prot · GV09121 · 2008-06-03 00:00:00 — när det ska vara tappar man alltså tre årslöner innan detta kanske tydliggörs och synliggörs. Är det här ett sätt att från regeringens och jämställdhetsministerns sida öka jämställdheten enligt vad man utsagt i regeringsförklaringen? 111 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det är besvärligt och väldigt svårt att debattera eller föra samtal med interpellanter som ställer flera frågor för att sedan påstå att de inte fått svar på sina frågor. har tre frågor. Den första frågan är vilka åtgärder jag avser att vidta för att leva upp till regeringsförklaringens löfte. En del av regeringsförklaringens löfte är att kvinnor ska bli ekonomiskt självständiga. Därmed får du ett svar. Den andra frågan handlar om lönekartläggningar. Också där har du fått ett svar. Jag anser inte att periodiciteten kommer att göra frågan lidande. Tvärtom menar jag att det är viktigt att man upptäcker löneskillnaderna och skyndsamt justerar dem. När det gäller handlingsplaner är det viktigare med det aktiva förebyggande arbetet och att man håller dokumentet levande än att det revideras. Den tredje frågan handlar om vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män återigen en vid, generell, fråga som jag också försöker besvara. Detta med att vi inte kan hålla oss till hela jämställdhetspolitiken helt plötsligt hör jag här att jag inte svarar på och inte håller mig till den fråga som ställts blir väldigt besvärligt, framför allt när man sedan får läsa följande på bloggarna: Jag ställde en fråga om lönekartläggning men fick svaret från statsrådet att det är hushållsnära tjänster som ska lösa det. Den typen av samtal går det inte att föra i de här sammanhangen. Återigen: Jag har precis gett dig svar. När det gäller lönekartläggning är jag inte orolig för att det arbetet inte ska kunna fortsätta. JämO och den framtida kommer fortsatt att ha möjlighet att utöva tillsyn av att lagen följs och att fortsatt ha möjlighet att komma till företag och kräva att få se redovisningar av det arbete som sker. Den enskilde anställde kommer fortsatt att ha möjlighet att anmäla lönediskriminering i den mån man anser att lönediskriminering förekommer. Framför allt är det viktigt att det arbete som sker just sker i samråd mellan arbetsgivare och arbetstagare och normalt genom de fackliga organisationerna på arbetsplatserna. Ingenting hindrar att de fackliga representanterna på en arbetsplats tillsammans med anställda kommer överens med sin arbetsgivare om att göra det här . Ingenting i lagen hindrar det. Vi säger minst en gång , men vill man göra det oftare är man välkommen att göra det. Vem har jag lyssnat till arbetstagare eller arbetsgivare? Nej, bland annat har vi lyssnat till den socialdemokratiske talesmannen i jämställdhetsfrågor förre JämO, . När vi ställde frågan om det på detta område finns möjlighet till regelförenklingar var svaret: Ja, periodiciteten kan göras större. Där kom det alltså ett svar om att periodiciteten inte nödvändigtvis måste handla . Finns det ett vetenskapligt belägg för att är mycket bättre än två, för att är bättre än tre eller för att är bättre än ? Nej, det finns det faktiskt inte. I vårt arbete med regelförenklingar för företag dessa är nödvändiga för att människor ska vara på arbetsplatserna och för att man ska kunna ha förutsättningar att jobba med jämställdhet måste vi se till att man också kan vara företagare och inte administratör. Framför allt för små företag tar det väldigt mycket tid att hantera det regelverk som finns. Jag är inte alls orolig. På det här viset skapar vi en möjlighet för arbetsgivare att faktiskt jobba med de aktiva åtgärderna i stället för att sitta och upprätta handlingsplaner eller lönekartläggningar innan man ens har hunnit korrigera de fel och misstag som upptäckts. 