prot · GV0983 · 2008-03-26 00:00:00 — Med EU:s nya tjänstedirektiv har marknaden för tjänster fått bättre förutsättningar, vilket innebär en stor möjlighet för svensk tjänsteexport. Totalt sett ökar handeln världen över. Men dessvärre finns indikationer på att trots allt tappar marknadsandelar på för viktiga marknader. Därför är handels- och investeringsfrämjandet så viktigt. Utskottet stöder EU:s kurs i WTO-förhandlingarna som syftar till att nå ett ambitiöst slutresultat med mer öppna och rättvisa handelsregler. Världen väntar fortfarande otåligt på ett nytt multilateralt frihandelsavtal. Dessa förhandlingar har pågått och har varit pådrivande i att få till stånd ett nytt avtal. Bilaterala och regionala handelsavtal är bra, men det är också viktigt att få till stånd globala spelregler. Är Doharundan död, frågar sig många, eller finns det fortfarande hopp? Jag vill vara fortsatt optimistisk, men utgången är fortfarande osäker. Det är främst de minst utvecklade länderna i världen som mest gynnas av att det faktiskt blir en succé på slutet. Utskottet tycker att det är viktigt att präglas av öppenhet, inte bara i de formella förhandlingarna, utan även i organisationens externa kontakter. WTO:s frihandelsavtal tar inte upp frågan om arbetsvillkor, vilket vissa länder gärna skulle vilja se. Men många utvecklingsländer anser att dessa frågor inte har någon plats i WTO-samarbetet eftersom de föreslagna standarderna för arbetsvillkor är alltför höga i förhållande till landets utvecklingsnivå. Det innebär att man i utvecklingsländerna ser att sådana villkor skulle underminera deras komparativa fördelar av lägre lönekostnader och därigenom försämra deras möjligheter till handel. WTO:s program Aid for Trade syftar till att ta bort flaskhalsar i utvecklingsländernas handelssystem och stärka utvecklingsländernas möjlighet att dra nytta av internationell handel. Ökad frihandel och förbättrade kommunikationer har öppnat nya möjligheter för svenskt näringsliv att verka internationellt, och givetvis förväntas svenska företag följa nationella lagar och förordningar i länder där de är verksamma. Internationella regler avseende mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor, korruption och miljöhänsyn finns genom mellanstatliga avtal och konventioner, till exempel FN:s Global Compact, som reglerar frågor inom arbetslivsområdet och utformade riktlinjer för multinationella företag. Det är viktigt att påpeka att riskhanteringsverktyget liksom riktlinjerna är frivilliga åtaganden från företagens sida. Enligt UD går det inte att utvärdera resultaten av enskilda företags arbete med dessa instrument, men en uppföljning är på gång om riskhanteringsverktyget verkligen varit till nytta. Många multinationella företag har bildat ett nätverk där de frivilligt tar socialt, etiskt och miljömässigt ansvar, så kallad corporate social responsibility CSR. Det är företagsdrivet och företagsägt och är ett kraftfullt verktyg för globala företag för socialt ansvarstagande. Det handlar om att sprida uppförandekoder och förhållningssätt som företagen har utvecklat för att kunna möta olika utmaningar, och svenska företag är här ledande på världsmarknaden. Vi ska komma ihåg att CSR har blivit ett starkt konkurrensmedel för företagen. Just därför arbetar svenskt näringsliv så framgångsrikt med dessa frågor. Konsumenter världen över kräver att få veta under vilka förutsättningar en produkt tillverkats. Annars kan det lätt leda till bojkott av vissa företag eller produkter. Miljömärkning och social märkning spelar en viktig roll för att informera konsumenter om globala rättvisefrågor. Globalt finns det många organisationer som arbetar seriöst med märkning som exempelvis Fair Trade, och Krav. Ett konkret exempel på hur storföretag framgångsrikt arbetar med CSR-frågorna hade vi förmånen att få information om i samband med utskottets resa till där vi besökte exempelvis Ikeas kontor i . Företaget tar ansvar för sina underleverantörer, deras medarbetare