prot · GW0919 · 2008-10-24 00:00:00 — 1 § Aktuell debatt: Felaktig läkemedelsanvändning för äldre 1 (): har tagit initiativ till den här debatten om felaktig läkemedelsanvändning för äldre. Bakgrunden är den senaste tidens intensiva debatt i medierna som speglat den läkemedelsskandal som visat att våra äldre riskerar liv och hälsa genom en omfattande felaktig läkemedelsanvändning. Den som framför allt fått personifiera alla dessa tusentals äldre som utsatts för allvarliga biverkningar till följd av läkemedelsanvändning är . SVT-programmet berättade en skrämmande historia om som förlorade av sitt liv på grund av biverkningar av läkemedel. Hur många fler finns det? Hur många äldre har drabbats och kommer att drabbas av denna form av läkemedelsvanvård? Svaret är tyvärr enkelt: Ingen vet. En sak är säker. Det finns inte någon som kommer att delta i den här debatten som inte håller med mig om att vi måste göra något åt problemen med felaktig läkemedelsanvändning. Men jag hoppas att den här debatten ska ta diskussionen ett steg vidare. och Socialdemokraterna har ett rödgrönt samarbete. Vi har tillsammans tagit fram ett antal förslag på konkreta åtgärder för att förbättra situationen för våra äldre och deras läkemedelsbehandling. De förslagen kommer vi att presentera under debatten. Jag förutsätter också att äldre- och folkhälsominister lämnar tydliga besked om hur regeringen kommer att hantera skandalen med den felaktiga läkemedelsanvändningen för våra äldre. Jag ser fram emot en intressant debatt. 2 Statsrådet (): Läkemedel kan vara en stor tillgång för att förbättra hälsa och livskvalitet. Men läkemedel kan också utgöra ett hot mot hälsan om de används på fel sätt och i fel doser. Särskilt riskfyllt blir det när många läkemedel används av en person. Läkemedelsbiverkningar är orsaken bakom var femte äldre person som läggs in på sjukhus. Det visar en undersökning från Kommuner och Landsting. av de skador som uppstår i vården är orsakade av läkemedelsbehandling. Här finns verkligen ett stort förbättringsarbete att göra. Äldre personer ska, som alla andra, ges en säker vård och omsorg av hög kvalitet. Vetenskap och beprövad erfarenhet måste vara grunden för förskrivning av läkemedel. Uppföljning och kontroll måste fungera. Det är oavvisliga krav. Problembilden med många och felaktiga läkemedelsförskrivningar är inte ny. Den är känd , men alltför lite har gjorts. Regeringen har ambitionen att lösa de problem som är förenade med förskrivningen av läkemedel till äldre personer. Jag ska redogöra för några av de viktigaste åtgärderna som alliansregeringen har vidtagit för att förbättra läget. trädde patientdatalagen i kraft. Lagen ger behandlande vårdpersonal möjlighet att få en samlad elektronisk åtkomst till patientens fullständiga vårdhistorik och den fullständiga listan över använda läkemedel. Förutsatt att patienten ger sitt samtycke kan alla få del av informationen oavsett var patienten eller den äldre kommer in i vårdkedjan i äldreomsorg, på sjukhus, i primärvård, på akutmottagning överallt finns samma information. Detta är en viktig reform för att minska andelen felbehandlingar. Alltför ofta har läkaren tidigare saknat kunskap om helheten när han skrivit ut medicin. Möjligheten att dela patientinformation kommer att införas stegvis inom landstingen, men i ett första steg planeras, med lansering , en nationell patientöversikt. Det systematiska patientsäkerhetsarbetet behöver bli bättre. En total översyn, ur ett patientsäkerhetsperspektiv, görs nu av den lagstiftning som omfattar bland annat tillsyn över hälso- och sjukvården och ansvarssystemet inom hälso- och sjukvården. Målet är att skapa tydligare ansvarsförhållanden och ge vårdens verksamheter bättre förutsättningar att bedriva en god och säker vård. Det kommer säkert att betyda mycket för att förbättra läget. Bättre system för information och patientsäkerhet behöver finnas för att minska risken för felmedicinering, men inte ens det räcker alltid. Förskrivning av läkemedel kan vara mycket komplicerat, särskilt när det finns ett större antal. Vi kan se att äldres läkemedelsanvändning har ökat . Det gäller särskilt för de personer som är sköra på grund av demenssjukdom eller flera somatiska sjukdomar. Enligt Kommuner och Landsting förskrivs av alla läkemedel till personer . De utgör av befolkningen. Personer använder i genomsnitt fem läkemedel per person. av dem använder sömnmedel eller lugnande läkemedel. Så kallade multiprofessionella läkemedelsgenomgångar inom hälso- och sjukvården har visat sig leda till att läkemedel i stor utsträckning omvärderas, att läkemedel sätts in eller sätts ut och att doserna justeras. En bekant till mig berättade om sin 85-åriga mamma som hade tolv läkemedel och ett mycket dåligt hälsotillstånd. Efter en läkemedelsgenomgång med kunnig personal kunde antalet läkemedel minskas till två. Mamman blev piggare och gladare och fick ytterligare några fina år med hög livskvalitet. Det finns mycket goda resultat från olika studier av läkemedelsgenomgångar både för individen och för samhället. avsätter regeringen till sju utvecklingsområden varav läkemedelsgenomgångar är ett. Pengarna går till alla kommuner och landsting. Målet är att öka antalet läkemedelsgenomgångar. har 18 av 20 landsting och 94 kommuner sökt ca i stimulansbidrag för läkemedelsgenomgångar. Det händer mycket ute i landet på det här området just . Med stimulansbidraget satsar också kommuner och landsting på utbildning om läkemedel för sjuksköterskor, undersköterskor och vårdbiträden. Det är viktigt. Tillsynen är ytterligare ett viktigt instrument för att säkra kvaliteten i vården. Förskrivningen av läkemedel måste bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet. När någonting går fel måste tillsynen upptäcka och korrigera felaktiga eller riskabla förskrivningar. Regeringen vill därför slå ihop och samordna tillsynen av och hälso- och sjukvården, det vill säga äldreomsorgen och hälso- och sjukvården ska tillsynas tillsammans. Det gagnar inte minst våra äldre multisjuka personer. Det är viktigt att höja kunskaperna hos all vård- och omsorgspersonal om hur man gör för att upptäcka biverkningar och ta initiativ till att läkemedelsgenomgångar kan göras med ansvarig läkare. kanske det är annat än läkemedel som ska prövas. Jag besökte ett äldreboende, Wigs ängar, där ingen längre behövde insomningsmedicin. I stället gav personalen massage med en fotsalva som doftade lavendel. Regeringen har fattat beslut om flera åtgärder för att ge stöd till personalen i vården och omsorgen. Ett nytt nationellt kompetenscenter för demensvård är inrättat i . tar just nu fram nya riktlinjer för demensvård, bland annat med fokus på behandling och läkemedelsanvändning. Dessa riktlinjer ska vara klara . Regeringen har också tillsatt en utredning, Yrkeskrav i äldreomsorgen, med uppdraget att lämna förslag på en nationell strategi för kompetensförsörjning inom den kommunalt finansierade vården och omsorgen om äldre. Sammantaget görs nu väldigt mycket för att skapa en vård och omsorg där felmedicinering inte ska behöva vara ett problem. Regeringen har i detta sammanhang ett stort ansvar, vilket vi försöker leva upp till genom de åtgärder som vi vidtar. Men ansvaret för att äldre ska ges en säker förskrivning delas av många. Inte minst de lokala och regionala huvudmännen har ett ansvar för att äldreomsorgen och sjukvården har hög kvalitet. Det finns också ett mycket stort ansvar hos läkemedelsindustrin som måste bidra för att fylla kunskapsluckorna. Ett stort ansvar ligger även hos den förskrivande läkaren. Denne måste se till att förskrivningen sker i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet och ta ett ansvar för helheten för patienten. Regeringens åtgärder syftar till att alla som har ett ansvar inom vården och omsorgen om äldre ska kunna ta sitt ansvar. Vi har ambitionen att se till att felmedicineringen av äldre upphör. 3 (): Omkring 45 000 personer fick antipsykotiska läkemedel. Dessa läkemedel är tänkta för psykossjukdomar som schizofreni. Men de allra flesta äldre som får antipsykotiska läkemedel är dementa. Forskningen har visat på entydiga resultat, nämligen att dementa patienter som får dessa läkemedel löper tre till fyra gånger högre risk att dö eller skadas. Allvarliga biverkningar överväger nyttan av de antipsykotiska läkemedel som ges till äldre dementa. De vanligaste skadorna är höftfrakturer, benbrott och stroke. och 2004 slog i larm om att de antipsykotiska läkemedlen ökar risken för gamla dementa att dö eller drabbas av stroke. Trots det ökar förskrivningen av dessa läkemedel till dementa. av alla äldre som läggs in akut på sjukhus har drabbats av biverkningar av olika läkemedel. De uppskattningar som finns om hur stora kostnader som den felaktiga läkemedelsanvändningen orsakar totalt i ligger på 2030 miljarder. Andra uppskattningar visar att det är hundratusentals patienter som drabbas av problem och skador och hundratals, kanske tusentals, som dör av läkemedelsrelaterade orsaker i . Från kom siffror om att antalet läkemedelsorsakade dödsfall har ökat kraftigt. Antalet dödsfall har ökat . har 225 000 läkemedelsorsakade dödsfall konstaterats. Hur många äldre människor i drabbas av problem, sjuklighet och död som orsakas av felaktig läkemedelsanvändning och varför? Hur stora är kostnaderna för felaktig läkemedelsanvändning ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, och vad består de av? Svaret på dessa frågor är enkelt: Ingen vet. Därför föreslår vi att det tillsätts en kommission för läkemedelssäkerhet för att söka svaren på dessa viktiga frågor. Felaktig läkemedelsanvändning är ett mycket stort samhällsekonomiskt, medicinskt och folkhälsopolitiskt problem. När vi vet hur stort detta problem är och vad det består av kan vi också få en möjlighet att följa upp och utvärdera om den felaktiga läkemedelsanvändningen ökar eller minskar. Det behövs mer kunskap och utbildning. Läkemedelsbehandling av äldre personer saknar till stor del vetenskaplig evidens. Eftersom kunskaper och evidens i stor utsträckning saknas är läkemedelsbehandling av våra äldre ingenting annat än ett stort experiment. Detta leder till att den läkare som vill förskriva läkemedel till äldre på ett korrekt och evidensbaserat sätt har mycket svårt att få tillgång till relevant kunskap om detta. Därför anser vi att innan man godkänner ett läkemedel som ska användas på äldre patienter borde det krävas mer forskning och tester av läkemedel på äldre avseende biverkningar, dosering och effekter. Att läkarna har ansvaret för förskrivning av läkemedel är ingenting som vi behöver diskutera. Men ansvar kräver relevant information och goda kunskaper. Äldre patienter får ofta ingen ordentlig utredning av sina symtom. I stället för att ta reda på orsakerna till patientens symtom handlar en stor del av läkemedelsbehandlingen om symtombehandling. Ett exempel på detta är det faktum att av alla äldre i är dementa i någon form men att av dem är utredda och diagnostiserade. I läkarutbildningen ingår inte en obligatorisk del som handlar om det normala åldrandet gerontologi. Geriatrik är inte heller längre obligatoriskt vid AT-tjänstgöring ute i landstingen och regionerna. Därför borde få ett uppdrag om att förändra läkarutbildningen så att både gerontologi och geriatrik blir obligatoriska i läkarutbildningen. Med en snabbt åldrande befolkning och en allt större sjuklighet bland våra allra äldsta borde detta vara en självklarhet för att man ska kunna möta dagens och framtidens vårdbehov för våra äldre. Vi vill se en kraftfull satsning på att man återupprättar och förstärker geriatrisk vård, kompetens och forskning. Vi är också övertygade om att behöver en konsument- och patientstyrd verksamhet som utifrån ett brukarperspektiv kan bygga upp en organisation för råd, stöd och biverkningsrapportering. Kontakt och samarbete med är förstås viktigt för att verksamheten ska leda till att de brister som finns inom läkemedelsområdet åtgärdas. Men det är lika viktigt att denna brukarorganisation står fristående och är helt oberoende och att konsumenterna vet det. I detta anförande instämde (). 4 (): De som är gamla och sköra är mycket gamla och mycket sköra. De har jobbat och slitit under ett långt liv. De har jobbat och slitit för att det skulle bli bättre för nästa generation. Vi som deltar i denna debatt i är denna nästa generation som de jobbade och slet för. är det många av dem som behöver vår hjälp. De behöver vården och omsorgen. Men de behöver också politiken och politikens prioriteringar för att man ska se till att de får rätt vård och rätt omsorg också när de inte alltid själva klarar att be om den. När det gäller läkemedel är det väldigt sällan som patienten själv kan ha en uppfattning om vad som är rätt och riktigt. Man måste lita på att det finns vårdprofession och riktlinjer som fungerar och tar hänsyn till de olika problem som man har. Politik handlar om att vilja, och politik handlar om prioriteringar. Den här regeringen har valt att prioritera fler privata utförare i äldreomsorgen. Man har också valt att lägga ned den riktade miljardsatsning på kompetensutveckling för personalen som den tidigare regeringen, vi socialdemokrater tillsammans med och , startade. Jag vet att en regering inte med ett enkelt beslut kan lösa alla de problem som finns med felaktig läkemedelsanvändning. Men regeringen har definitivt ett stort ansvar för hur man prioriterar. Om man lyssnar på statsrådet låter det ungefär som att det som behöver göras är allaredan gjort. Vi kan alla känna oss lugna, för allting är redan på gång. Dessvärre är min bild att så bra är det inte. från har här presenterat förslag som och Socialdemokraterna har utarbetat gemensamt. Vi föreslår en lex efter , den person som uppmärksammades i tv och som förlorat av sitt liv på grund av felaktig läkemedelsanvändning och som dessvärre på inget sätt är ensam om detta. Det behöver tydliggöras i lagstiftning att läkemedelsvanvård är minst lika allvarlig som annan vanvård, även om den inte alltid är lika uppenbar som liggsår eller andra problem. Jag vill fortsätta med några ytterligare förslag utöver det som bidragit med. Vi föreslår att man ska ha obligatoriska, multiprofessionella läkemedelsgenomgångar. Det förekommer , och jag tror också att det ökar. Det är bra, men det räcker inte. Det har funnits riktlinjer om detta , och det har kommit många larmrapporter. Trots det är det fortfarande väldigt vanligt att man inte har en obligatorisk läkemedelsgenomgång eller att den inte är multiprofessionell. Jag var i i går. I kommun har man genomgångar av alla äldres läkemedel på alla boenden. Man har dock inte med sig läkarna eller farmaceuterna. Jag tror att det krävs att det finns nationella riktlinjer som säger att så ska det vara. Det ska vara obligatoriska läkemedelsgenomgångar, och de ska innehålla de olika professioner som krävs de som arbetar nära de äldre, läkarna som har förskrivningsrätten och farmaceuterna som har den speciella läkemedelskompetensen. Det krävs också att man satsar på personalen. Personalen som arbetar nära de äldre är den allra viktigaste kvalitetsfaktorn för att uppmärksamma olika reaktioner på läkemedel, både biverkningar och positiva verkningar vi ska komma ihåg att det också finns sådana. Vi menar att Kompetensstegen bör fortsätta. Man bör fortsätta att göra riktade satsningar på personalens kompetens. Det är säkert många anställda i äldreomsorgen och vården, , som gärna skulle vilja ge lavendelmassage och nattmacka i stället för nya läkemedel. Det är ju inte så att personalen inte skulle önska detta. Sanningen är dock att man på de allra flesta boenden i de allra flesta kommuner inte har resurser nog för detta. Personalen räcker inte till. Jag skulle nästan gå så långt som att säga att det är ett arbetsmiljöproblem att personalen inte har möjlighet att utföra den goda omvårdnad och omsorg som man kan och vill ge de äldre. För inte så länge sedan var det två allmänläkare som skrev i om just felmedicinering av äldre. De slutade sin debattartikel med orden: Frågan är svårare än så. Vi behöver resurser och tid för att satsa på de äldre. Det är ju så: Personalen behöver , och det kostar pengar. Enligt regeringens egna beräkningar i budgetpropositionen kommer kommuner och landsting i vårt land att tvingas till besparingar. Vi vet att vården är den absolut största utgiften i landstingen, och i kommunerna är äldreomsorgen en mycket stor utgift. Det är nästan omöjligt att göra besparingar i landstingens och kommunernas budgetar utan att det drabbar äldreomsorgen och sjukvården. Det är dessvärre vad jag tror att vi kommer att få se . Jag menar att det regeringen här har presenterat på inget sätt är tillräckligt. I detta anförande instämde Per () och (). 5 (): Jag kommer in i ett rum. Där ligger , och hon är mycket orolig. Hon har larmat . Som en i vårdpersonalen ser jag att har ångest. Hon sover inte. Hon ligger och skriker. Jag lider med . ska jag prata med sköterskan. behöver något att sova på, något som dämpar hennes oro. Så tror jag ofta att felmedicinering och överdosering börjar. En god omvårdnad handlar om iakttagelser, observationer, rapportering och behandling av olika symtom och sjukdomsbilder. Detta tillsammans med ett gott bemötande och ett mänskligt och varmt omhändertagande är grunden för en hög kvalitet. Har vi då fått en medvetet dålig omvårdnad, ett sämre bemötande och ett uselt omhändertagande? Nej, herr talman, det är inte vad jag säger. Vad jag säger är att när de äldre i särskilt boende har blivit allt sjukare och alltmer vårdkrävande prioriteras inte till samtalet eller tid till att sitta för att lugna en orolig själ inför natten. Biståndsbedömningen har förändrats. När har då det skett? Under hela slutet av och har inställningen inom äldreomsorgen förändrats. Den förändringen började i och med kommunaliseringen av äldreomsorgen. Till en början innebar denna många fördelar, men i takt med utvecklingen och i många fall avvecklingen av sjukvården förändrades också innehållet i äldrevården. Kvarboende i hemmet blev ledstjärnan. Vi gick in i en trend där boendet i hemmet i stället för att vara en möjlighet blev det allra vanligaste alternativet. Under förra mandatperioden försvann 18 000 platser inom särskilt boende. De som fick plats var allt sjukare och behövde allt större vårdinsatser. Personalbemanningen har dock inte förändrats utifrån de äldres ändrade behov. Aktiviteterna för de äldre har också blivit fattigare. Daglig verksamhet och terapi har försvunnit och timmarna i ensamhet på rummet har blivit fler. Livssituationen för våra äldre har skapat symtom och sjukdomspanoraman som kanske ibland har feltolkats med felmedicinering och överdosering som följd. är det läkemedel som sätts in, läkemedel som i sig ger olika biverkningar vilka i sin tur behandlas med läkemedel. Många nya läkemedel har tillkommit, och gamla läkemedel har fått nya användningsområden. Ofta är det läkemedel som inte har testats på äldre sjuka utan på unga, friska män. Biverkningsbilden blir annorlunda när man behandlar äldre, ofta sjuka kvinnor med dessa läkemedel. Att ta till kliniska prövningar på äldre sjuka har jag dock svårt att se som etiskt försvarbart. Jag tror att man måste titta på andra vägar att se den symtombilden. Äldreomsorgen har drivits in i ett ekorrhjul där människor och deras behov inte längre står i centrum. Detta, herr talman, tror jag är några orsaker till att vi nu har fått alla dessa uppmärksammade fall av felmedicinering och överdosering detta tillsammans med en ökad tilltro till att läkemedel är det som skapar en god kvalitet inom äldrevården. Alliansregeringen har sett det här problemet, även om det inte varit tydligt hur stor omfattningen har varit. De kvalitetsförstärkningsmedel som vi har avsatt för bland annat ökad läkarmedverkan och fler läkemedelsgenomgångar, tillsammans med medel för dagliga verksamheter, är och måste vara utgångspunkten för arbetet. har undersökt i vilken utsträckning och till vilka ändamål kommunerna använt stimulansmedel. Vi hörde statsrådet räkna upp en del av detta. I sin redovisning av hur dessa medel använts uppger kommunerna en mycket viktig sak, nämligen att de upptäckt att detta är en lärandeprocess. De har sett vikten av detta och börjat få upp ögonen för det. De stimulansmedel som alliansregeringen tillför äldreomsorgen är därför också en fingervisning om vad som är viktigt för att ha en hög kvalitet. Där har läkemedlen stor betydelse. Vi kan också komma ihåg att det inför kommunaliseringen av äldreomsorgen diskuterades mycket om kommunerna även skulle ta över ansvaret för läkarinsatser inom äldreomsorgen. Så blev det inte. Men den bild som har uppstått av behovet av läkare inom olika boendeformer på bas visar att det kanske är dags att återuppta diskussionerna. Tyvärr är det omöjligt att ha geriatriker och geriatrisk praktik eftersom det nästan inte finns några sådana vårdplatser inom sjukvården . Det tycker jag är ett stort problem. Men kanske skulle man kunna tänka sig en geriatrisk kompetens och vård inom kommunen. Jag ser där en framtida vision. Jag tror nämligen personligen att vi behöver anställa fler läkare eller få en större tillgång till geriatriker för att öka kvaliteten och minska risken för felmedicinering och överdosering. Det behövs också sjuksköterskor och undersköterskor med rätt utbildning i omvårdnaden av äldre. Sist men inte minst måste vi titta i backspegeln och se på utvecklingen för att se var det har gått fel och se vilka åtgärder vi ska vidta för att stärka kvaliteten inom äldreomsorgen. 6 (): För sedan besökte jag Tomtebogården i som drivs av vårdföretaget . Sjukskötare visade vad som gjorts tillsammans med de äldre som bor vid äldreboendet. Genom individuella läkemedelsgenomgångar, den medicinska kompetensen hos personalen, kontinuerlig dialog med läkare och med ett nytt synsätt har goda resultat uppnåtts. En mindre, och mer anpassad, användning av läkemedel ersatte personlighetsutslätning och oro och aggressivitet med mer av välmående och livskvalitet som resultat. Utsättning av läkemedel ledde till att diagnoser som Parkinsons sjukdom och demens kunde tas bort för ett antal boende då de visat sig vara biverkningar av psykofarmaka. Jag tycker att Tomtebogården är ett av många goda exempel på vad som kan göras och görs runt om i landet. Men tyvärr finns det också exempel på att det inte fungerar. En vanlig orsak till lex Maria-anmälningar eller anmälningar till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd rör felmedicineringar bland äldre. Enligt har också antalet anmälningar över allvarliga biverkningar ökat med till omkring 1 000 fall . När gamla mor får en mängd olika piller, övermedicineras och får preparat som inte fungerar tillsammans måste vi säga stopp, eller när mor är personlighetsförändrad, orolig och inte längre bestämmer över sitt liv och har fått livskvaliteten begränsad på grund av felmedicinering. Vi kan inte, och ska inte, som anhöriga eller medborgare göra de medicinska bedömningarna. Men vi kan, och vi ska, ställa krav på den medicinska professionen och på sjukvårdsansvariga. Patientsäkerheten och kvaliteten avseende läkemedelsbehandling för äldre måste förbättras. Över huvud taget måste engagemanget för äldres sjukdomar öka och den geriatriska kompetensen stärkas. Läkemedel, rätt använda, är självfallet en viktig del av hälso- och sjukvården, i många fall en förutsättning för att vården ska lyckas att behandla, lindra och bota. och alliansregeringens arbete med att omreglera apoteksmarknaden ska ge oss fler och tillgängligare apotek och därmed bättre service, fler farmaceuter och lägre priser. Det ger oss bättre möjligheter för ett lokalt samarbete, med läkemedelsgenomgångar och annat, för bland annat våra äldre. vill se en ökad mångfald i äldreomsorgen, att äldre tillsammans med sina anhöriga ska få göra egna val av sitt boende och annat. Vården och omsorgen måste fungera såväl i särskilda boenden som i egna hem. Öppna jämförelser, kvalitetsjämförelser, är viktiga att lyfta fram. Hit hör också läkemedelshanteringen.