112 (): Jag kan konstatera att jämställdhetsministern inte alls är orolig för hur det blir med lönekartläggningen och hur det här kommer att slå för kvinnor. Men vet vi att kvinnor i genomsnitt tjänar mindre än män. Det kan man se bland annat via den kartläggning som görs. Det är väldigt intressant att ministern och regeringen har tagit till sig eller påstår att de har tagit till sig vad JämO, numera vår talesperson i jämställdhetsfrågor, har sagt. Men frågan är om ministern lyssnade. Jag har framför mig ett pressmeddelande som är daterat , så det är inte så himla länge sedan. Där står det att har 568 arbetsgivares lönekartläggning granskats. I 462 fall har granskningen avslutats. Hos 200 av dessa arbetsgivare, , har man hittat osaklig löneskillnad som ska rättas till. Precis som jag sade i mitt förra inlägg handlar det om kvinnor. För nio av tio har det varit en osaklig lönesättning i förhållande till utfört arbete. Det har alltså inte varit lika lön för lika arbete. Det handlar, som sagt, om . Om det är svårt att få en del arbetsgivare det är ju sanningen, ministern att känna en lust och vilja att göra en lönekartläggning och att jobba med jämställdhetsplaner blir det lite märkligt att säga: Nej, vi förändrar lagen såtillvida att det behöver göras bara . Är det inte så att de som är motståndare får på sig att skjuta upp detta viktiga arbete? har ganska aktivt jobbat med detta. De har tittat på och ställt frågor om hur det upplevs på en arbetsplats där det inte gjorts en lönekartläggning. Jag ska ta några exempel på hinder och problem som man har sett. talar om okunskap om hur lönekartläggningsarbetet ska genomföras och om att verktyg saknas för att genomföra kartläggningen. säger att lönekartläggningen tar för mycket tid. talar om ett ointresse hos arbetsgivarna. säger att arbetsgivarna vägrar att lämna information. Den här rapporten presenterades . passar vi här och regeringen på att genomföra en försämring för jämställdheten. ska ju små företag behöva redovisa bara . Blir inte det ett steg bakåt vad gäller lönekartläggningen detta i stället för, som ministern säger, att det blir en ökning? På något sätt går det här inte ihop. Om man redan från början känner ett motstånd mot att göra en lönekartläggning brinner man väl inte av lust att även fortsättningsvis skyndsamt arbeta med det. Mina frågor kvarstår. Slutligen: Tror ministern att jämställdheten kommer att öka i och med att arbetsgivarna i småföretag numera behöver göra en lönekartläggning bara ? 113 Integrations- och jämställdhetsminister (): Kommer jämställdheten att öka med aktiva åtgärder och lönekartläggning ? Något svar på det kan jag inte ge. Det är ingen som har följt upp och utvärderat vad aktiva åtgärder ger. Det är bland annat det jag aviserade i propositionen att vi måste göra för att veta vilka effekter det ger, vad som fungerar bra och vad som fungerar mindre bra, vad vi ska kunna göra för att vidga de aktiva åtgärderna till att gälla även andra diskrimineringsgrunder. Gör periodiciteten en skillnad? Nej, det är där som vi skiljer oss åt. Jag tror inte att periodiciteten gör en skillnad. Det viktiga är att det fortsatt krävs att de aktiva åtgärderna görs . Det viktiga är att lönejusteringar ska göras skyndsamt. Men lagen är och har varit att justeringar ska göras skyndsamt, dock senast . Om man har på sig att justera löneskillnaderna är det ganska lämpligt att man efter de tre åren gör en ny lönekartläggning. Vill man göra dem oftare därför att det är lättare finns det möjlighet för facken och arbetstagare på arbetsplatsen att tillsammans med arbetsgivare komma fram till att göra detta. Det är periodiciteten det handlar om. I övrigt är lagen precis likadan som den som vi snart lämnar bakom oss. Ger de aktiva åtgärderna effekt? Det vet ingen . Jag tror och hoppas att de gör det. Exakt vilka delar av aktiva åtgärder kan jag inte svara på, men det ska utvärderas. Därmed kan vi bättre se vad vi ska fördjupa vårt arbete kring. Vad är det för krav vi ska ställa på arbetsgivare? När regelverken blir betungande riskerar det också att slå tillbaka så att man inte lever upp till att göra dem enkla att följa upp. Som du sade