och miljön. Det finns en strategi och ett levande dokument som företaget går igenom med samtliga leverantörer och underleverantörer. Bara i finns 130 000 medarbetare som arbetar hos 100 leverantörer som i sin tur har ca 4 000 underleverantörer. Konkreta exempel kan vara att medarbetarna får ett bankomatkort för insättningen av lönen och på så sätt får kontrollen över familjens ekonomi. Företaget bygger dagis och skolor i anslutning till fabrikerna för medarbetarnas barn. Inte minst vid hantering av kemikalier vid infärgning av textilier visar exemplet hur ansvarsfullt man arbetar med frågorna. Detta tillvägagångssätt lyfter bokstavligen hundratusentals människor från en extrem fattigdom på ett sätt som traditionellt bistånd aldrig kommit i närheten av. Vikten av frihandel kan inte nog understrykas, och behovet av stabila spelregler är en viktig förutsättning för tillväxt och sysselsättning. 183 () replik: Det var väldigt mycket gott som hade att säga om handelspolitiken, WTO i synnerhet och globaliseringen. Det är ökad rörlighet, ökad handel och ökad tillgång. Men det finns en annan sida på samma mynt. Om man tittar på andra sidan, som har gjort i sin rapport, konstaterar man också följande. Klimatförändringen ökar som ett resultat av globaliseringen och ökad handel. Trafficking och narkotikahandeln ökar. Den ekonomiska tillväxten sker i många diktaturer. Det är den andra sidan av myntet. Där är därför det är så viktigt att vi utformar ett handelsavtal som även tar hänsyn till och och FN:s konventioner om mänskliga rättigheter. Det är vad som saknas i den här delen. Jag funderar lite grann. Det var ett nyvaknande hos regeringen när det gäller världshandeln. Det är riktigt att den ökar och att den svenska andelen har minskat. Det är helt rätt. Regeringen säger att det nu ska göras någon satsning på som ska få nya uppgifter. Sanningen är att ni drar ned på resurserna till i budgeten för . Politiken håller inte ihop. Det håller heller inte ihop när man använder biståndsmedel för att garantera exportkrediter när länder inte klarar av att uppfylla sina åtaganden enligt de avtal de har ingått med svenska företag. Det är sanningen om alliansens politik. 184 () replik: Jag är väldigt glad för att WTO startade Doharundan . Syftet var att ha fokus på de minst utvecklade länderna. Alla länder är betjänta av konkreta spelregler. Bilaterala handelsavtal är bra, och regionala handelsavtal är bra. Den typen av avtal förhandlar samtliga länder fram. Det är extra svårt för de små och underutvecklade länderna att ha den kapaciteten att förhandla åter och åter igen. Det är därför det är så viktigt att vi får till stånd ett nytt frihandelsavtal inom WTO just för att göra det mer lättförståeligt och lättarbetat för alla världens länder men kanske speciellt för de minst utvecklade länderna. 185 () replik: För att det inte ska bli något missförstånd vill jag säga följande. Jag vill verkligen se att det blir någon form av nya stabila spelregler när det gäller den stora världshandeln. Men jag är definitivt inte nöjd med det sätt det hanteras . Jag är oerhört skeptisk till regeringens inställning och hållning när man ser den praktiska politiken. Det kan låta bra och fint när man står i en talarstol och talar om världshandel och våra intentioner. Men man går i praktiken ut och för en annan politik. Man drar ned på resurserna till . Man använder biståndsmedel för att garantera handeln när den inte fungerar i form av krediter. Det är sanningen. Är Doharundan död? hävdar det i en intervju i för inte så länge sedan. Hon är inte säker på om hon blir president att hon kommer att uppta de förhandlingarna igen. Doharundan och det upplägget är inte aktuellt . Det har kommit in så många nya uppgifter och fakta som gör att det måste ses över. Bland annat var klimatförändringarna inte alls uppe . Det är någonting som berör världen över oavsett vad man tycker om handelspolitiken. Det kommer vi att drabbas av oavsett den. Det måste därför lyftas in, menar hon, i dessa diskussioner. 