prot · GV0983 · 2008-03-26 00:00:00 — Den andra är förhållningssättet hos framför allt myndighetspersoner på tjänstemannasidan. Den erfarenhet jag har är att vissa har väldigt svårt att skilja på sin personliga uppfattning och sina råd till dem som söker bygglov och själva myndighetsutövningen. Därför säger jag att det är viktigt med kompetensutveckling när det gäller förhållningssättet hos framför allt byggnadsnämndernas tjänstemän, och det gäller kanske delvis också politiker. Men både länsstyrelser och förvaltningar inom byggnads- och miljönämnderna har ett behov av att se över vilken roll man har när det gäller bygglov. Det gäller då oberoende om det handlar om den gamla eller den nya lagstiftning som kommer att gälla. Jag tror att vi kommer att ha nytta av den utbildning som kommer att genomföras nu även med den nya lagstiftningen, just när det gäller attityder och förhållningssätt till dem som söker bygglov. 138 () replik: Tack, , för det svaret! Jag hade en annan fråga också. Den rörde de två propositioner som vi har diskuterat här. Jag har ju stått i talarstolen och sagt att jag inte tycker att regeringen har åstadkommit någonting då man har suttit vid regeringsmakten. Man har dock, som både jag och mina meddebattörer har konstaterat, lagt fram två propositioner. Den ena innehåller ett antal konkreta förslag, men den andra, som jag tänkte fokusera det här anförandet på, handlar om en ny instansordning för mål enligt . Min fundering är: Varför lade regeringen fram en sådan proposition? Är det inte ganska märkligt att man lägger fram en proposition där man begär att ska godkänna en inriktning? Visar det inte på att regeringen uppenbarligen inte är helt överens sinsemellan om hur de här frågorna ska hanteras ? Var man så oense inom regeringen att man var tvungen att gå till och svart på vitt sätta på pränt vad som sedan skulle bli det fortsatta utredningsarbetet? I så fall tycker jag att man lägger tid och kraft på helt fel saker. Jag har en följdfråga till detta. Om det nu kommer ett stort lagförslag , kommer det förslaget då att vara ett moderatförslag, eller kommer det att vara ett förslag som bygger på tankar och idéer? I kommitténs arbete är det ju inte riktigt samma sak. 139 () replik: Egentligen är det väl så att vi behandlar motionerna i dagens kammardebatt här, och jag kan inte se att det finns någon motion om instansordningen. Men jag kan vara beredd att svara ändå. Anledningen till att den propositionen lades fram var att man ville se kopplingen mellan och miljölagstiftningen på ett tydligare sätt och då få ett inriktningsbeslut att fortsätta och försöka låta de två lagstiftningarna närma sig varandra. Dock är ingen sammanslagning aktuell för tillfället. Däremot är jag det är min personliga uppfattning inte främmande för att det kan komma att vi då känner att detta har fått ett sådant genomslag att de här två kan vägas ihop. Det slutliga förslaget blir inget moderat förslag. Det blir inte heller något centerförslag. Det blir ett alliansförslag. Det finns två partier till som också har uppfattningar i den här frågan som jag känner all respekt för att vi ska beakta. Men jag är inte orolig: Vi kommer att vara överens om innehållet i den proposition som kommer, och jag skulle uppskatta om även oppositionen kunde ställa upp på detta, för det är någonting som kommer att vara . Vi ser hur länge sedan det är som den nuvarande PBL-lagen antogs. Ska den lag vi antar 2009 vara så är det en fördel om vi kan arbeta på bred front med samma mål. 140 () replik: använde sitt anförande till att tala rätt mycket om att man genom politiska krav skulle hämma utvecklingen. Det skulle vara att hämma utvecklingen att till exempel ställa ett politiskt krav på ett moratorium för externa köpcenter. Det skulle vara bättre att man lät sådant här bestämmas ute i periferin. Det skulle också enligt vara en omöjlighet att lagstifta om solfångare på tak. Det förslag vi har lagt fram är genomfört i och i . Det kommer i fler länder. Jag tycker att om man nu vill bejaka utveckling så kan man ju se sig runt i världen och se vad man har lyckats lagstifta om i andra länder, och så kan vi ta till oss det. Det är synd om tror att det är omöjligt att lagstifta om solfångare på hustak, när det nu går i andra länder. Jag tror också att det är att göra det enkelt för sig när man beskriver att vissa externa köpcenter nu ligger inne i centralorter för att en stad har vuxit eller att de ligger externt i förhållande till vaddå? Skulle det vara ett sätt att påstå att svensk lagstiftning skulle ha så svårt att definiera begrepp att det inte skulle fungera? Jag tror att vi har löst betydligt svårare definitionsfrågor än den om externa köpcenter i den här , så det tror jag inte är några svårigheter att göra. Det är lite tråkigt att höra sådan argumentation. I mitt anförande redovisade jag tre personer, en miljöchef, en professor och en ansvarig på ett statligt verk, , som samtliga säger samma sak: Det går inte att göra det föreslår, nämligen att bara satsa på att byta bränslen och effektivisera. Vi måste även förändra vår samhällsstruktur om vi ska nå målen. 141 () replik: Det var egentligen inga frågor i det du sade , , men låt mig säga så här: Självklart ska vi titta utanför nationsgränserna och ta till oss det som är bra, men det är ju inte allt som är bra. Spontant kan jag känna så kände jag även när jag läste er motion att oaktat att man har gjort detta i och är det inget jag vill bejaka i svensk lagstiftning. Sedan må man göra det där nere, och vi kan titta på konsekvenserna av deras handlande. Men jag tycker inte att vi ska gå in och detaljstyra att enskilda husföretag ska se till att vart fjärde hus är ett solfångarhus. För vad gör de om inte den kunden vid det tillfället vill köpa det här fjärde huset? Då kommer de aldrig längre. Då kan de inte sälja fler hus . På något sätt är det en helt omöjlig situation att hantera, även om vi är överens om syftet, , för det är vi. Jag bejakar själv solen och tror att det är där vi hittar de framtida stora energimängderna i alla fall. Men vi kan inte gå in och lagstifta på det sättet. När det gäller den andra frågan vill jag säga att jag tycker att det är mindre lämpligt att åberopa enskilda personer. Om det nu är så att jag dessutom känner någon av de här enskilda personerna och har en annan uppfattning kan jag inte angripa vederbörande, för han eller hon kan inte svara för sig här. Därför har jag inga kommentarer till dem som experter över huvud taget. Min bild är ändå att om vi från skulle gå in och styra var varje enskild butik ska etablera sig det börjar oftast med en eller två butiker, och sedan växer köpcentren tror jag att vi skulle vara fel ute. Det innebär att vi aldrig skulle kunna utveckla ett nytt samhälle någonstans, om vi skulle styra bara dit där de redan finns. Den låsningen vill jag inte stå bakom i alla fall. 142 () replik: Jag tycker att det är tråkigt med en debatteknik där man argumenterar mot någonting som inte är föreslaget. Vi har aldrig föreslagit att vart fjärde hus ska ha en solfångare. Vi har skrivit i vår motion att ambitionen är att av alla hus ska ha solfångare 2020 och att det ska vara en bygglagstiftning som säger att när vi bygger nytt och när man renoverar ett hus ska hustaket ha en energiaktiv takbeläggning. Det betyder att alla hus som byggs och alla hus som renoveras naturligtvis ska ha energiaktiva tak, inte vart fjärde hus utan alla, och att det ska ske i den takten att ambitionen är att vi ska ha energiaktiva tak på av alla hus. Det blir konstigt när man argumenterar emot något som inte är föreslaget. Det är samma sak med externa köpcenter. Det finns ingen som föreslår att ska fatta beslut om var butiker ska läggas. Det är fullständigt vansinnigt. Det vi föreslår är ett moratorium för utbyggnad av externa köpcentrum i väntan på att regeringen ska inse att när man väljer att byta från en närbutik till ett externt köpcenter får vi i snitt ungefär en tiodubbling av koldioxidutsläppen för den enskilde konsumenten. Det betyder att vi bejakar närhandeln, alltså att varutransporterna ska ske i en organiserad form av den som kan göra det rationellt och effektivt. Det här är oerhört väsentligt när vi kommer till det faktum att vi snart kommer att ha en mycket stor grupp äldre människor som inte kan köra bil men som behöver komma ut och gå till affären och handla sina varor själva. Inom äldreomsorgen, om vi ska klara den , behöver vi ha varudistribution ute i bostadsområdena. Då behöver vi närbutikerna. Dem vill vi värna . 143 () replik: När det gäller energieffektiva tak, som tar upp, vill jag återigen säga att jag är positiv till dem. kan jag känna att om jag sade det till Växjöborna, som hade sol, är jag inte säker på att det vore rätt väg att gå genom att ha ambitionen vart fjärde hus. Det är plockat ur luften. Varför säger ni inte vart tredje hus eller vart annat hus eller vart femte eller sjätte? Det är en ren slump att ni landat på vart fjärde. Jag anser att man måste ta hänsyn till de lokala förutsättningarna och i stället se till att ha energipriser, olika val av energi, som gör att det blir attraktivt att göra på detta sätt. Då kommer vi att få en ökning av solenergi. Det är dock inte säkert att det kommer via taken. Det vet vi inte eftersom forskningen inte är så långt kommen. När det gäller frågan om köpcentrumen tror jag inte att det egentligen är närbutikerna som mest hotas av köpcentrumen utan det är stadskärnorna. Närbutikerna har en annan roll inom handeln. Vi har en situation i stadskärnorna där hyrorna ofta är rätt så höga. Om vi ser till komforten har vi parkeringsavgifter i stadskärnorna. Det har man inte i köpcentrumen. I ett köpcentrum går man inomhus. Det gör man inte i stadskärnan. Som koncept är det svårt att säga att det inte fungerar väl, och då är frågan: Hur gör kommunpolitikerna, företagarna och fastighetsägarna i dessa städer för att motarbeta detta? Det är i stor utsträckning de som har bollen. Ni har inte heller lyckats bygga ut kollektivtrafiken i form av järnväg till alla dessa köpcentrum. Ni kom ingenstans under er regeringstid, och försöker vi jobba med att ta fram var vi behöver de nya spåren för att nå nya människor. Då kan köpcentrumen vara en del i detta. 144 (): Det har väl inte undgått någon att det är utveckling och reformering av som står i centrum för dagens debatt. Jag ska ändå börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. Utgångspunkten är, som redan nämnts, slutbetänkande, som kom utredande. Utredningstiden hade förlängts två gånger med sammanlagt , men var utredningen klar. Därefter remissbehandlades den, vilket redan beskrivits på ett bra sätt. Mycket av diskussionerna, både i motionerna och i arbetet, går ut på att förverkliga många av förslagen. Jag tror att vi i slutändan kan vara eniga om att många av förslagen kommer att förverkligas och att det egentligen inte finns så stora meningsskiljaktigheter i sak. Som redan nämnts kan saker och ting verka väldigt enkla vad gäller , men till syvende och sist blir det komplicerat eftersom man ska försöka sammanfoga enkla och effektiva prövningsprocesser kombinerat med rättssäkerhet och demokratisk insyn. Det måste finnas en balans, och för att få det korrekt krävs ett stort utredningsarbete. I de reservationer som finns i betänkandet från oppositionen kan man se att Socialdemokraterna efterlyser ett sammanhållet förslag. vill ha en proposition; jag vet inte om det är med betoning på en. vill att vi återkommer med förslag. Det finns en del nyansskillnader, men det finns också en underliggande kritik mot att det inte händer så mycket. Det har vi med stor tydlighet också hört från bland annat . Men med tanke på att det pågår en mycket aktiv beredningsprocess i tycker jag inte att den kritiken är relevant. Det har också diskuterats långbänkar hit och dit, och visst kan man tycka att vi har en effektiv regering. Den har de facto endast suttit . Om man sedan upplever det som är det en helt annan sak. Alliansregeringen har tagit fram en tydlig strategi för att reformera genom att lägga fram propositioner i den ordning saker och ting bereds och blir färdiga. På så sätt kan man ta del av förändringarna . Det finns många förändringar där man tydligt kan se att just de inte stör någonting annat, att det inte finns någon komplexitet. Alltså kan förändringen göras . Utifrån Plan- och bygglagskommitténs slutbetänkande har två propositioner lagts fram. När det gäller inriktningspropositionen fanns det, om man ser till den diskussion som var i Plan- och bygglagskommittén, en del olika åsikter, precis som säger. När förslaget lades fram var det emellertid ett enigt förslag från allianssidan om att det var just den inriktningen vi skulle ha. Nästa proposition är ett första steg mot en enklare plan- och bygglag kanske med betoning på första. Det som blev medialt uppmärksammat var att bygglovsplikten för mindre åtgärder utökades. För den enskilde kändes kanske friheten att få bygga en friggebod i stället för tio som något väldigt påtagligt, men där togs även andra viktiga saker upp. Det gäller bland annat översiktsplaneringen, som jag tycker är värd att lyftas fram. Man införde alltså en regel om att man kan ändra delar av översiktsplanen i delar av kommunen. En kanske ännu viktigare sak är att man kan gå in och komplettera översiktsplanen för speciella ändamål, som det heter. Man kan alltså göra en tematisk översyn av hela kommunen. Till exempel kan vindkraft vara en sådan sak. Om man saknar de ställningstagandena i kan man gå in och titta på vindkraft och lägga det till den översiktsplan man har utan att för den skull ta ställning till samtliga frågor. Också klimatförändringarna har diskuterats. Den förändring som skedde kanske kan ses som liten, men den var viktig. Det gäller det förtydligande som gjordes; om man läste mellan raderna kunde man se att även den tidigare lagstiftningen ansåg att det vid planläggning var viktigt att kommunerna tog hänsyn till erosion och översvämningsrisker. Jag tycker att det är bra att detta förtydligats. arbetar och likaså . Mycket av det som efterfrågas i motionerna kommer att tas upp, specifikt ett yrkande om jag minns rätt om att slå samman bygglov och bygganmälan. Det är sådant som gemene man upplever som lite märkligt och som kanske är svårt att förklara på ett pedagogiskt bra sätt. Om man söker bygglov tycker man att det hela därmed borde vara klart, men det finns en process även efter det. Man har utvärderat detta och sett att det inte alltid fungerar särskilt bra. Detta utreds , och det kommer att bli en förändring. kommer man även in på frågor om kvalitetsansvar, kontroll och så vidare. Svaren på många av motionsyrkandena kommer att finnas i utredningen. Mycket i handlar om detaljplaneläggning och förenkling av detaljplaneläggning. En detaljplan är bra att ha, men den behöver ju inte göras mer detaljerad än vad nöden kräver, eller vad som krävs för att vidta en viss åtgärd. Någonstans där kommer man att landa. När det gäller handlar den naturligtvis till stor del om instansordningen. Det har redan kommit ett delbetänkande när det gäller de organisatoriska förändringarna. I den utredningen har även en samordningsdiskussion om miljödomstolar och fastighetsdomstolar funnits med. Det var väl en diskussion som i viss mån även berördes i . I sammanhanget kan man nämna att det fanns ett delbetänkande om just instansordningen, om man , som sagt, ska diskutera långbänkar. I det tilläggsdirektiv som finns till finns många frågor som har att göra med hållbar utveckling. Där ska man se på prövningsprocesserna för förnybar energi, och det tydligaste exemplet på prövningsprocess som fjärmat sig från varandra är kanske vindkraften. Man inser att man måste samordna för att effektivt kunna få fram beslut om vindkraft. Det finns också vattenverksamheter. Där diskuteras bland annat äldre vattendomar och fiskens vandringsvägar. När det gäller riksintressen i 3 kap. diskuteras vilka riksintressen som är relevanta och om det är rätt riksintressen som står där och hur man ska hantera dem. När det gäller miljökonsekvensbeskrivningar är samordning nyckelordet för att man ska få regelverket för och och övrig lagstiftning så lika som möjligt. Jag är helt övertygad om att det här kommer att leda till att vi får en betydligt bättre plan- och bygglagstiftning. Fullgod blir den kanske aldrig, men den blir mycket förbättrad. Till detta kommer att vi har en kompetenshöjningssatsning som regeringen har gjort mot och kommunerna. Det står tydligt i pressmeddelandet att man utbildar enligt hur är uppbyggd . Det har man användning för när man går vidare sedan. Jag tycker nog att citerade det lite slarvigt. Jag vill även ta upp en sak som inte direkt berörs i betänkandet, men som ändå är en viktig sak som har med byggnation och planläggning att göra. Det är det förslag som regeringen har lagt fram när det gäller ett reformerat strandskydd. I det förslaget kan man se hur man strävar efter att tidsmässigt samordna så att man tar besluten enligt och . Strandskyddet är ju en miljöbalksfråga, men det är viktigt att den tas i samband med att man tar plan- och bygglagsbesluten. Även denna fråga kan man ge alliansregeringen kredit för. Man har faktiskt lyckats komma fram till ett beslut. Under hela den förra mandatperioden diskuterade vi den här frågan för att till slut hamna i en departementsskrivelse som egentligen var en återvändsgränd. Det gick aldrig att fatta ett beslut. Detta var en rapsodisk genomgång av vad som pågår. Det visar med stor tydlighet att den beredningsprocess som pågår är mycket aktiv. När vi nu med hänvisning till beredningsprocessen avslår motioner kommer motionärerna att få svaren tämligen snart. Många kommer naturligtvis även att bli tillgodosedda. 145 () replik: Jag ska börja med att citera reservationstexten från betänkande 2005/06:BoU7 om plan- och byggfrågor . Det är bara en del av en av de borgerliga reservationerna. De var väldigt lika. Vi har förståelse för att en förändrad reglering kräver ett omfattande utredningsarbete men behovet av förändringar har diskuterats alldeles för länge utan att ge konkreta resultat. Redan i betänkande 2001/02:BoU6 föreslog bostadsutskottet att skulle ställa sig bakom ett förslag om en bred översyn av PBL. Översynen har visserligen genomförts men fortfarande har regeringen inte redovisat några förslag till lagändringar för att komma till rätta med förseningar i plan- och byggprocesserna. Någon proposition är inte heller aviserad för behandling under detta riksdagsår. Det är nu dags att gå från ord till handling. En tydlig reglering för fysisk planering som medger en effektiv hantering är mycket viktig för samhällets utveckling. Allt detta stod i en av de borgerliga reservationerna förra mandatperioden. Jag ställer mig nu bakom allt som står där. Min fråga till som är en av dem som skrev under reservationen är: Hur ser man på frågan nu? Tycker man fortfarande att den socialdemokratiska regeringen innan remisstiden hade gått ut gjorde fel som inte lade fram ett lagförslag, eller felbedömde den borgerliga oppositionen den arbetsbörda som krävdes för att lägga fram ett helt lagförslag om PBL-frågan? 146 () replik: Det står så. Den där texten finns i en folkpartireservation. Den är betecknande för den frustration som var då inte minst med tanke på att utredningsarbetet med Plan- och bygglagskommittén hade dragit ut . Det hade förlängts två gånger . Från början var det var inte meningen att det skulle ta så . Jag har inte ändrat uppfattning. Jag har den uppfattning som jag framförde från talarstolen . Det är det vi har gjort . Vi har faktiskt gått från ord till handling. Det finns en strategi för hur det ska gå till. Jag tycker att alliansregeringen uppfyller det som vi krävde då. 147 () replik: Den borgerliga oppositionen krävde ju att det skulle komma en lagstiftning innan riksdagsåret var slut. Den borgerliga regeringen har ju haft bra mycket mer tid på sig än de futtiga månader som var kvar av det riksdagsåret. De två lagförslag som har diskuterat när det gäller ett första steg mot en förändrad plan- och bygglagstiftning finns det en del bra i, även om man inte har så mycket konkret att komma med. Jag ställer samma fråga som tidigare om propositionen om en ny instansordning för mål enligt . Har man satt ned foten när det gäller hur den borgerliga regeringen tycker att instansordningen ska se ut , eller är man fortfarande oense mellan partierna? Var det här den slutgiltiga diskussionen? Jag vet att man tidigare inte har varit helt överens om hur instansordningen ska se ut. Finns det ett alliansförslag för hur den framtida plan- och bygglagstiftningen ska se ut, eller är det och som i slutändan kommer att kivas om hur de exakta formuleringarna ska vara? 148 () replik: Det som jag tog upp sist när vi diskuterade förslaget om strandskydd visar väl vilken kapacitet partierna har att komma överens. Det ser jag inte som något problem. Just i frågan om instansordningen är det helt klart att och i slutbetänkande förordade en annan instansordning, nämligen via länsrätten och kammarrätten. Efter diskussioner och förändringar i förslaget var vi helt överens om att det var den här vägen vi skulle gå. Jag tycker att det är en styrka att då gå till och förankra det beslutet. Jag tycker att det är bra att hela har ställt sig bakom det. Det finns inga tveksamheter om att det är så det ska vara. Det kommer att vara ett enigt förslag om det; det kan jag lova . Jag återgår till den frågeställning som hade i sitt första inlägg. En del av den kritik som framfördes från sida var att man inte hade tagit tag i frågan om instansordning. hade man begärt ett delbetänkande. Det delbetänkandet låg egentligen i bokhyllan tills slutbetänkandet kom. Den frågan tog inte den socialdemokratiska regeringen över huvud taget i då. 149 (): Som sen på talarlistan kan jag bara konstatera att flera av mina kolleger, inte minst som jag vill ge några uppskattande ord, har gjort en väldigt bra historiebeskrivning över vad som har behövts när det gäller PBL-lagen och hur den har vuxit fram. Jag vill fästa uppmärksamheten på vad vi har att fortsätta med. Det är ett jättestort reformpaket som startade med utredningsarbete med två propositioner som har tagit upp olika saker. Jag tycker, tvärt emot vad sade, att det är bra att vi har fått en där man förankrar en inriktning för att sedan gå vidare med arbetet. När vi dessutom har två nya utredningar på gång och kan man fundera på om man behöver den här typen av debatter om motionsbetänkanden mitt inne i detta arbete. Jag tror att det är bra. I den här debatten har till exempel frågor som olika partier och grupper tycker är viktiga lyfts fram, och det kan man ta med i det fortsatta beredningsarbetet. Vi ser fram mot två ytterligare, eller fler jag vet inte hur många nya propositioner och kanske också utredningar. En sak är säker, nämligen att som detta pågår ett rätt stort forskningsarbete på olika institutioner i landet, inte minst på när det gäller miljöteknik. Där har man på ett framgångsrikt sätt visat hur vi mer och mer får kunskap om hur vi kan utveckla byggande, planering och så vidare för att det ska bli så miljövänligt som möjligt, så att klimatmålen ska nås och så vidare. Därför tror jag att det är viktigt att komma ihåg att en hel del av de motioner som vi tar ställning till och avslår det gör också jag från sida innehåller något som sannolikt kommer att finnas med i slutprodukten. Vi är på väg mot samma mål. Vi vill ha något riktigt bra. Det kommer att ta ett tag. Man byggde inte . Man gör inte heller om den här typen av verksamhet . Men vi måste vänta, vi måste avvakta, och ny kunskap måste tillföras. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 150 (): Jag vill ta tillfället i akt och tala för en motion som har behandlats i det betänkande som debatteras.