplagar. En sådan utveckling vore besvärande, för att inte säga skamlig. Jag konstaterar att det i min hembygd finns ett flertal verksamheter som kommer att drabbas om Regeringsrättens dom får genomslag. Alla kommuner kommer att drabbas. Det kan enligt min mening inte vara i det allmännas intresse att genom konstlade åtgärder skapa mängder med problem. vill jag betona vikten av att kommuner och landsting tar sitt ansvar för att bedriva verksamheten effektivt och inte inom områden där det finns en tydlig marknadssituation. 11 HANS (): Jag tror att det sade var alldeles korrekt. Det är viktigt att kommuner vet vad som gäller. Därför är den här frågan viktig, precis som framhölls. Det är väsentligt att diskutera den. Det är glädjande att som minister i sitt svar så tydligt betonar det lokala självstyret. Detta är en bärande princip i vårt land och i alliansregeringens politik. Därför är det, precis som har sagts inledningsvis, viktigt att man skapar ett regelverk som gör det möjligt att på ett enkelt sätt göra avknoppningar i vårt land, för att personalkooperativ ska kunna uppstå och i företagsform kunna ta över skolor, fritidshem, dagis, vårdcentraler och fritidsanläggningar. Det är många kommuner som vittnar om att man uppfattar att det kan vara problematiskt, att det kan finnas en konflikt mellan det kommunerna vill åstadkomma och det regelverk som finns . Det är också viktigt att vi i bejakar och inser det förändrade perspektiv som har kommit när det gäller sophantering. I många kommuner var det fram till något man närmast uppfattade som ett problem, en svårighet, någonting som krävde en lösning men som var en belastning. finns det ett mycket modernare och mer bejakande synsätt på sopan. Man inser att den är en tillgång. Det finns också förutsättningar för att skapa gröna jobb. Det finns också ambitiösa avfallshanteringsföretag i som med nytänkande och kunnande utvecklar produkter som är intressanta för både den svenska och den internationella marknaden. Man ska nog se rätt frimodigt på avfallsföretag. Detta är en tillgång snarare än en belastning som vi har att hantera. Jag håller helt med mina allianskamrater när de betonar att konkurrens är bra. Vi kan alla se att konkurrensen har inneburit fördelar. När det gäller avfallshantering måste man fundera på hur man ska samverka. Det är inte nödvändigtvis så att bolag alltid är den bästa formen. Det finns också vissa problem med bolag. Det finns ett alternativ , kommunförbund. Då har man både öppenhetens alla fördelar och samverkans alla fördelar. Det finns all anledning att när man för diskussionen fördjupa och bredda den och fundera på att det finns fler former än aktiebolaget. En annan sak är att det på många håll finns en alldeles utmärkt infrastruktur ska vi kalla det så för sophantering i form av bolag och markområden. Det är väl alldeles utmärkt att de finns och att de sköts och ägs av kommunerna. Men man kan i nästa steg fundera på om man inte kan lägga ut dem på entreprenad till ett annat företag, det vill säga att kommunerna samverkar, men sedan i sin tur kan upphandla företag som sköter och driver den här typen av anläggningar. Vi betonar också närhetsprincipen, och det är intressant. Men för att ge en relief till att sopan numera har blivit en handelsvara finns det all anledning att påminna oss om att importen av sopor från andra länder till ökar. De kommer från , , och , och enligt statistik handlar det om ungefär . Närhetsprincipen bör vi hålla i huvudet när vi importerar från , och . Den fråga vi kan ställa till oss själva är: Varför ska vi alltid välja aktiebolagsformen? Det kan finnas andra former också. Jag skulle själv vilja betona värdet av att man kan ha kommunförbund som ett bra sätt att samverka kommuner emellan. 12 Statsrådet (): Jag är glad för denna diskussion. Det är en väldigt viktig fråga. Sysavdomarna har verkligen satt fingret på att vi har en hemläxa att göra på området. Jag tycker att det har kommit fram väldigt konstruktiva synpunkter så här långt. Trots att mitt grundanslag här är att det i nuvarande läge krävs en mycket grundlig analys av ett antal viktiga faktorer tycker jag att det finns anledning att ta upp några av de trådar som har varit uppe här. Kan man inte lösa det här genom att bilda kommunförbund? Det är klart att det teoretiskt skulle vara möjligt. Vi håller faktiskt på att gå igenom också den frågan. Men man ska komma ihåg att kommunförbund är ganska avancerade saker. De innebär i praktiken att kommunerna i princip avhänder sig sitt beslutsfattande på det område som kommunförbundet tar över. Frågan är om kommunerna verkligen vill göra det. Jag har inte svar på det . Men det är en av de saker som vi analyserar. Vad kommer regeringen att göra? Så kan man väl sammanfatta frågor. Vi håller just nu på med en kartläggning och en inventering i samarbete med berörda parter. Där finns naturligtvis och Kommuner och Landsting som viktigaste parter. Vi kan sedan återkomma med hur vi ska hantera det. Men man ska komma ihåg att upphandlingsreglerna finns till, precis som var inne på, för att skapa högsta möjliga värde för skattebetalarna. Vi får inte stirra oss blinda på problemen utan måste komma ihåg att reglerna finns för att främja konkurrens och tillväxt. När man arbetar med det för ögonen får man inte kasta ut barnet med badvattnet.