186 () replik: Rättvisa är att verka för mer frihandel i världen, . Det är frihandeln som gynnar de minst utvecklade länderna. Det är de som har allra mest att vinna på det. Det är linje och har alltid varit linje att verka för mindre protektionism och färre tullar. 187 () replik: nämnde i sitt anförande att detta med att ställa krav på arbetares rättigheter i fattiga länder var att underminera deras komparativa fördelar. Min slutledning blir att för deras eget bästa ska de helt enkelt inte ha bra arbetsvillkor. Det blir en väldigt konstig slutledning. Vi ska inte säga att vi ska ha bra arbetsvillkor, får då blir det bättre för dem. Är det inte bättre för människor i fattiga länder om de har bra arbetsvillkor? Är det inte bättre när det gäller de eventuella problemen med industrin att vi ser till att man bygger upp en vettig industri som inte bygger hela sin kapacitet på att man utnyttjar fattiga människor som måste skaffa sig ett levebröd? Är det inte bättre att vi låter bli att ha subventioner som konkurrerar ut den verksamheten? Jag tycker att resonemanget att för deras eget bästa ska vi inte ha några bra arbetsvillkor är väldigt konstigt. Jag skulle önska att tydliggjorde det. Jag skulle också vilja veta vad anser om FN:s konventioner. Borde inte de vara överställda handelsavtalen när det gäller olika rättigheter? Är inte människors individuella rättigheter viktigare än exakt vilka tullnivåer man har i olika länder? 188 () replik: Jag tror att missförstod mig. Det är inte alliansregeringens eller hållning att vi inte vill att arbetsvillkoren ska ingå i förhandlingarna för de minst utvecklade länderna. Det är WTO:s förhållningssätt, och det är de minst utvecklade ländernas ståndpunkt att de helt enkelt inte vill ha den typen av krav i förhandlingarna. Det är de själva som ser det som ett hot mot sina egna komparativa fördelar. Det är inte linje. Jag tror som sagt att du missförstod mig på den punkten. 189 () replik: Det är ju bra om det är tydligt att linje är att det är viktigt med arbetarnas rättigheter. Det tycker jag känns bra. Jag vill återvända till att se om inte FN:s olika konventioner för sociala, arbetsrättsliga och miljömässiga hänsyn skulle kunna få vara överställda de olika WTO-avtalen. Jag tycker att det är ett konstigt synsätt dels om de skulle vara underställda därför att man anser att handeln är viktigare, dels om man tycker att de är likställda. Det blir konstigt om de krockar, vilket händer. Vad ska man då tycka är mest relevant? Är det mest relevant med de olika specifika tullnivåerna för olika företag och produkter eller är det mest relevant med människors hälsa, deras miljö och möjligheter till att fortsatt leva i det samhälle de lever i? Är det viktigast att miljön inte förstörs, att deras barn kan växa upp i en giftfri miljö och så vidare? Det tycker jag borde vara viktigare. Jag tycker att det är konstigt om linje inte är sådan. nämnde tidigare i ett replikskifte med att rättvisa är att verka för mer frihandel. Jag håller med om det till viss del, men det är inte hela sanningen. Rättvisa är, som jag nämnde i mitt anförande, också att man anpassar sig till verkligheten för de fattiga länderna och gör det möjligt för dem att ta sig ur sin fattigdom och verka för bättre villkor för de människor som bor där. 190 () replik: Vi kan slå fast att med den ökade globaliseringen har fler och fler människor världen över lyfts ur extrem fattigdom. Det sker tack vare dessa nya handelsströmmar med kapital och handel med varor och tjänster som ökar dag för dag. Där tror jag att vi är överens. Vissa frågor förhandlas inom frihandelsavtal. Sedan finns det andra internationella regler avseende mänskliga rättigheter och så vidare. De tecknas i FN-deklarationer, till exempel genom Global Compact, eller genom . Det finns olika nivåer, och jag tror inte att man ska blanda samman dem. har utformade riktlinjer för multinationella företag. Jag tror att de fungerar bra. Vi ska ha förståelse för att internationella företag agerar på en internationell arena där det gäller att spela med sjysta spelregler. Jag tror inte att man ska blanda ihop de olika nivåerna. Vi kan se att det är svårt nog nu att med WTO:s frihandelsavtal över huvud taget nå ett resultat. Då tycker inte jag att det är en bra idé att lägga in nya komponenter och försvåra ännu mer. Då tror jag aldrig att vi når någonstans. 