upplever en del dessa lönekartläggningar som svåra att genomföra. Då är det bra att vi har en myndighet som kan stödja företagen att göra det på rätt sätt. Det är det som JämO gör. läser upp det som JämO beskriver. Det är de resultat som vi vet finns. Det är löneskillnader på arbetsmarknaden. Vi försöker hitta alla sätt för att komma till rätta med löneskillnaderna. Det är därför vi har aktiva åtgärder, det är därför vi har lönekartläggningar. Där skiljer sig våra åsikter inte åt. Frågan är bättre än två eller är det ingen som kan svara på . Men jag ser till att lönekartläggningar ska göras i samband med att lönejustering måste vara gjord. Det är där justeringen är gjord. Jag tror inte att det försämrar möjligheten för de arbetsgivare som anser att de måste följa lagen. När det gäller de andra som inte följer lagen hoppas jag att det finns anställda som i så fall anmäler dem till den framtida DO eller till dagens JämO för att komma till rätta med problemet. 114 (): Det här känns lite märkligt. Ministern sade i sitt inlägg att vi vet att det finns en diskriminering vad gäller löner och att det oftast är kvinnor som blir drabbade. Ändock väljer jämställdhetsministern att genomföra en försämring i någonting som är kontinuerligt. Det har handlat om att göra en kartläggning och en jämställdhetsplan . Då får man kontinuitet i det hela. ska man i stället skjuta upp det. Man har på sig. Då har man på sig att gå och fundera över hur man ska göra och hur man vill arbeta med det och kanske i grund och botten är motståndare till att arbeta med de här frågorna. Det finns massor med arbetsgivare som tycker att det här är viktigt och arbetar aktivt med frågorna. Det är inte där problemet ligger, utan problemet ligger hos den andra kategorin arbetsgivare de som inte är intresserade. Som jag uppfattade ministerns svar är det dem ministern har lyssnat på. Hon har lyssnat på de arbetsgivare som tycker att det här är jobbigt och besvärligt att jobba med. Den andra kategorin, som går i bräschen, har man inte lyssnat på. Det är ganska tydligt att detta är en klass- och könsfråga. Det känns som att vi tar ett steg bakåt i jämställdhetsarbetet. I sitt svar relaterar ministern till att hushållsnära tjänster exempelvis är ett steg framåt i jämställdhetsarbetet. För mig känns det mer som att vi tar ett steg bakåt och att kvinnorna ska stå kvar hemma vid spisen, eller så ska de utföra olika städarbeten. Med tanke på det svar jag har fått och hur jämställdhetsministern bedriver jämställdhetsarbetet känns det som att denna disktrasa som jag har i handen är en ganska tydlig symbol för vad jämställdhetsministern avser med jämställdhetsarbetet i regeringen. 115 Integrations- och jämställdhetsminister (): Det är så typiskt socialdemokratiskt att typiskt manliga jobb är det okej att professionalisera och se till att männen få betalt för. Den man som lägger ett golv ska få betalt. Den kvinna som skurar golvet ska inte få betalt, det ska ske gratis. Men det säger vi nej till. Också de typiskt kvinnliga jobben måste professionaliseras. Jag kan bara hoppas att också männen ska ge sig in i denna bransch. Men också de jobben måste ge betalt. Återigen: Hushållsarbetet är inte en gång för alla försvunnet för att man råkar städa , utan det finns alltid där. Familjerna, hushållen, kommer alltid att behöva städa . Det finns möjligheter att underlätta för hushållen att lägga ut de här jobben till någon som kan få betalt för det. Det tycker jag är bra. Den här branschen kommer inte att försvinna. Om vi inte skattereducerar för de här tjänsterna kommer de kvinnor som du fnyser åt att jobba inom branschen, men de kommer inte att kunna kvalificera sig till olika försäkringar. De kommer inte att kunna få sjukersättning, de kommer inte att kunna få a-kassa och de kommer inte att kunna få sjukpension. Det har de rätt att göra nu när de jobbar vitt genom att människor kan köpa de här tjänsterna vitt. Det kan man inte annars med så högt pristryck och så höga skatter som vi har i . Det här är det bästa sättet. Socialdemokraterna har tidigare subventionerat de typiskt manliga jobben. är det att man subventionerar de typiskt kvinnliga jobben. Vem har vi lyssnat på när vi har ökat periodiciteten i den nya lagen? Ja, det är nuvarande socialdemokratiska jämställdhetstalesman då han var JämO. Det var han som sade att det är på detta område som man kan förenkla för företagen om man ska förenkla någonting inom jämställdhetsområdet. Det är det rådet vi tog till oss. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på interpellation 2007/08:653 om säkerheten i norra 116 Försvarsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera fortsatt militär säkerhet i norra . besvarade jag en riksdagsfråga av om ungefär samma sak (fråga 2007/08:1156). Det jag svarade då gäller även . Försvarsmakten ska kunna hävda territoriella integritet och genomföra militära internationella insatser. Det är en viktig skillnad mellan produktion av förband och den operativa militära förmågan. Regering och riksdag bestämmer vilken operativ förmåga Försvarsmakten ska ha. Myndigheten ska se till att förbanden har den förmåga som beslutats. Det viktiga är att förbanden ges den förmåga de ska ha. Försvarsmakten redovisade sitt budgetunderlag . Bakgrunden till den situation som Försvarsmakten befinner sig i är att myndigheten presenterade ett underskott på förbandsverksamheten om 1 ½ miljard kronor, ett underskott som accelererat och satte budgeten i obalans. Det är inte hållbart. Regeringen gav därför Försvarsmakten i uppdrag att ta fram förslag på långsiktiga och strukturella förändringar. skulle myndigheten redovisa sina förslag för att få sin budget i balans. Det går inte att rätta till långsiktiga problem med enbart kortsiktiga lösningar. I medierna har återgetts olika förslag till förbandsnedläggningar. Detta har varit Försvarsmaktens egna interna diskussioner med förbandschefer, och de har inte redovisats för regeringen. redovisade Försvarsmakten den av regeringen begärda kompletteringen av budgetunderlaget . I denna föreslår Försvarsmakten i fråga om grundorganisationen att nio utbildningsgrupper och verksamheten i avvecklas. Försvarsmakten har vidare anfört att myndigheten kommer att lämna kompletterande redovisningar om den långsiktiga inriktningen med anledning av perspektivstudiearbetet. Försvarsmaktens budgetunderlag bereds nu inom . Regeringen kommer i budgetpropositionen och i vissa avseenden i inriktningspropositionen att ta ställning till Försvarsmaktens förslag. 117 (): Jag vill börja med att tacka försvarsministern för svaret kring den militära säkerheten i norr, även om jag tycker att mer finns att önska. Visst kan vi diskutera Försvarsmaktens ledningsproblem, vikten av att överbefälhavaren och försvarsministern går sida vid sida, miljardunderskottet i sig självt, mina officerskollegers krossade tilltro till såväl försvarsledning som regering, hotet mot försvarets folkliga förankring, all den kompetens som lämnar försvaret när det än en gång stormar, försvarsministerns orimliga krav på ÖB att på ytterst leverera något som i vanliga fall tar betydligt att arbeta fram eller enskilda förbands vara eller icke vara. Det får bli , för nu hoppas jag att vi här, till skillnad från hur ni har hanterat frågan , kan ta det hela i rätt ordning och börja med det säkerhetspolitiska. Ett starkt försvar i norr har sina unika fördelar. Det är en viktig aktör inom säkerhetsarbetet i . är högintressant för EU och de direkt inblandade länderna. Klimathotet, teknikutvecklingen, de minskade tillgångarna av råvaror och ökad konfliktrisk stärker behovet av militär närvaro i norra , anser jag och många med mig. Vi vet att det finns stora olje- och gastillgångar i området som fler länder kommer att göra anspråk på och öka instabiliteten i området. En ökad konfliktrisk stärker behovet av närhet till militära resurser, vilket man tydligt ser i de övriga länderna i . Jag har bara för sedan landat efter en resa till , men om jag inte är helt felinformerad ska , , , och ha träffats på för att diskutera sina intressen i . Man kan tycka att även , och borde varit inbjudna. Jag utgår ifrån att regeringen inte sitter still och bara väntar. Vi har all anledning att oroa oss för såväl förnyad maktkamp mellan stormakterna som växthuseffektens konsekvenser. Jag skulle vilja veta hur försvarsministern egentligen ser på den militära säkerheten i norra och det säkerhetspolitiska läget i . I detta anförande instämde och (båda s). 