prot · GV09122 · 2008-06-04 00:00:00 — Därför är jag glad över att regeringens sjukförsäkringspaket i liberal anda värnar om den grundläggande inkomsttryggheten när det gäller ersättning vid sjukdom. Det blir även i fortsättningen bara en karensdag, det tycker jag är bra, och nivån på sjukpenningen är . Dessutom förverkligas det krav som och de andra borgerliga partierna hade i valrörelsen på en rehabiliteringsgaranti, som innebär att sjukvården ska stå för rehabilitering tillbaka till arbete. När man blir sjuk ska man veta att man får en pålitlig ersättning, men man ska också veta att man får snabb rehabilitering och att man får nya möjligheter att gå tillbaka till jobbet eller att byta jobb. som rehabiliteringskedjan skapas satsar regeringen på sjukvård och särskilt på företagshälsovården, som tyvärr i verkligheten har rustats ned de senaste tio tolv åren. 3,4 miljarder avsätter regeringen för det här ett mycket positivt inslag i budgeten. Det är en stor satsning på att sjukvården ska kunna leva upp till krav på snabb rehabilitering. Ingen ska längre behöva vara sjukskriven för att han eller hon inte har fått medicinsk hjälp eller rehabilitering. Särskilt viktigt är det naturligtvis att bygga upp en fungerande företagshälsovård som är nära människorna på arbetsplatsen. Vi har hört hur oppositionen har utmålat skräckbilder av regeringens politik. Det jag tycker är märkligt är att ni inte har visat upp någon självkritik mot er egen gamla politik. I och för sig är det intressant att höra invändningar mot ett nytt förslag som kommer, som alliansens förslag. Men det hade också varit väldigt intressant att höra vad oppositionen har för förslag för att stoppa den massjukskrivning som ni har lidit av . Vilka förslag har ni för att ändra systemet? Det hade varit ännu intressantare att höra, och då hade det kanske till och med kunnat bli en dialog. Ni säger bara nej, nej, nej, men ni ger inga förslag till förbättringar av ett system som uppenbart inte har fungerat för människor. Egentligen är det konstigt att ni bara avslår förslagen men inte kommer med några egna. Det har ändå varit en utredning, som har nämnts här, den stora socialförsäkringsutredningen som den gamla regeringen satte till. Den kom bland annat fram till att det behövs tydliga tidsgränser för att människor ska bli hjälpta och för att alla aktörer ska delta aktivt. Som sagt kom även LO fram till det i en rapport . Men verkar det, och det är det som jag tycker är lite tråkigt, inte minst för de människor som vi ska lagstifta för här i , mer handla om att svartmåla regeringen än att komma med förslag för att hjälpa de sjukskrivna tillbaka. Vi i alliansen vill se till att alla som kan och vill komma tillbaka till arbetsmarknaden ska göra det. De som ändå inte klarar av det det kommer naturligtvis alltid att finnas till exempel svårt kroniskt sjuka ska naturligtvis kunna ha en trygg förtidspension utan några försämringar. Där föreslår vi heller inga förändringar. Det måste bli slut på att använda förtidspensioneringar som arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Man ska inte längre gömma mänskliga tragedier i fin statistik. Det är helt enkelt dags att bryta utanförskapet för de sjukskrivna, precis som vi har brutit det för de arbetslösa. Det gäller att öppna vägen till ett friskare liv. Reformerna om sjukförsäkringen, fru talman, syftar helt enkelt till att fler människor ska våga ta ett arbete och att fler företag ska våga anställa. Därmed yrkar jag bifall till betänkandets förslag och avslag på motionerna. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda fp), , och (alla m), och (båda c) samt , och (alla kd). 