191 () replik: Angående WTO och förhandlingarna säger till oss här i kammaren: Rättvisa världen väntar. Det betyder alltså att inte heller de borgerliga riksdagsledamöterna vet vad som händer. De har inte heller fått information om hur långt man har kommit i WTO-förhandlingarna och Doharundan. Det tycker jag är ännu mer allvarligt. Ministern kanske borde ha varit med här i kammaren så att vi alla kunde ha fått del av detta. Det handlar om frihandel och möjligheten att som företag och som land få ökad tillväxt och att växa. Det är betydelsefullt. pekar oerhört tydligt på det. Med tanke på att tjänstesektorn också ökar känns det lite oroväckande. sade i sitt anförande att jag i mitt anförande inte vidrörde något om vad som är nya saker. Anledningen till det är att den handelsdeklaration som vi har fått här i kammaren inte finns med i betänkandet. Det som mest berördes där var olika frågeställningar ute i världen. Därför vidrörde jag inte det. Men eftersom själv passade på att vidröra detta tänkte jag ställa en fråga. Med tanke på vikten av export och att har tappat marknadsandelar har regeringen valt att nästan halvera stödet till . Hur kan det komma sig? På vilket sätt får vi i så fall ökad tillväxt och ökad export? 192 () replik: Om vi tar WTO-förhandlingarna först och främst vet lika väl som jag att det pågår förhandlingar . Olika grupperingar möts på jordbruksområdet, på tjänsteområdet, på industriområdet och så vidare. På vissa områden har man kommit lite längre, och på andra går det trögare. Jag tror inte att vi här i riksdag kan förvänta oss att vara uppdaterade till punkt och pricka. Det är inte riktigt så förhandlingarna fungerar, om jag har förstått det rätt. Men när det väl finns ett konkret avtal på plats är jag övertygad om att vi kommer att informeras om det. Vi får information till utskottet när några resultat har levererats. 193 () replik: Det tror jag också; vi får information när och om ett avtal kommer på plats. Det har vi att se fram emot i utskottet. är det lite märkligt med den nya ordningen för hur vi i behandlar EU-frågor. Jag har förmånen att vara suppleant i . Därav får jag till viss del ta del av vad som händer i WTO-frågorna. Men de andra som sitter i näringsutskottet får inte alls den informationen. Det finns saker att förmedla, men näringsutskottet har inte fått den informationen. Därav tycker jag att det här är allvarligt. De borgerliga ledamöterna i näringsutskottet borde ju också tycka att det är viktigt att få del av detta. En annan fråga som inte svarade på var den om exporten. Jag ställde en fråga om halveringarna och utifrån det faktum att vi har tappat marknadsandelar, vilket själv nämnde. Med tanke på de tidigare debattinläggen från både och skulle jag vilja veta hur det egentligen är med spelreglerna på arbetsmarknaden i världens länder. Är regeringen för fackliga rättigheter? Det kändes lite osäkert i svaret. 194 () replik: Jag delar uppfattning att den nya ordningen i där riksdagsledamöter bereds möjlighet att få information inför de olika rådsmötena är väldigt bra. Givetvis förväntas man som ledamot eller suppleant i föra den informationen vidare också. Till skillnad mot tidigare när det bara skedde en återrapportering efter rådet tycker jag att vi nu har fått en väldigt bra ordning på det här sättet. Vi vet att hade tillfälliga anslag under den tidigare regeringen. Det har skett en viss översyn där. ska man vara medveten om att det finns exportrådgivare i samtliga 20 län. Exportfrämjandet och investeringsfrämjandet ligger på så många olika plan. Jag tror att det finns en fara i att man bara, som , fokuserar på en komponent i det här stora pusslet som handels- och investeringsfrämjandet innebär. Jag tror att vi har en bra mix . Det som är mindre bra ser alliansregeringen över för tillfället. 