118 Försvarsminister (): Det är väldigt intressant att höra en socialdemokrat lista alla de problem han anser finns i försvarspolitiken och sedan sätta sig och rösta för ett budgetalternativ där man drar undan 7 miljarder ytterligare från försvaret . Det ska också bli intressant att höra när Socialdemokraternas besparingslista presenteras som måste bli dramatiskt mycket mer allvarlig än Försvarsmaktens, eftersom det den behöver göra är att balansera ett underskott på drygt 1 miljard på förbandsverksamheten. Det Socialdemokraterna behöver göra är att balansera bort ytterligare 7 miljarder. Det är också intressant att höra förhållningssättet gentemot Försvarsmakten. Varje annan myndighet i landet ansvarar för att nå verksamhetsmålen och ha en budget i balans, utom Försvarsmakten enligt . För där är det oansvarigt att begära balans i ekonomin och att varje skattekrona används effektivt. Det är tydligen oansvarigt att begära att Försvarsmakten inkommer med underlag till regeringen som grund för att långsiktigt balansera ekonomin för att undvika snabbstopp och problem för förbandsverksamheten. Det är också väldigt intressant att höra hur Socialdemokraterna nu trycker på att ska ta ansvar för säkerheten i , en region som inte gränsar till, och hur Socialdemokraterna nu resonerar om att vi ska delta i Natoländernas samverkan för säkerheten i . Jag välkomnar detta, men det är verkligen inte exempel på konsekvent socialdemokratisk politik. Försvarets förmåga och uppfyllelse av verksamhetsmålen är god, både vad gäller internationella insatser och värnandet av landets territoriella integritet. Det är faktiskt så att den operativa förmågan ökade , precis i kontrast till allt det som här försöker hävda. Kraven som och regeringen ställer och som även Socialdemokraterna ställer går tillbaka till det försvarspolitiska beslutet . Det lyder så här: 1.Försvarsmakten ska hävda territoriella integritet och bidra till att förebygga och hantera kriser i vår omvärld genom att medverka i fredsfrämjande insatser. 2.Försvarsmakten ska ha förmåga att vid ett försämrat omvärldsläge kunna hantera händelseutvecklingen och hot som kan drabba samt kunna öka förmågan till internationella insatser. 3.Försvarsmakten ska efter en allvarlig och varaktigt försämrad omvärldsutveckling och successiva beslut av regering och riksdag kunna utveckla förmågan att möta olika former av mer omfattande militära operationer som hotar fred och säkerhet. Det som Försvarsmakten ska kunna göra i det omedelbara perspektivet är kopplat till delförmåga 1 och avser främst att kunna hävda den territoriella integriteten. Det görs bland annat genom kontinuerlig övervakning, bland annat av radar, och flygstridskrafternas incidentberedskap. Incidentberedskapen är ibland baserad på F 21. Vid F 21 är även två Gripendivisioner baserade. Försvarsmakten ska se till att förbanden utbildas och övas så att de kan uppfylla statsmakternas krav på operativ förmåga. Det är två saker att hålla isär, . Det ena är den operativa militära förmågan. Det andra är produktionen av den operativa militära förmågan. Det är myndigheten själv som bestämmer var och hur utbildning och övning ska genomföras, men förbanden ska kunna uppträda i olika miljöer när det gäller klimat, geografi och hydrografi som finns i . Och kompetensen ska kunna vidmakthållas och utvecklas. Var ett förband i sig är lokaliserat inom grundorganisationen är av mindre betydelse för den operativa förmågan. Det är den operativa förmågan som värnar , och det är den operativa förmågan som är mitt första ansvar som försvarsminister att värna. Det borde rimligen också vara det första som en ledamot, till exempel från norr, är angelägen om att värna. För det är det som skapar säkerhet och trygghet för . 