91 () replik: Ja, , det var många floskler i ditt anförande, tycker jag. var det parti som för väldigt kraftigt drev frågan här i kammaren om att tillsätta en socialförsäkringsutredning, och där blev vi helt överens. Vi var i det läget också väldigt överens om att inkomstbortfallsprincipen om 80 procents ersättning var realistisk. Då måste jag ställa frågan: Varför har inte drivit dessa frågor? Varför har ni vägrat att komma med våra förslag? Jag tycker att ni borde skämmas när ni inte har tillsatt den här utredningen och ändå står här och avkräver oss ett färdigt alternativ. Vi har ju förvägrats att ens föra en diskussion för att komma fram till konkreta slutsatser. Jag tycker att det är lite dålig stil. Ni borde sopa lite grann framför egen dörr innan ni går fram med kritik. Jag skulle vilja ställa en fråga med anledning av påstående. I mitt anförande sade jag att jag tycker att 180-dagarsgränsen är väldigt skarp. säger att man inte kan ha en anställning som man får a-kasseersättning. Hur ska då förklara 180-dagarsgränsen? Innebär det med automatik att om man klarar ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden måste man mista sin anställning i det företag där man är anställd för att kunna få sin a-kasseersättning? 92 () replik: Man får sjukersättning om man har nedsatt arbetsförmåga. Man får alltså sjukpenning om man är sjuk och a-kasseersättning om man är arbetslös. Om man är frisk och börjar arbeta på ett företag men blir arbetslös, får man naturligtvis inte sjukpenning, utan då får man a-kasseersättning. Det är inte så konstigt. Vi skiljer helt enkelt på det så att om man är sjuk får man sjukpenning, men är man frisk får man inte sjukpenning. Det är ganska enkelt och konsekvent. Däremot ökar vi möjligheterna att vara tjänstledig från det ordinarie arbetet för att prova på annat arbete utan att riskera att mista det ordinarie arbetet. Det finns olika typer av undantag. Rätten att ha kvar anställningen förlängs, och man väntar med en prövning mot hela arbetsmarknaden beroende på hur det ser ut med möjligheterna till rehabilitering och så vidare. Det blir inga förändringar i lagen om anställningstrygghet, utan tvärtom ökar anställningstryggheten med rätten till tjänstledighet. vill vi nog alla ha. Den är stor och berör väldigt många principiella frågor. Men en socialförsäkringsutredning skulle inte lösa de konkreta dagsaktuella problemen med massjukskrivningar och mängder av människor i förtidspension. Det här är konkreta förslag i dagens situation. En utredning som kanske ska diskutera hur sjukförsäkringen ska ligga i statsbudgeten och vilka principerna ska vara i förhållande till andra försäkringar är en mycket större sak som inte skulle ha löst dagens problem om vi redan hade satt i gång en sådan utredning. Men vi välkomnar naturligtvis diskussionerna om en sådan utredning. Jag tycker att inkomstbortfallsprincipen är viktig i grunden och att man får av den sjukpenninggrundande inkomsten. vill gärna ha en höjning . Men vi tycker inte att det är mest prioriterat , när vi har så många i utanförskap, att höja ersättningen för dem med högre inkomster. 93 () replik: Jag tror att förklaringen av 180-dagarsgränsen blev ohållbar, . Förslaget är väldigt konkret på den här punkten. Den som bedöms ha en förmåga att få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden har inte längre rätt till sjukpenning. Det står ordagrant i förslaget. Det innebär att man är hänvisad till a-kasseersättning. Men den kan man inte få om man har kvar sin anställning i företaget. Där tycker jag att det finns anledning att läsa på vad förslaget egentligen innebär. beskrev i sin inledning väldigt tydligt situationen för en 28-årig person. Vi införde något som kallades aktivitetsersättning som var tidsbegränsad. Vi gjorde i samma andetag en annan viktig sak; vi tillförde mer resurser för att personer inom skulle kunna hjälpa de här människorna att hitta en meningsfull anställning. Vad tillför med det här förslaget när det gäller att stödja och hjälpa människor tillbaka och att hitta arbetsplatser? Arbetsförmedlingen sade väldigt tydligt vid utfrågningen att det är väldigt svårt att hitta arbetsplatser för människor som är sjuka och har vissa begränsningar. Hur ska det gå till? Arbetsförmedlingen får inga mer resurser för att klara det. Men det är tydligt att kommer ett antal personer, säger man i alla remissvar, att hamna i en situation där man hänvisas till Arbetsförmedlingen. Hur ska de här personerna med det förslag som står bakom få hjälp att komma vidare och hitta sin tillvaro på arbetsmarknaden? Vi införde 2003 deltidssjukskrivning som en viktig del. Vi pekade på att det är det friska som ska ses. Möjligheten till deltidsåtergång till arbetsmarknaden är mycket viktig för att snabbt komma tillbaka. Men vad händer med människorna med det förslag som ligger? 