195 (): Jag tänker ta upp två frågor. Den ena är det allra färskaste handelspolitiska problemet i , nämligen det som kallas klimattullar. Där har en åsikt, men Socialdemokraterna och har ännu inte deklarerat sin åsikt. Vi vet åsikt från överläggningarna i . Tyvärr är varken Per eller här. Jag fokuserar på Socialdemokraterna och . fanns det en väldig optimism och en väldig beslutsamhet hos EU:s ledare att nu skulle man ta täten i den globala kampen mot klimathotet. Man gjorde ett antal åtaganden. 2008 var det en betydligt mer försiktig hållning vid toppmötet från EU-ledarnas sida. skulle man ta befälet över resten av världen och leda resten av världen i klimatkampen. är man mer rädd för resten av världen, inte minst i ljuset av den ekonomiska nedgången. Det var framför allt och som öppnade för att man skulle kunna införa handelshinder mot länder som inte driver en lika ambitiös klimatpolitik som Europeiska unionen gör. Man skulle kunna motverka så kallat kolläckage, det vill säga att länder utanför Europeiska unionen har lägre kostnader på grund av att de inte behöver betala för utsläppsrätter. Man skulle kompensera det genom att införa tullar. Det har uppstått en ohelig allians här mellan miljörörelsen i , det svenska och den energiintensiva, energitunga europeiska industrin. Jag vill ta upp detta därför att jag tror att det är en fullständigt felaktig linje och ett djupt olyckligt beslut som EU-ländernas ledare öppnade för. Om EU skulle införa denna typ av handelshinder mot resten av världen skulle det starta ett globalt handelskrig med länder som , , , och andra. Det skulle utlösa repressalier från dessa länder. Kineserna till exempel skulle kunna komma tillbaka och säga att vi i släpper ut så mycket koldioxid per person som de gör. Då ska de i naturligtvis ha mycket högre tullar på varor från än vad européerna har. Det är en väldigt farlig väg att gå. Det skulle naturligtvis också i sig fördärva möjligheten att nå en global klimatöverenskommelse, vilket vi strävar efter att få i . Förhandlingsklimatet skulle fördärvas fullständigt av att en handelspolitisk konflikt skulle dominera över ansträngningarna att nå en global överenskommelse i klimatfrågan. I denna process skulle nog också det som har diskuterats här, nämligen Doharundan, haverera. Ska man fokusera på handelspolitiska konflikter i stället för på klimatfrågan är Doharundan helt dömd. Man skulle behöva traggla nya handelspolitiska tvister . Det finns andra synpunkter som man kan ha på detta. Jag skulle gärna vilja veta hur Socialdemokraterna och ställer sig till de här kraven från miljörörelsen och den energiintensiva industrin i på att öppna för kompenserande tullar på varor från länder som inte har samma klimatpolitik. Den här frågan är väldigt aktuell. Den diskuteras, och den drivs av och . ska jag gå över till det andra, nämligen några synpunkter, svar och kommentarer till det som har sagts här tidigare. tog upp den här bilden av den unga kvinnan. Det står i er reservation att barnarbete ska elimineras. Jag tror att man ska vara väldigt försiktig på den punkten. och andra har pekat på att det intresse som finns i industriländerna för att gå väldigt långt beträffande barnarbete i och använda handelspolitiken inte nödvändigtvis är särskilt bra för barnen, och i många fall är det helt kontraproduktivt. Det är förvisso så att miljontals familjer och barn över hela världen lever under vidriga förhållanden. Men frågan är om deras levnadsbetingelser blir bättre eller sämre av en sådan här inställning. Rädda Barnens hållning är att vi ska fokusera på de allra värsta formerna av barnarbete. Det handlar om trafficking, skuldslaveri, påtvingad prostitution, deltagande i droghandel och sådana saker. I själva verket far barn i inte