prot · GW0921 · 2008-10-28 00:00:00 — Om ska ha en ställning inom det europeiska rymdsamarbetet och regeringen trots allt fattar beslut om att avveckla det hoppas jag att man i samband med det gör en ordentlig analys och pekar på orsakerna till varför man i så fall fattar det beslutet. 32 (): Vi har en diskussion om rymdverksamhet och rymdforskning, något som är intressant inte minst från teknisk synpunkt. Det är verkligen fråga om spjutspetsteknologi, liksom om produktionsteknik, som gör att vi kan producera de detaljer som gränsar till det tekniskt möjliga. Ingenjörer i och på andra ställen får stå på tå för att klara av dessa utmaningar. Det var ingenjören i mig som lite grann tog sin utgångspunkt i teknologin. Arianeprogrammet, som interpellerat om, handlar, som han var inne på, om det oberoende tillträdet till rymden. För länge sedan formulerades ett mål om att det för som kontinent och för var angeläget att skulle ha oberoende tillträde till rymden och inte vara beroende av amerikaner eller ryssar, eller av några andra för den delen. Det har bottnat i de möjligheter som ett oberoende tillträde till rymden kan ge i form av uppskjutning av satelliter, klimatforskning och annat som kommit och som ansetts vara mycket viktigt. Det kunnande som behövs är så pass spjutspetsbetonat att det inte är snabbt och enkelt att bygga upp det hela och har därför strategisk betydelse för . Den första slutsats jag vill dra, herr talman, är att det här inte är ett program på marginalen utan något som har internationella kopplingar. Diskussionen om ett eventuellt fortsatt deltagande från sida handlar om vårt samröre med och många andra länder och om att se hur vi samfällt kan agera i rymdverksamheten. Det andra jag vill ta upp gäller Rymdstyrelsen, alltså den myndighet som på regeringens uppdrag fördelar pengar till rymdforskning och rymdverksamhet. Det är en myndighet som får i storleksordningen 800 miljoner till sin verksamhet. Jag kan inte svära på att det är den exakta summan, men någonstans i det häradet ligger den alltså nästan dubbelt så mycket som får i grundpengar till forskning . Det är således oerhört mycket pengar som används till viktig rymdforskning och annan rymdverksamhet. Även om man ska fortsätta med allt som görs , och en fortsättning på Arianeprogrammet kräver mer pengar, dristar jag mig ändå till att dra slutsatsen att de har ofantligt mycket pengar. Därför borde man kunna ställa sig frågan hur dessa pengar används, om det är möjligt att göra prioriteringar och om det finns andra projekt som kan anses vara mindre viktiga jämfört med Arianeprogrammet. Jag ska inte gå in och värdera det mot annat eftersom jag inte är kompetent nog att avgöra den saken. Jag kan emellertid se att där finns en internationell koppling som mycket av den övriga rymdverksamhet som bedrivs nationellt inte har och som handlar om vårt samröre med andra länder. Skulle landa i en avveckling måste vi fundera på vilka andra länder och aktörer som kan ta över det svenska åtagandet och ta emot den forskning och utveckling som sker i och men också vilka konsekvenser detta får gentemot andra länder. Slutligen, herr talman, vill jag komma in lite grann på EU-finansiering. Det har från tid till annan diskuterats om det är möjligt att lyfta upp delar av den finansiering som sker nationellt till en EU-finansiering. Argumentet har varit att ett sådant bärraketprogram är en typ av infrastruktur inom forskningen, ett möjliggörande av annan forskning, och att det därför i stället skulle kunna finansieras via EU:s forskningsbudget. Jag vill avsluta med att fråga ministern om det är något som hon stött på i diskussioner i Europasammanhang och om hon tror att det finns en möjlighet att samfällt i ta diskussionen om en gemensam finansiering. 33 (): Låt mig börja med att säga att humanisten i mig säger att jag vill ge en bild av . Där möter man många glada människor som plötsligt fått finansiering av de vägprojekt som finns. Inte minst viktigt är det för Aero att utbyggnaden av inte kommer att bli senarelagd. I går träffade jag representanter för de små högskolorna i . Jag har sett så glada människor från högskolor. De var glada över mer pengar och över möjligheten till en tydligare examensrätt. Vi har också möjlighet att framöver ha pengar destinerade till fordonsforskning sammantaget ungefär 900 miljoner med hjälp av , och . Arbetsförmedlingen har fått 1 ½ miljard för att kunna möta de varsel som lagts. Rymdfrågan är tydligt kopplad till Aero, det företag som väl påverkas mest i . De bedriver, som sagts, en spjutspetsverksamhet som är till gagn för Aero, för och , för och jag tror även för . Som sade är ett av skälen till att Aero fått de stora order på 90 miljarder kopplingen till motortillverkare som och Pratt & . Man har även samarbete med , som är den tredje stora motortillverkaren. Aero är expert på lättvikt vilket betyder att om man genom konstruktioner i anslutning till motorn kunde sänka vikten skulle om alla flygplan använde sig av det koldioxidutsläppen kunna sänkas med . Det kan sättas i relation till att det 2005 släpptes ut över luftrummet i . Det går också bra för Aero vad gäller materialunderhåll. En stigande dollarkurs gör det bra för företaget. Man har sjunkande råvarupriser. Skulle det ske en förändring på rymdområdet kan jag se komplikationer. Jag kan se komplikationer i det internationella samarbetet, eftersom det är flera aktörer som är inblandade här. Jag kan se komplikationer för den kompetens som gör att Aero fungerar så bra. Jag kan också se svårigheter att beräkna vad den totala kostnaden för som helhet skulle bli. Näringsministerns svar att man noggrant ska analysera om, när och hur gör mig glad. Det är viktigt att ett sådant här beslut fattas på väldigt stabila grunder. 34 Näringsminister (): Låt mig först säga att rymdverksamheten har varit och är mycket betydelsefull för . Även om jag inte är teknolog tycker jag att det är spännande att se hur mycket nya material, ny teknik och annat som vi har kunnat få fram tack vare rymdforskning och rymdverksamhet. är framträdande och intressant i de olika partnerskap som finns. Det förs en EU-diskussion som jag tycker är rätt viktig att följa, där vi har varit noga med att säga att om och när vi ska ha rymdverksamhet måste vi definiera varför. kan man tro att rymdforskning och rymdverksamhet bara handlar om rymden. Det är det speciella; vi skickar upp folk, satelliter och annat. Men i grunden gör vi en gigantisk forskningssatsning. Den leder till att vi får fram ny teknik. Det är klart att ska finnas med i de sammanhangen. Det förs en diskussion i alla länder om vilka program som ska prioriteras och inte. Det är en helt rimlig diskussion. Att vi har haft historiska program och kopplingar innebär inte automatiskt att vi ska ha det framöver. En diskussion förs om finansiering via forskningsprogram och annat för att se hur man kan koppla, men det finns också tveksamhet om huruvida man ska göra så. Viktigt att konstatera när vi diskuterar detta är att den ram som regeringen har för denna verksamhet är densamma som Socialdemokraterna har. Vi kan vara helt säkra på att vi kommer att behöva prioritera. Säger vi ja till säger vi nej till någonting annat. Det är det som är det svåra med politiken: Vi har inte hur mycket pengar som helst. Vi måste klara av att prioritera. Det jag kan lova är att vi noggrant ska väga olika argument mot varandra och se vilka av programmen som är de bästa och vilka vi ska fortsätta att vara med i. Vad får det för konsekvenser om vi säger nej till något av de programmen? Det är väldigt viktigt för oppositionen att fundera över den budgetram som man själv har. Hur tänker man använda den? Om ni är så tydliga med att , som är rätt omfattande, är det projekt ni ska ha med kommer ni att tvingas säga nej till några andra. Det är en viktig del i detta. Men det är klart att vi noga kommer att väga argumenten mot varandra inför ett slutgiltigt ställningstagande. 35 (): Jag börjar med det som näringsministern pekade på sist. Jag stod i talarstolen och förde i stort sett samma diskussion med en annan minister, då från min egen regering. Då förändrade vi inriktningen. Det var på precis samma sätt då som det är . Det var en diskussion om huruvida vi skulle fortsätta och vilken ställning skulle inta. I samband med regeringsförklaringen året efter beslutade man sig för att lägga anslaget på att den här verksamheten skulle fortsätta och att skulle kunna fortsätta med det europeiska samarbetet på området. Jag har alltså fört samma diskussion med min egen regering som jag nu för med den borgerliga regeringen, och jag har fortfarande samma åsikter. Den utveckling man får på området är så mycket större att det vore ett problem rent ekonomiskt. Det handlar om vilka kostnaderna skulle vara om man skulle genomföra avveckling eller omställning eller låta något annat land ta över detta. Man kan inte köpa de här sakerna på hyllan, som det så enkelt heter inom försvarsmaterielområdet. Det finns ingen som producerar detta, utan det måste vara ett företag som bygger upp tekniken igen. Man pratar om runt i kostnader för att bygga upp detta någon annanstans. Kostnaderna kommer naturligtvis att fördelas på de länder som deltar i rymdsamarbetet. Konsekvensen blir att kommer att få en annan, problematisk inställning till kommande rymdprojekt, inte bara inom Arianeområdet, på grund av att vi har avvecklat det här programmet och inte längre vill vara med. Detta kommer naturligtvis att få effekter på andra områden. Det är det här jag pekar på. Jag vill så gärna att regeringen analyserar detta noggrant innan man fattar beslutet. Beslutet kommer regeringen att fatta , så det är ganska ont om tid. Det finns en hel del utredningar som pekar på konsekvenser av avveckling av det här programmet. När det handlar om , som det behövs för att programmet ska få fortleva, i kontrast till , som det eventuellt skulle kosta att avveckla det, säger det sig självt att det blir lite Ebberöds bank över detta om man inte analyserar ordentligt och tittar på vilka effekter det får. Det är egentligen den sista av de tre frågor jag ställde till ministern, om man har sett till att göra en ordentlig beräkning av totalkostnaden för vid utträde ur detta samarbete. Det handlar naturligtvis också om konsekvenserna för dem som i så fall blir drabbade på och på . 160 anställda får eventuellt lämna sina jobb. Vissa kommer kanske att gå vidare någon annanstans, för deras kompetens behövs inom andra områden. Som jag sade i början kan regeringen fatta ett beslut som ger en positiv effekt. Man har verktyget i sin egen hand. Man ska använda det verktyget. Det var mycket prat om andra verktyg i den förra interpellationsdebatten. Här har man verkligen en chans. Jag vet att näringsministern har haft korrespondens om detta med en fransk kollega som påtalar vikten av att är med, eftersom är en viktig aktör när det gäller att få upp saker i rymden; det är det handlar om. Ni har forskat fram satelliter och liknande saker som inte kan skjutas upp i rymden. Det är ganska meningslöst. Därför är detta en väldigt viktig faktor för den framtida utvecklingen inom det europeiska rymdsamarbetet, oberoende av om man använder sig av rymden. 36 (): Låt mig inledningsvis säga att jag delar mycket av rymdministerns syn när det gäller att överväga den svenska rymdverksamheten och titta över vad vi kan göra, vad vi har råd med och vad som logiskt och strategiskt är möjligt och riktigt etcetera. Det tror jag att man behöver göra med det stöd som myndigheten självklart ger. Det är klart att det är som ministern säger: Ett ja till betyder nej till någonting annat. Man ska överväga detta seriöst. Jag tror att Rymdstyrelsen har gjort det, och man bör egentligen göra det ånyo och se hur de pengar vi lägger kan användas på mest ansvarsfulla sätt och göra största möjliga nytta. Man kan ställa rymdsyn mot samhällssyn. Man kan dels titta strikt på rymdverksamheten och se var den gör störst nytta med väderballonger och allt vad det kan vara, dels väga in samhällsnyttan i stort på något sätt. Hur kan kunnandet användas inom andra områden? Andra deltagare i debatten har varit inne på det. Vilken utveckling kan man få på ett företag som Aero? Man bör beakta det kommersiella. Det här är ett område som egentligen har på tok för lite kommersiell bäring, tråkigt nog. Det handlar om tv-satelliter och lite sådant. Sedan finns det inte mycket mer kommersiellt i världen, om vi ska vara ärliga. Det är lite synd. Jag hoppas att man funderar på vilka kommersiella möjligheter detta kan ge, vare sig man landar i en fortsättning på eller i något annat. Det kanske inte är rymdturism, men det kan vara andra saker. Hur kan man använda det högteknologiska kunnandet? Det har varit med i diskussionen för lite från både Rymdstyrelsen och andra. Avslutningsvis ska jag säga att Aero har använt kunnandet för att bygga upp en förmåga med stark utveckling. Men det handlar i ärlighetens namn väldigt mycket om de militära affärerna och det stöd man har fått där, inte bara om rymdverksamheten. 37 (): Angående innovationen med rymdturism kan jag säga att har väldigt lång erfarenhet av turism, så det kanske är en boll vi borde plocka upp. Om jag har fått rätt information från Aero blir ingen arbetslös. Det är en sådan kompetens. Det finns order som gör att det kanske inte är det som är det viktiga. Det viktiga är att lyfta fram den överföringseffekt som tekniken kan ha på annan industriell verksamhet. Det är viktigt att vi i både bygger upp och behåller det vi har. Mitt viktigaste budskap till näringsministern är ånyo att analysen måste ske på väldigt solid grund. Jag vet att departementet har kontakter med Aero. Jag vill ytterligare poängtera att det är en kompetensfaktor i frågan inte bara tekniskt utan också informationsmässigt. Jag hoppas att det sker en väldigt noggrann analys. 38 (): Jag känner ett behov av att gå in i debatten när det gäller de angrepp som gjordes på Rymdstyrelsen, som dock inte gjordes av statsrådet. Det finns några saker man måste klara ut här. Det handlar trots allt om att Rymdstyrelsen har en rad viktiga uppgifter som jag tror är väldigt svåra att prioritera bort. Det gäller inte minst den forskning som handlar om klimatförändringen. Det handlar inte bara om det man kallar för väderballonger. Det handlar också om att man gör spetsforskning inför våra klimatförändringar. Det bedrivs i huvudsak på utanför . Det är viktigt att komma ihåg i det här sammanhanget. Man kan inte säga: Det är så lätt, det är bara att omprioritera. Vad är det vi ska prioritera bort? Jag kan hålla med om att inte heller vi har med det i vårt förslag. Det är sant och riktigt. Det är just därför som det är så viktigt att man också har en bred diskussion. Hur ska vi kunna finna en möjlighet för att leva vidare? Det är en viktig del av den spetskompetens som finns i och på Aero. För att man ska få behålla den kanske man måste göra gemensamma insatser i sammanhanget. Jag reagerade också på att man skulle mäta samhällsnyttan med de olika sakerna. Det tycker också jag att man kan göra. Men problemet är att båda sakerna är väldigt viktiga för . Det gäller både klimatforskningen och mycket annat som bedrivs på tillsammans med de mycket viktiga uppgifter man har i Arianeprogrammet. Jag har svårt att se hur man skulle kunna komma fram till att det ena eller det andra skulle kunna prioriteras bort. I de här sammanhangen behöver vi båda de bitarna. Det är viktigt för att i fortsättningen ska kunna vara en rymdnation. Därför är det oerhört viktigt att man tar det breda greppet och fortsätter diskussionen och dialogen även . 39 Näringsminister (): Jag uppskattar mycket att vi får en diskussion om rymdforskningen och rymdprogrammet. Men det är viktigt att i sammanhanget diskutera alltihop. Om vi diskuterar den här gången kan vi sedan få en diskussion om något annat program som ingår i detta. Jag håller med om att det måste vara en helhetsbild. Ingen av oss har några mer pengar än någon annan. När det kommer till slutändan kommer vi att behöva prioritera vad det är vi ska göra och inte. Vi kan inte stå här och hylla och mena att det inte innebär några konsekvenser för någonting annat. Det är inte sant. Det kommer att innebära konsekvenser för andra program om man säger ja till . Vi har haft synpunkter på . Vi har inte tyckt att kostnadskontrollen har varit tillräcklig. Det säger också Rymdstyrelsen. Det är saker som man kan vara med och påverka i ett deltagande i projekt. Det vi nu gör är att gå igenom alla programmen och förbereda för ett beslut. Jag kan lova att det finns väldigt mycket underlag för att fatta beslut. Vi gör det i dialog med de andra europeiska länderna, eftersom det är ett samarbete. Vi gör det också i dialog med bland annat Aero där de framför sina synpunkter. Jag hoppas att vi i slutändan ska landa i ett beslut som får bra konsekvenser för och att vi kan använda rymdverksamheten som ett sätt att få teknisk utveckling. I innovationspropositionen som vi precis har lagt fram finns också rymdverksamhet som ett område, och där tillför vi ytterligare . Regeringen tycker att verksamheten är viktig. Men det finns en begränsad budget, och olika program ska vägas mot varandra. I slutändan räcker inte pengarna till alla delar. Det är jag mycket tydlig med att säga i det här läget. 40 (): Min poäng är det jag började tala om i mitt sista inlägg. Om vi hade haft regeringsmakten så hade vi lyckats åstadkomma samma resultat som . Jag är helt övertygad om det. Det är inte där min oro är. Om man gör en konsekvensanalys av vad det kostar att avveckla programmet ser man att det blir dyrare för svenska staten att avveckla än att fortsätta programmet. Det är egentligen min poäng. Jag är helt övertygad om att analysen kommer att peka på det. Låt oss se tiden an. Men det är till . Det finns ett relativt bra underlag redan från början, så man behöver nog inte göra ett jättestort jobb. I slutändan finns den politiska frågan. Hur kommer vårt namn att beryktas i det europeiska rymdsamarbetet? Även om detta bara är en del kan konsekvenser spilla över på andra områden. Det gäller även det som och övriga deltagare i interpellationsdebatten tagit upp . Regeringen behöver sätta sig ned och noga fundera över konsekvenserna fram till . Jag tror att man säkert kan komma fram till ett bra resultat. I mina goda stunder tycker jag att svaret låter positivt. I mina dystra stunder låter det negativt för ytterligare ett område i och verksamheten i . Jag vurmar väldigt mycket för detta. Även om jag förstår att andra på andra områden vurmar om sitt är för mig väldigt viktigt. Bilindustrin och Aeros verksamhet kompletterar varandra. Det gäller också forskning och utveckling på vår högskola i och i . Den här kombinationen gör att det är oerhört viktigt att man gör en bred och genomarbetad analys. På det sättet kommer förhoppningsvis rymdverksamheten på de flesta områden inom Rymdstyrelsen att få förutsättningar att överleva . 41 Näringsminister (): Jag är mycket stolt över Aero. Men jag är också mycket stolt över annan verksamhet som finns inom rymdområdet i . Vi har skött oss bra. Vi har bra samarbete i . Vi är pålitliga och levererar, och vi får fram bra teknik. Det finns en begränsad budget för alla dessa saker. Det är politikens bekymmer. och jag har exakt lika mycket pengar i budgeten. Det är också bekymmer att om han säger ja till måste han säga nej till någonting annat. Det har jag inte hört några tankar om här , och jag begär inte det heller. Men så ser verkligheten ut. Säger man ja till kommer man att säga nej till något annat. Då är det några andra i landet som blir ledsna för att man inte får forskningspengar. Vi kommer att göra en ordentlig analys och lyssna till alla de experter vi har för att kunna komma fram till ett bra beslut i slutändan så att det blir bra för och för svensk rymdverksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2008/09:44 om investeringar i besöksnäringen 42 Näringsminister (): har ställt frågor till mig om vad jag avser att göra för att stärka som turistland samt huruvida jag avser att utforma ett strategiskt branschprogram för besöksnäringen. Turistnäringen är en framtidsnäring med stora möjligheter för . Den har utvecklats väl, både vad gäller konkurrenskraft och sysselsättning. Antalet sysselsatta, årsverken, i turistnäringen har ökat med eller med nästan 50 000 heltidsarbeten , och jobbtillväxten har varit högre än inom andra mer traditionella basnäringar. För att svensk turistnäring ska fortsätta att utvecklas positivt och stärka sin position internationellt fordras fortsatta gemensamma insatser på flera områden. Med detta som utgångspunkt tillämpar i sitt arbete för och med turistnäringen ett brett angreppssätt. Vi kan se en utveckling i såväl som i övriga världen där resenärer kräver mer skräddarsydda och unika upplevelser. har goda möjligheter att erbjuda sina besökare den sortens upplevelser. Genom bolaget , som ägs av staten och turistnäringen gemensamt, förmedlar vi en bild av som ett attraktivt besöksmål med unika natur- och kulturupplevelser. Om vi lyckas skapa attraktiva resmål gynnar det alla företagare inom turistnäringen, stora som små. Inom ramen för Visit har vi på lyckats skapa ett strategiskt och resultatinriktat samarbete. För att stärka Visit arbete ytterligare tillför regeringen bolaget i budgetpropositionen . Näringslivets samverkan med och delfinansiering av Visit utvecklingsarbete genom bland annat partnerskap är ett kvitto på att vi jobbar i rätt riktning och bidrar till den positiva utveckling som vi ser inom turistnäringen . Förutom de ökade och riktade partnerskaps- och marknadsföringsinsatserna inom ramen för Visit har regeringens uppdrag att utveckla näringspolitiska insatser för främjande av företagande och entreprenörskap inom turistnäringen. Det är även viktigt att inom kulturområdet vårda och utveckla våra unika kulturmiljöer och olika kulturföreteelser så att de även fortsättningsvis kan utgöra attraktiva besöksmål. har tillsammans med turistnäringen inlett ett samarbete kring strategiska framtidsfrågor med hållbar turism som utgångspunkt. För att underlätta anställning inom bland annat turistsektorn satsar regeringen på att alla ungdomar ska vara attraktiva att anställa genom låga socialavgifter. Det är något som kommer alla turistföretag till del. Dessutom gör regeringen en satsning för att främja turistnäringen inom ramen för landsbygdsprogram. Totalt finns för att främja och utveckla turistnäringen på landsbygden. 43 (): , 14 000 personer i olika åldrar lyssnar på . Tänk er the Boss i , eller varför inte ? Tänk er ett internationellt scoutläger som lockar folk från hela världen, bokmässan i , här i eller kanske en internationell hundutställning som den som har varit här i . Alla de här olika evenemangen har stor betydelse för besöksnäringen och är en stor del av svensk ekonomi . De betyder oerhört mycket, precis som kulturupplevelser i och och prisutdelningen som vi ska ha . Nere i kan man gå i fotspår. Eller varför inte gå i Arns fotspår i en annan del av ? Vi har många i , såväl svenskar som hitresta turister, som gärna åker på för upplevelsen men kanske också för historien runt omkring kanalen, inte minst när det gäller dem som var med och grävde kanalen. Vi har handeln. Massor av utländska turister besöker , till exempel, där jag bor. De besöker både Glasriket och och så vidare. Hit till kommer som vi vet ryssar. De tittar inte bara på , utan de handlar gärna i butikerna och kanske inte i vilka butiker som helst utan gärna där det är höga priser och märkesvaror. Det här är bara en liten del av upplevelse- och besöksnäringen. Om vi ska ligga i framkant tror jag att och vi i behöver ta ett steg och införa ett strategiskt handlingsprogram och göra besöksnäringen och upplevelseindustrin till en basnäring. Vi vet ju att besöksnäringen är snabbt växande. Ministern och jag är överens om det och att detta är en framtidsnäring. Det är en bra början.