94 () replik: Jag tycker fortfarande att det inte är så svårt att skilja på om en människa på grund av sjukdom inte kan arbeta eller om man inte kan arbeta på grund av man är arbetslös och inte har hittat ett jobb. Är man sjuk och på grund av nedsatt arbetsförmåga inte kan arbeta ska man ha sjukpeng. Är man frisk och kan arbeta men inte har fått tag på något arbete ska man ha a-kassa. Det är huvudprincipen. Regeringen har satsat väldigt mycket på att få in människor på arbetsmarknaden med alla dessa olika nystartsjobb, nyfriskjobb, instegsjobb och så vidare. Det har gett en mycket positiv effekt. De insatserna fortsätter. Vi får inte glömma när det gäller resurser, som talar om, att företagshälsovården och sjukvården i största allmänhet kommer att ha stor betydelse för att hjälpa människor tillbaka till arbetsmarknaden. Där har vi en satsning på 3,4 miljarder . Vi har redan hört nämnas hur regeringen kommer att gå ut aktivt och samarbeta med kommuner, landsting och företag för att bygga upp en företagshälsovård. Det är väl verkligen att lägga resurser på en kortare väg till ett friskare liv. 95 () replik: Jag börjar där stannade. Jag blir förvirrad när talar om ett förslag om företagshälsovården och hur den ska få rätt att arbeta med första linjens sjukvård. Men det står inte i detta förslag. Det här är inget konkret förslag som handlar om det. Det här heter En reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete. Det handlar om tidsgränser. talade i sitt inledningsanförande om individer bakom statistiken. Ändå avslås det förslag som handlar om individens möjlighet och rättighet att begära avstämningssamtal. Hur menar då att man tänker på individen? Får som du berättade om i din inledning ett jobb för att tidsgränserna ändras, ? Var är de socialliberala folkpartister som brukar tycka att det är viktigt att individen ska ges rättigheter, till exempel att begära avstämningsmöten? Hon har fått ett komplicerat benbrott som tar att läka. kan hon kanske ta ett annat jobb hos kommunen. Men enligt de regler som står på s. 70 i propositionen har hon inte rätt till rehabilitering eftersom det anses att hon kan ta ett annat jobb hos den arbetsgivaren. Vi har brist på förskollärare i landet. Vore det inte bra om hon kunde komma tillbaka i jobb som förskollärare? 96 () replik: Det vi genomför nu är en aktiv handlingsplan. finns det i det gamla systemet, som har funnits , en sjustegsmodell. Jag tror ingen här kan räkna upp dessa sju steg. Det har inte så stor betydelse, för i verkligheten har flertalet människor som har varit sjukskrivna aldrig kommit längre till steg ett. Vi inför tre tydliga steg med krav på avstämningar, krav på redovisning av vad arbetsgivaren har gjort för att anpassa arbetsplatsen och krav på redovisning av hur rehabiliteringsarbetet har fungerat. Samma arbetsgivaransvar för rehabilitering finns kvar i enlighet med arbetsmiljölagen som finns . Skillnaden blir att aktivt kommer att pröva hur rehabiliteringsarbetet går, till att börja med minst . Det stärker individens rätt till rehabilitering. Dessutom ökar vi, som sagt, individens rätt att pröva på annat arbete. När det gäller resurser som menade inte hörde till detta är det rätt att det är en budgetproposition som gör att det kommer 3,4 miljarder till sjukvård och företagshälsovård. Men det måste ändå vägas in i sammanhanget. som vi satsar på att arbetet kring den sjukskrivne ska vara aktivare och att inga människor ska glömmas bort tillför vi resurser i vården så att vården kan ställa upp med den rehabilitering och behandling som görs. För säkerhets skull finns, som vet, undantag där man kan få förlängda perioder för att man väntar på en avgörande behandling om sjukvården ändå inte skulle hinna med. Resurserna spelar naturligtvis roll. Hade vi bara satt upp tidsgränser men inte gett sjukvården rejäla resurser för att arbeta med de sjukskrivna hade det kanske inte fungerat lika bra. tänker vi både på det och på själva grundprincipen för hur ska jobba. Som helhet stärks individens rätt både till att söka arbete och till att få rehabilitering och vård. 97 () replik: Problemet, , är att de 3,4 miljarderna inte är nya friska pengar. En del av dem är rehabiliteringspengar som förut fanns hos för att köpa rehabilitering. De förs nu över till sjukvården. I budgetpropositionen står det att ska det finnas ett avtal mellan staten och Kommuner och Landsting om hur detta ska fungera. Delvis presenterades det i går att det skulle finnas ett sådant avtal klart, men när det gäller företagshälsovårdens möjlighet att erbjuda första linjens sjukvård är det inte klart. Jag hade kontakt med landstingskolleger i mitt hemlän så sent som i går. De har ingen aning om hur detta ska kunna fungera från . redovisade i samband med den hearing vi hade i socialförsäkringsutskottet för att de kommer att fortsätta sjunka även om vi inte genomför just det förslag som ni vill ha. Varför då rusa fram i stället för att ha den breda parlamentariska utredning som vi en gång var överens om? Prioriterar inte längre breda parlamentariska lösningar? Jag har också en fråga om detta med människor. Jag vet att folkpartister brukar lyfta fram individen och människans rättigheter. Inom folkhälsoforskningen är det jättetydligt att otrygghet är en riskfaktor. Håller inte med om att det är viktigt att bygga förslag på folkhälsovetenskaplig forskning? 98 () replik: Otrygghet är en faktor som är negativ även för hälsan. Människor är mer trygga när det är lätt att få jobb och när man inte fastnar i utanförskap. Det vi har sett sedan alliansen trädde till är att fler människor har gått från utanförskap till arbete. Därmed minskar också otryggheten precis som för övrigt löneskillnaderna, men det är en annan sak. Det finns ingen anledning att inte gå vidare med det och öka insatserna så att de som på grund av sjukdom och långvarig sjukfrånvaro har varit borta från arbetsmarknaden ska få lätt att komma tillbaka. Det vi genomför nu är ett led i den politik som påbörjades för att fler människor ska gå från utanförskap till arbete. Utredning om en genomgående reformering av socialförsäkringssystemen ser jag, som många andra, fram emot. Men den skulle inte lösa de problem med mängder av till exempel onödigt förtidspensionerade som vi har . Därför tycker jag att det är en annan fråga. Hade vi satt till den, vilket vi kanske kan beklaga att vi inte har gjort, hade den inte föreslagit något som förändrade vardagen för alla de människor som fortfarande går och väntar på behandling och befinner sig i nuvarande systems förstasteg och inte har fått några möten, några uppföljningar och någon rehabilitering fast de har varit sjukskrivna . Det är de människorna vi tänker på , och det är därför vi gör aktiva insatser. 99 () replik: Jag ska börja med att citera ur valmanifest för valet . slår vakt om heltäckande socialförsäkringar som ger bra inkomstbortfall vid sjukdom, skador och så att man hinner hitta ett nytt jobb om man blir arbetslös. Om en alliansregering i enlighet med Bankerydsöverenskommelsen sänker taket i sjukförsäkringen 2007 bör det återställas när kostnadsläget i försäkringen är under kontroll, vilket enligt vår bedömning kan vara . I stället för att försöka hålla det man lovat har gått med på en ytterligare sänkning och försämring av inkomstbortfallet . och även dina borgerliga kamrater har här i debatten upprepat att det gäller av inkomsten, SGI. Det står även i propositionen. Men det är inte sant. Någon sade att vi borde hålla oss till fakta härinne. Faktum är att det är som man får ut om man är sjuk. Jag undrar hur det kan vara förenligt med politik och vallöften att sänka ersättningsnivåerna. Dessutom kommer de här att sänkas ytterligare till 72,3 för exempelvis cancersjuka och hjärtsjuka. Hur kan ni vara med på att sabotera sjukförsäkringen? 100 () replik: Det senaste påståendet förstår jag inte riktigt var LiseLotte fick ifrån. Det är tvärtom så att de som har särskilt allvarliga sjukdomar, bland annat vissa tumörsjukdomar och så vidare, kommer att få den högre förlängda sjukpengen i obegränsad tid. Ersättningsnivån på sjukpeng är helt enkelt av den sjukpenninggrundande inkomsten baserat på vad man har tjänat . Det är den lösning vi har valt, och den täcker ganska bra. tycker fortfarande och den principiella uppfattningen står jag för att när det är ekonomiskt möjligt bör man pröva att räkna upp taket så att även de med högre inkomster får 80 procents ersättning. Däremot tycker vi inte att det är den första prioriteten att göra , när vi har de problem med så hög sjukfrånvaro som vi har. Då kanske vi inte först och främst ska tänka på att människor i de inkomstklasser som LiseLotte och jag själv befinner mig i får en högre ersättning. Det får bli nästa steg i prioriteringsarbetet. Det är förresten rätt märkligt att å ena sidan tydligen, som det låter nu i alla fall, kämpar hårt för att förbättra sjukersättningen för höginkomsttagarna, å andra sidan röstar nej till alla förslag om sänkta skatter för låginkomsttagare som alliansen lägger fram. 101 () replik: Jag får börja med att säga som : Det sista förstod jag inte. Vi måste ha varit i olika världar. Det här stämmer inte alls med verkligheten. Det handlar om att man ska sänka ersättningsnivåerna exempelvis för cancersjuka och hjärtsjuka. En hjärtsjuk som får hjärtinfarkt tillhör inte dem som ska få den höjda sjukpenningen. Det måste vi vara överens om. Det handlar inte om . Det handlar om i och med att ni har sänkt beräkningsgrunden från till någonting . Jag kan det inte i huvudet, men det blir i alla fall 77,6. Det är sanningen, och den tycker jag att man ska hålla sig till. Det handlar om det. Om man dessutom får sänkt ersättningsnivå, som de 700 000 människorna kommer att få, blir det ännu mindre. Jag skulle vilja ha svar på hur det går ihop med det lovade i valet att ni skulle värna sjukförsäkringen. Ni har varit med om att slakta den. Om ni trycker på ja-knappen , eller om det blir , har ni varit med om att skrota det välfärdssystem som vi har byggt upp i . Hur får ni ihop det med liberala syn? 102 () replik: Vi värnar inkomstbortfallsprincipen just därför att vi fortsätter med det system som gör att man får av den inkomst man har haft. Den som har haft högre inkomst får mer i sjukpeng än den som har haft lägre inkomst. Det är bortfallsprincipen. Beräkningsgrunden kan man diskutera. Vi har kommit överens om att räkna på det historiska hur mycket man har tjänat . Det pågår en utredning som ytterligare ska precisera det. Det är dessa faktorer som talar om. Jag vet inte om LiseLotte är läkare. Jag är inte läkare, så jag ska inte gå in på att bedöma någon typ av diagnoser och så vidare. Men det är väldigt många människor som kommer att få bättre ersättning med vårt system i och med att man inte obligatoriskt prövas för förtidspensionering, som vi talade om. Ganska många människor kommer att få fortsätta på i stället för , som man drabbas av . 103 (): Det kändes glädjande att motta ännu ett tack från en orolig svensk som vilseletts av desinformationen om betänkandet. Personen i fråga hade bibringats uppfattningen att hon skulle mista sin ersättning . När man inträder i debatten har många frågeställningar och uppfattningar ventilerats i flera omgångar. Det som slår en är hur anmärkningsvärt fort man blir historielös och hur svårt det är att reflektera över den historia man själv har varit med om att skapa. I detta fall gäller det alla de människor som inte har fått en rimlig chans till egenförsörjning och möjlighet att återgå till ett arbete utifrån sina egna förutsättningar. Det är nedslående att notera hur de som har innehaft regeringsmakten och de som har stött regeringen inte vill påta sig ansvaret för det stora misslyckande som den förda politiken inom sjukskrivning och rehabilitering har resulterat i. För att bara ge en kortfattad beskrivning, som vi delvis har hört här tidigare, av den förda politiken kan nämnas att 2006 var ofattbara 550 000 svenskar parkerade i sjuk- och aktivitetsersättningar. Det var hela 140 000 fler än . till ökade antalet beviljade sjuk- och aktivitetsersättningar för personer , det vill säga många av dem som var barn i början av krisen , med hela 70 000. Detta skedde utan att den förra socialdemokratiska regeringen vidtog konkreta åtgärder. Ovanpå detta låg i topp när det gäller antalet långa sjukskrivningar. var det över 400 000, varav 80 100 var längre än . Detta borde ha slagit larm hos de allra flesta. Ett kapitalt misslyckande är den enda rätta beskrivningen. Därför är det beklämmande att konstatera hur oppositionen istadigt kramar ett system som har svikit så många människor och vars brister är uppenbara även för dem som inte gärna vill se. Den socialförsäkringsutredning som den förra regeringen tillsatte kom till den talande beskrivningen av den rådande situationen när man ansåg att de långtidssjukskrivna hade parkerats i ett utanförskap och att försäkringsmässigheten i det rådande systemet var praktiskt taget obefintligt. Det vore oansvarigt av en alliansregering att inte ta itu med bristerna och lägga fram förslag som avser att bryta med rådande missförhållanden. Många av de förslag som betänkandet innehåller kan härledas från slutsatser och tankegångar. Försäkringsmässighet, tydliga tidsgränser, satsning på rehabilitering, utbyggd företagshälsovård och ökad koppling till arbetsmarknaden är bara några av förslagen. Regeringens proposition ger klara och tydliga definitioner av de olika processerna inom sjukskrivning, rehabilitering och en arbetslinje. De tre stegen i sjukskrivningsprocessen är en ordning för att sjukskrivna i ett tidigt skede ska kunna få hjälp till en återgång i arbete och inte i onödan behöva genomgå en lång utdragen sjukskrivning utan åtgärder. Tvärtemot vad som hävdas i debatten är detta ett stöd för de sjukskrivna och inte en utsortering. Det finns redan tiotusentals människor som onödigtvis utsorteras av ett misslyckat system som har pågått alldeles för . Det har förts en märklig diskussion om ersättningsnivåer där det gällande regelverket innebär att ska utvärdera om en person efter tolv månaders sjukskrivning ska erhålla sjukersättning av inkomsten. Detta jämförs med förslaget om vid förlängd sjukpenning, och man försöker hävda att i ersättning skulle vara sämre än . Motsvarande resonemang förs om förslagen om satsningar på rehabiliteringskedjan med 3,4 miljarder jämfört med tidigare årliga nettoanslag på rehabilitering med . Det är alltså . Att sedan utbildar 3 000 särskilda coacher för att handlägga långvariga sjukfall nämns givetvis inte. Inte heller nämner man att och Arbetsförmedlingen försöker samordna sina verksamheter, vilket också framgår av propositionen. Förslagen i betänkandet måste ses som en del i en sammanhängande politik med förslag på anslutande politikområden som arbetsmarknadspolitik och socialpolitik. Satsningar på förbättringar av hälso- och sjukvården är en viktig del i rehabiliteringskedjan, liksom nystartsjobb som underlättar för människor med funktionshinder exempelvis att etablera sig på arbetsmarknaden. Möjligheter för personer med sjuk- och aktivitetsersättning att prova på arbete utan att riskera sin ersättning är ytterligare ett exempel på alliansregeringens breda anslag för att motverka människors utanförskap. De utökade möjligheterna till Finsam som bör tillvaratas på lokal nivå som en viktig del i att hjälpa människor med komplexa livssituationer till ett arbete bör givetvis också nämnas.