119 (): Försvarsministerns norska kollega, försvarsministern har, som debatten här på hemmaplan handlat om vem som egentligen sagt vad och om man nog inte tycker lika fast man har sagt helt olika, skrivit följande i en artikel : har stora och resursrika områden i norr, och detta är ett speciellt prioriterat område för regeringen. Vi stärker förbanden, speciellt i norr, och samlar flygvapnets helikoptrar på . Sjöförsvaret kommer också att vara starkt representerat i landsdelen med en av världens mest moderna flotta, med bland annat nya fregatter, nya MTB:er och en kraftigt moderniserad kustbevakning. Den viktigaste träningen av och med våra allierade ska koncentreras till norr. Jag repeterar: Den viktiga träningen av och med våra allierade ska koncentreras till norr. vet vi att också riktar blickarna mot norr och den heta . Jag tycker att den norska försvarsministern sammanfattar läget norr om bra med orden: Energi, klimatförändringar och säkerhetspolitiken är de främsta drivkrafterna som vänder skede. En ny utmanande scen växer fram framför våra ögon. Inför detta bokstavliga hav av förändring, hur ska vi skapa handlingsutrymme när vi går från något vi vet till en ny situation som vi vet är okänd? Vi gränsar inte till , som försvarsministern sade. Vi är en del av den. Det är en ganska viktig del varför det också är viktigt att lyfta fram de säkerhetspolitiska perspektiven innan vi börjar diskutera förband och orter för att ha en grund att stå på. Jag tycker fortfarande att det är intressant som ledamot här att få höra hur försvarsministern själv ser på utvecklingen kring och . Vad tycker försvarsministern? Ska minska sin närvaro och flytta sin tyngdpunkt från the Arctic stage i detta läge? Det tycker jag är helt orimligt ur säkerhetspolitisk synpunkt. Och hur viktig är militär samövning med andra nationer för avspänning och stabilitet? 120 Försvarsminister (): Socialdemokraterna efterlyser först en säkerhetspolitisk rapport som bas för diskussionen. Den kom , presenterades i bredast möjliga enighet och kallas Försvarsberedningen. De kom med sin genomgång av situationen i vårt närområde i omvärlden, sin säkerhetspolitiska analys. Det var deras första deluppdrag. Det andra deluppdraget kommer de att presentera . Då ska de dra slutsatser av den säkerhetspolitiska analysen för inriktningen och dimensioneringen av försvaret i . Precis sådan är tågordningen. kommer sedan regeringen att presentera sin syn på försvarets långsiktiga uppgift, långsiktiga utgift, inriktning och dimensionering. Sådan är tågordningen, Det som därutöver har hänt är att överbefälhavaren arbetar fram förslag för att balansera sin ekonomi på förbandsanslaget. Dessa förslag är till en del presenterade för oss . Till en del är de inte det, utan de lär inkomma under de kommande månaderna. Jag föreslår att om det är så att interpellanten har kraftfulla invändningar mot ännu ej presenterade förslag från Försvarsmakten kontaktar han Försvarsmakten. Men det finns inga politiska förslag presenterade för som ger grund för något av det som interpellanten säger i detta skede. Det är mycket intressant att höra Socialdemokraterna prata om att man vill ha mer handlingsutrymme för försvaret. Som svar på det skär man ned med 7 miljarder mer än regeringen . Som svar på det vill man göra upp med som vill skära ned 15 miljarder mer än regeringen och också, faktiskt, med som lägger ett par hundra miljoner mer på försvaret än vad Socialdemokraterna gör. Det kallar jag handlingsutrymme. Varsågod och presentera de socialdemokratiska budgetnedskärningarna på försvaret! Vilka materielprojekt ska ni lyfta ut? Jag kan ge svaret. Ni plockar bort pengar för att vidmakthålla Gripensystemet framöver.