så illa i den här industriproduktionen för export till i-länder som de gör i jordbrukssektorn och i hushållsarbete hemma och framför allt när de arbetar i hushållet i andra familjer där det inte finns någon insyn utifrån i vilka vidriga villkor de kan leva och arbeta under. Som liberal måste jag anklaga för en bristande klassanalys, vilket är väldigt ovanligt. Du använder som ett begrepp, men då bortser du ifrån att inte är någon homogen samling människor. Det finns de som tjänar på handelsrestriktioner, och det finns de som förlorar på dem. Det traditionella är att fabrikörer i vill ha tullar som skyddar deras fabriker, men det är till nackdel för konsumenterna, för den befolkningen. Samma sak gäller jordägarna. De vill ofta ha tullar, men det är till nackdel för dem som ska köpa billiga livsmedel. Jag efterfrågar en bättre klassanalys från i den här frågan, . Jag ska inte tala alltför . Jag ska bara säga att jag tycker att det är en helt konstruerad motsättning att ställa mänskliga rättigheter mot handel och att ställa möjligheten till en bättre miljö mot handel. var inne på detta. Om det är någonting som man kan säga att utrikeshandel kräver är det är en ökad öppenhet. Med ökad öppenhet finns också en större insyn och förhoppningsvis, men det finns motexempel, också ett större inslag av ansvarstagande, krav på ansvarstagande och demokrati. 196 () replik: När man lyssnar till dig, , blir man väldigt förundrad. Du tar väldigt ofta upp saker och ting, men du berättar aldrig vad du själv tycker och tänker utan kommer med frågor om andra partiers politik. Men vad du själv, eller för den delen regeringen du är ju på något sätt regeringens representant står för säger du inte. Frågan om miljötullar, som har varit uppe, är komplicerad. Jag är rent principiellt emot miljötullar av den anledningen att de kommer att skapa mer elände än de kommer att motverka. Däremot är det så att vi måste hantera miljöfrågor och energifrågor internationellt om vi över huvud taget ska klara de klimatförändringar som vi står inför. Men det bör man försöka göra på ett särskilt sätt och genom internationella överenskommelser. Men nog om det! Det är klart att du och jag kan ha en ideologisk diskussion om klassanalyser, men man kan titta lite på hur EU:s jordbrukssubventioner slår mot till exempel handeln i , där inhemskt margarin är dubbelt så dyrt som danskt smör. Det är klart att det slår mot den lilla handlaren och den lilla människan i och mot landets handelspolitik över huvud taget när det gäller att bygga upp något. Det är flera komponenter i den typen av politik. Jag hade en konkret fråga, och den gäller huruvida står bakom att använda biståndsmedel för att täcka exportkreditförluster. 197 () replik: Jag måste tänka efter först när det gäller den sista frågan, för jag blev lite perplex inför den, det måste jag erkänna. Principiellt sett är jag emot att man använder biståndsmedel för att täcka exportkreditförluster. Jag vet att det har skett vissa principlösa avsteg från denna princip, och det beklagar jag. säger att jag är mycket förtjust i att diskutera andras positioner. Ja, men man kan väl vara glad över att det är någon som läser reservationerna. Jag håller helt med om den europeiska jordbrukspolitiken. Den har drivit fram en långt större fattigdom än vad som skulle kunna kompenseras av hela biståndspolitik absolut. Inte minst i , men även i andra delar av världen, är det på det sättet. På den punkten är vi helt överens. parti kanske inte har varit jordbruksprotektionistiskt tidigare, men det finns ju partier som har varit det, och jag är väldigt glad över att de är betydligt mer frihandelsinriktade. Där är ju ett egendomligt land ur ett europeiskt perspektiv, därför att vi är så överens om att reducera och få ned den gemensamma jordbrukspolitiken. Man kanske inte bara ska tala om när det gäller jordbrukspolitiken. Man ska veta att länder som också drabbas av detta och inte får exportera till EU som de skulle vilja. 198 () replik: