prot · GV0972 · 2008-03-04 00:00:00 — Det är viktigt att sprida kunskapen om att är frihandelsvänligt, har företag som har erfarenhet av internationella affärer och har en lång tradition av att hålla ingångna avtal och producera kvalitetsprodukter. Att är framstående inom vetenskap, forskning och kultur, har god infrastruktur och en effektiv offentlig förvaltning är andra faktorer som kan bidra starkt till intresset för , svenska företag och svenska produkter. presenterades en gemensam plattform för att stärka Sverigebilden. Öppenhet, nytänkande, äkthet och omtänksamhet är de framstegsinriktade ledord som de centrala svenska främjandeorganisationerna enats kring för hur vi ska presentera i utlandet. kommer att fortsätta att vara frihandelsförespråkare inom EU och i andra internationella forum. Jag kommer att främja svenska intressen utomlands och öka förståelsen i för de utmaningar och möjligheter som globaliseringen innebär. Framför allt handlar det om att i vara en aktiv handelsminister för att stödja och uppmuntra små och medelstora företags möjligheter till ökad internationell handel. Regeringens övergripande målsättning är att skapa förutsättningar för att få fler människor i arbete. Det är något som genomsyrar hela vår politik. Den internationella handelns betydelse för att lyckas med den uppgiften är avgörande. Handel med omvärlden är ett fundamentalt instrument för att skapa tillväxt och välstånd. Det är den insikten som föranlett frihandelsvänliga politik, en politik som regeringen kommer att fortsätta att driva intensivt under hela mandatperioden. 2 (): Tack, handelsministern, för jordenruntresan i handelspolitik! Det finns några saker som vi kan vara helt överens om. Det är vikten av frihandel och att välstånd bygger på att vi har varit frihandelssinnade . Det var bara en liten detalj som jag upplevde att ministern glömde bort. Det handlar också om vikten av vår svenska modell. Att ha trygga arbetare och trygga företagare har också varit en stor del när det gäller hur vi har byggt och vårt välstånd. Någonting annat som vi kan vara överens om är vikten av att komma överens i WTO och Doharundan, precis som i Östersjösamarbetet. Det är också bra att vi ska fördjupa samarbetet i och gentemot och så vidare. Men man kan känna en viss oro utifrån det ministern har presenterat här i kammaren . Det var egentligen inte så mycket nytt utifrån vad vi redan kände till . När det gäller vikten av att komma ut på nya marknader och möjligheten för svenska företag att utvecklas på nya marknader och få nya kunder och sälja mer handlar det ju också mycket om hur mycket resurser vi satsar. Jag saknar något i hela ministerns anförande här i kammaren. Jag undrar nämligen: Hur mycket mer pengar tänker regeringen satsa på de här fina ambitionerna när det gäller handelsfrämjande åtgärder? Det vi känner till är att regeringen har gjort kraftiga neddragningar inom såväl som Invest in , och detta har fått följdverkningar. Det är färre människor som arbetar med de här frågorna ute i världen. Avser ministern att också sätta till en påse pengar för att lyckas med den här handelspolitiken? 3 Statsrådet (): Tack för bra kommentarer från ! Jag nämnde ingenting specifikt om den svenska modellen. Men det har vi naturligtvis diskuterat förut. Framför allt har arbetsmarknadsministern diskuterat detta, och vi avser att bibehålla den svenska modellen. Vi kan titta specifikt på Lavalmålet och . Vi vet nu att det är en uppgift för både regeringen och arbetsmarknadens parter att se över om det är någonting vi behöver ändra i vår lagstiftning. Men den svenska modellen ska bibehållas. Det vill jag göra tydligt och klart. Det finns flera nyheter att peka på i det här dokumentet. Jag vill börja med att säga varför regeringen tycker att detta är viktigt att föra ut just . Det handlar väldigt mycket om att vi ser ökad protektionism inom EU, och vi ser samma svängningar i . Vi vet inte hur det kommer att gå i det amerikanska presidentvalet, men när man följer debatten blir man ganska orolig. Det är viktigt att står med en stark och tydlig röst som frihandelsförespråkare i det här läget. Jag ser tydligt när jag är på olika möten inom EU att protektionismen växer. Vad avser budget har och jag haft debatt om det också förut. Regeringen fäster väldigt stor vikt vid internationellt affärsfrämjande som kan skapa förutsättningar för marknads- och företagsutveckling. Vi satsar på för att kunna göra denna typ av insatser. är det naturligtvis viktigt att påpeka att det är och måste vara en slimmad och effektiv organisation. Vi ser att det är en effektiv organisation . Vi avser med olika medel att verkligen försöka öka svensk export. 4 (): Jag blir lite osäker på vad ministern egentligen menar. Blir det en återställare vad det gäller att och får mer pengar för att kunna förverkliga det som ministern presenterar här i kammaren? Det är många bra förslag utifrån hur vi jobbar med frihandel i en allt större globaliserad värld. För att vi ska kunna behålla välståndet och utveckla det som vi har i behöver svenska företag komma ut på marknaden. Jag upplevde inte att jag fick något tydligt svar där. När man är ute och reser i världen och möter olika företrädare, för såväl svenska företag som ambassadörer, ger de en bild tillbaka till oss av vilka problem de har fått med de handelsfrämjande åtgärderna i och med de neddragningar som vi ser inom och , också nedläggningar av ambassader och neddragningar inom Sida. Det handlar också om handelsfrämjande åtgärder. Det är bra om ministern kan ge ett mer konkret svar: Får vi en återställare så att det blir mer pengar? 5 Statsrådet (): Vad avser Sida om jag börjar där slutade har vi ökat det handelsrelaterade biståndet med så mycket som . Det sker också ett intimt samarbete med bistånd, handel och utrikespolitik, precis som jag nämnde i mitt anförande. Det kan inte vara separata pelare. Det måste vara ett gemensamt arbete. Vi har ökat det. 2008 omfattar det , och 2007 var det . Det sker en ökning . Men det handlar absolut inte bara om budgetresurser. Det handlar också om att se om arbetar på det mest effektiva sättet . Hur ska vårt investeringsfrämjande se ut ? Hur kommer det att se ut ? På vilket sätt ska vi bedriva export? Vi vet att det är tio svenska företag som står för av vår export. Det är hundra som står för . Vi behöver också förändra vår exportprofil. 6 HANS (): Jag vill ställa en fråga om kopplingen mellan handel och utveckling. För handelspolitiken kanske är ett av de viktigaste verktyg vi har om vi vill bidra till ökad utveckling och fattigdomsbekämpning. I staden i har man bedrivit gruvdrift . är en av huvudägarna. Där har det varit ett gruvprojekt som har kantats av korruption. Inkomsterna från gruvan har i liten utsträckning kommit befolkningen till del. I stället har man sett att boende runt gruvan har tvingats från sina hem utan att de har fått fullgod ersättning. Tyvärr är det bara ett exempel bland många. Runt om i , och ser vi hur multinationella företag inte tar sociala och miljömässiga hänsyn utan i stället i flera fall bidrar till ökad fattigdom, miljökatastrofer och konflikter. Men regeringens åsikt verkar vara att vi ställer alldeles för många krav om social hänsyn på multinationella företag likt . För inom ramen för EU:s partnerskapsavtal med , som nämndes tidigare, har den aktivt och kraftfullt drivit att man ska inkludera regler om investeringar, det som kallas Singaporefrågorna. Hade den fått igenom sin åsikt inom ramen för skulle det kraftigt ha försvårat möjligheterna för och andra afrikanska stater att ställa krav på multinationella företag om att ta social och miljömässig hänsyn. Därför måste jag från sida säga att vi har väldigt svårt att se att det här skulle vara en utvecklingsvänlig handelspolitik. Jag skulle vilja be statsrådet förklara på vilket sätt befolkningen i gynnas och får en större del av vinsten från sin gruva genom att och EU nu försvårar möjligheterna för att ställa krav på och andra multinationella företag att ta social och miljömässig hänsyn. 7 Statsrådet (): Jag tackar för en bra fråga. Om vi börjar med EPA-avtalen är de oerhört viktiga för utvecklingsländerna för att man ska kunna bedriva handel. Utan avtal blir det inte någon effektiv handel. Det är viktigt att inkludera regler om investeringar, infrastruktur och uppbyggnad av länder. I många fall har utvecklingsländer inte den infrastruktur som krävs. Man har ofta inte heller den kompetens som krävs för att kunna genomföra en bra förhandling vid ett avtal. Det är precis därför som det är kopplat mellan EU, EU:s bistånd, och EPA-avtalen att vi nu ska fördela 2 miljarder ytterligare till handelsrelaterat bistånd. Det handlar precis om att bygga upp kompetensen. När det gäller företag, CSR-frågor och MR-frågor kommer staten aldrig att kunna tvinga företag. Däremot kan vi samarbeta med företag, framför allt med svenska företag som har väldigt hög profil i både CSR-frågor och frågor om mänskliga rättigheter. Vi arbetar också väldigt effektivt inom Global Compact, inom FN för att driva på just de här frågorna. Det är väldigt viktigt att påpeka att det här måste vara företagsägt och företagsstyrt. Vi kan hjälpa till med referensforum och vid diskussioner. Men det måste vara företagen själva som är ägare av frågan. 8 HANS (): Just när vi låter företagen ta det enskilda ansvaret ser vi vad konsekvenserna blir. I Kongo-Brazzaville, i , i , i och i andra länder ser vi att utländska investeringar har lett till ökad fattigdom och miljökatastrofer. Det är bara att konstatera att det inte finns en enda afrikansk regering som delar statsrådets bedömning av de här frågorna. I stället har vi sett att samtliga afrikanska regeringar tillsammans har motsatt sig att regler för investering ska inkluderas i . I flera har vi sett demokratiska framsteg. Man skulle önska att man från svensk sida respekterade beslut fattade av nya demokratiska regeringar i länder som , , och . I stället väljer man att konsekvent köra över demokratiskt fattade beslut. Konsekvent väljer man att inte respektera demokrati så länge som demokratier fattar fel beslut. Statsrådet sade tidigare här att handelspolitiken ska bidra till demokratisering. Hur kan man säga att den här handelspolitiken bidrar till demokratisering när man bara är beredd att respektera demokrati i syd så länge som rätt beslut fattas? 9 Statsrådet (): Det handlar om vissa uppsatta regler som EU har när det gäller att skriva avtal. Det handlar om att de ska vara WTO-förenliga. Jag är inte alls överens med om att man bara kan formulera ett avtal utifrån själva handeln. Det är väldigt mycket mer, just för att stärka utvecklingsländerna i deras egen utveckling, just för att stärka dem att kunna bli kreativa av egen kraft. Det behövs inte mer bistånd för de fattiga länderna i den formen. Det handlar faktiskt om en egen uppbyggnad av egna företag, människor som kommer i arbete, för att kunna få ett väl fungerande samhälle. I det ingår alla dessa delar, det vill säga investeringar, infrastruktur och uppbyggnad som vi talade om . bedriver ett väldigt aktivt arbete för detta också via Aid for Trade som jag talade om i mitt anförande. Vi avser att fortsätta titta över och intensifiera detta när vi innehar det svenska ordförandeskapet. 10 (): Tack för anförandet, ! Jag vill börja med att säga att det är positivt att i grunden vill ha mer frihandel och att det är trevligt att denna uppfattning verkar delas av de flesta av oss. Jag tänkte inte gå mer in på de frågor om mänskliga rättigheter som lyfte fram annat än att jag beklagar att regeringen i mitt tycke inte tar tillräckligt allvarligt på detta. I stället undrar jag lite över en annan aspekt. Frihandel är ju positivt för utvecklade länder och för de flesta andra också. Men det finns lägen när frihandel inte alltid är perfekt för alla länder. Frihandel är inte ett mål i sig, utan som handelsministern har nämnt vill man uppnå vissa effekter när det gäller utveckling, välstånd, frihet och demokrati och så vidare. Handelsministern nämnde också senast att det är viktigt med en egen uppbyggnad av de egna företagen och så vidare. Såvitt jag har förstått har de flesta länder när de har byggt upp sin industri haft vissa handelshinder till gagn för detta. Det finns forskning som entydigt visar på det. Jag är därför intresserad av att veta vad handelsministern stöder idéerna på om att mindre utvecklade länder inte skulle behöva någon form av egna importer. Om EU slopar sina tullar gentemot dessa länder är det givetvis bra. Jag vill fråga vilket stöd detta har och också vad ska göra för att minska de negativa effekterna av EPA-avtalen för de länder som ingår. 11 Statsrådet (): Jag vill börja med att svara att regeringen tar denna fråga på allra största allvar mer . Vi har nämligen bedrivit bistånd i en del länder i många, där vi inte har sett att det har gått särskilt mycket framåt. i är ett exempel. Som jag sade handlar det egentligen om att man som man startar ett bistånd också långsiktigt ska kunna se en utfasning av detta bistånd framför sig så att landet kan komma på egna fötter och människorna där ska kunna verka av egen kraft. Det är det absolut viktigaste sättet. Vi kan bara relatera till oss själva: Hur har vi utvecklats till ett framgångsrikt industriland? Det har vi gjort genom bra frihandel. Samma sak gäller för utvecklingsländerna. Men naturligtvis är det också viktigt att koppla detta till ett handelsrelaterat bistånd, eftersom det är många delar som saknas . Det vet vi allihop, och det är precis det vi också gör genom Aid for Trade och genom EU. vill ha den profilen i vårt bistånd. talade också om att EU slopar sina tullar. Vi vet naturligtvis alla att det är ett stort problem. EU:s jordbrukssubventioner är ett väldigt tydligt exempel. Där försöker verka med stor kraft, inte minst i Doharundan, för att få mycket lägre tullar. Men som jag sade: Jag står här för att jag ser en ökad protektionism. Jag ser hur många länder vill skydda sig själva genom att bibehålla sina tullar. Vi ska verka i precis motsatt riktning för en mer öppen frihandel. 12 (): Det gläder mig att handelsministern tycker att ska göra någonting åt, jobba för och motverka de negativa effekterna av EPA-avtalen. När det gäller tullarna kan det, om jag har förstått det hela rätt, vara positivt för ett land att i sin utveckling och under ett uppbyggnadsskede av industrin ha tullar. Det har de flesta industriländer haft, och jag uppfattar det som att vi förvägrar många av utvecklingsländerna dessa möjligheter. Det tycker jag är dåligt. Däremot tror jag att vi vinner på att inte ha några tullar gentemot andra länder, och det tror jag de flesta utvecklade länder gör. 13 Statsrådet (): Det är precis därför vi också har asymmetriska avtalsvillkor som innebär att man gradvis avvecklar detta , upp till . Det är just precis för att hjälpa utvecklingsländerna till att i långsam takt kunna bygga upp sin egen ekonomi. 14 (): Jag vill tacka handelsministern för en intressant presentation av regeringens handelspolitiska prioriteringar. Handelsdeklarationen framhåller på ett träffsäkert sätt de utmaningar och möjligheter som står inför framöver, och många spännande nya förslag presenterades. Det är bra att vi här i riksdag har konsensus i dessa frågor om frihandelns betydelse för tillväxt och sysselsättning. Globaliseringen innebär ett ständigt ökande utbyte av information, kunskap, varor och kapital. Men som handelsministern så riktigt framhöll i sitt anförande blåser det allt starkare protektionistiska vindar i och utanför EU. Globaliseringen har fått en del länder att bli mer ängsliga och inåtvända. Länder som vill skydda sig mot global konkurrens reagerar kortsiktigt och protektionistiskt. Min fråga till handelsministern handlar om denna ökande trend. Vilka mekanismer ser handelsministern ligger bakom den ökande protektionismen i världen? 15 Statsrådet (): Tack för frågan, ! Vilka mekanismer som ligger bakom en ökad protektionism är en svår fråga att besvara. Jag tror att det delvis handlar om att man är mer nationalistisk än vad man är EU-vän och också om att man i goda tider, i en högkonjunktur, inte har samma behov av att öppna sig mot omvärlden. när det inte riktigt är samma tydliga högkonjunktur ser vi att man är mer intresserad av att faktiskt få färdigt riktiga frihandelsavtal. Det är den ena delen. Den andra delen handlar om att man bevakar sina egna intressen. Olika länder har naturligtvis olika intressen. För många av länderna söderut inom EU handlar det om jordbruksfrågan och om de höga jordbrukstullar som vi med ett starkt parlamentariskt stöd från svensk sida har arbetat för att avveckla i många, . I andra områden handlar det om att bevaka sina intressen för industrivaror. Där har även ett intresse av att det ska bli ett så bra avtal som möjligt. Det finns detaljerade och specifika frågor för varje land, men jag tror att det är viktigt att våga vara mindre egoistisk, att se situationen i stort att alla blir globala vinnare med en ökad frihandel och en ökad öppenhet, framför allt inom EU eftersom det är där vi bedriver det mesta av exporten och importen mellan oss. 16 (): Jag tackar handelsministern för svaret. Det är många länder som tvivlar på att WTO kommer att kunna leverera ett heltäckande nytt multilateralt handelsavtal som kan ge ett rättvist, stabilt och förutsägbart internationellt handelssystem som så väl behövs. Många av WTO:s medlemsländer, 152 länder, är skeptiska till att Doharundan verkligen kommer att ros i land under innevarande år. Man ser tendenser till att fler och fler länder tecknar fler och fler bilaterala och regionala frihandelsavtal för att säkra sig. Jag undrar om handelsministern ser en risk med dessa tendenser. 17 Statsrådet (): Jag tycker att både bilaterala och regionala avtal är ett väldigt bra komplement till stora frihandelsavtal. I de bilaterala och regionala avtalen kan man också gå in mer på specifika områden som passar just de två länderna eller en region ännu bättre. Jag ser inte riktigt den motsättningen. Däremot är det viktigt att få till ett stort överspännande frihandelsavtal för att sedan kunna gå vidare med ytterligare detaljer för de länder som så önskar. Vi ser ett tydligt exempel . Vi kommer att förhandla om ett avtal med . Det är ett viktigt exempel där man också kan gå lite mer på djupet. 18 (): Min fråga gäller livsmedel. Vi har sett tydligt stigande priser på livsmedel på världsmarknaden. Spannmålspriserna har mer än fördubblats. Livsmedel är ju en lite speciell vara. Det är bara att gå till sig själv. Mat behöver man var fjärde eller femte timme, annars blir man lite kinkig. Det finns ingen regering som vill ha en hungrig och kinkig befolkning. För svensk del har vi, precis som statsrådet nämnde tidigare, ett brett parlamentariskt stöd för en ökad liberalisering. Jag tror att det är enda sättet att på lång sikt säkra tillgången på goda och säkra livsmedel globalt sett. Mot bakgrund av detta vill jag fråga vilka tendenser just när det gäller livsmedelssektorn som statsrådet ser till ökad protektionism. Då tänker jag inte i första hand på EU-nivå, utan jag tänker på våra motparter i WTO-förhandlingarna. 19 Statsrådet (): Tack för frågan, ! Det är självklart att vi ska ha säkra livsmedel av god kvalitet inom EU. Det ska gälla för alla länder inom EU, det vill säga att en vara som är kvalitetsstämplad i ett land också ska kunna säljas i ett annat land inom EU. Det är någonting som vi arbetar gemensamt för. Ett tydligt exempel på ökad protektionism är någonting som hände alldeles , nämligen de krav som ställdes på det brasilianska köttet. Där ser vi delvis en ökad protektionism. Det finns ju två aspekter av detta. Det handlar om att vi verkligen ska se till att vi har säkra livsmedel, att vi vet ursprunget, i det här fallet avseende köttet från . Men det handlar också om kvaliteten, och det handlar om priset på köttet. Det brasilianska köttet var både billigt och av god kvalitet. Frågan är då hur kommissionen har arbetat fram sitt utlåtande i den här frågan. Vi har fortfarande inte fått någon transparens i fråga om exakt hur beslutet kom till. Vi vet att det finns protektionistiska tendenser från flera länder som konkurrerar med det brasilianska köttet. Det här är en typisk sådan fråga som egentligen har två sidor. Det är självklart att vi ska ha säkra livsmedel men också att vi fortfarande ska verka för frihandel. Det är precis den här typen av handelshinder som vi måste försöka motverka, och det med kraft, som vi säkerställer att det är fråga om livsmedel av god kvalitet. 20 (): Jag tackar för svaret. gällde min fråga i första hand vilka tendenser som finns hos våra motparter i WTO-förhandlingarna. Då tänker jag inte motparter inom EU, utan jag tänker motparter utanför EU. 21 Statsrådet (): Jag får återigen referera till att vi självklart måste se till att ha säkra livsmedel inom EU, och de villkor som vi ställer upp här måste också gälla import av andra livsmedel. I WTO-förhandlingarna handlar det ju om att och andra EU-länder är med och påverkar de regler och de lagar som vi ställer upp för att säkerställa en god kvalitet. Det är utifrån dem som vi måste arbeta gentemot våra motparter eller medparter, om vi vill säga så, inom WTO. 22 (): Vi liberaler är väldigt bekymrade över utvecklingen i . Min första fråga av två handlar om och . När ett land ingår i WTO är det naturligtvis fråga om frihandel, men det är också en avpolitisering av beslut om investeringar, import och export. Det vore bra att få detta i . ser vi i en utveckling mot ett mer auktoritärt, ett mer statsingripande styrelseskick, inte minst valet återspeglar denna riktning. Min första fråga till handelsministern är hur hon ser på vad som är de grundläggande hindren internt i för att de verkligen ska vilja ta steget och bli medlem i WTO. Har ministern några reflexioner och iakttagelser när det gäller detta? Den andra frågan gäller klimattullar. Vi vidtar nu i , i och i andra länder åtgärder som kommer att innebära att företag inom våra gränser får åläggas en koldioxidskatt och andra åtgärder. Då finns det de, inte minst i och men faktiskt även i , som förespråkar, jag tror att uttrycket var klimatrelaterade införselavgifter, det vill säga att man vid gränsen ska införa tullar på produkter som kommer från företag som ligger utanför och inte är belastade med en eventuell koldioxidskatt eller någon annan åtgärd. Jag saknade lite ett resonemang om detta i den presentation som ministern gjorde. Hur starka bedömer ministern att de här tendenserna och kraven är i och i den amerikanska kongressen? Är de viktiga, eller är de försumbara? Vad är position i den här frågan? 23 Statsrådet (): Det är oerhört viktigt när det gäller att de omfattas av precis samma regler som alla andra för att uppfylla ett inträde i WTO. Vi vet att det förekommer problem med . Vi ser, precis som säger, ökad auktoritet. Vi ser också en svår administration. Vi ser dessutom en hel del korruption. Det är svårt för svenska företag att etablera sig i , framför allt för små och medelstora företag. De saknar den uthållighet som krävs för att ta sig igenom en svår administration. De saknar också de finansiella muskler som krävs för att kunna vara på plats för att kunna etablera sig. Självklart välkomnar att blir medlem i WTO när man uppfyller de krav som ställs för att vara medlem, precis som för alla andra stater som är med. Det är oerhört viktigt med en liberaliserad handel för ännu fler länder. Vad gäller klimattullar kan jag inte nog understryka vikten av att koppla samman handel och klimatfrågor. Där arbetar aktivt för att sänka eller försöka ta bort tullar på klimatvänliga varor och tjänster samt klimatvänlig teknik. Det gäller både inom EU och utanför EU. Vi ser en ökad protektionism. Vi ser det både från , som säger, och vi kan se det från . Det är precis det här som vi ska motverka just för att kunna stimulera konsumenterna att själva välja klimatvänliga varor, klimatvänliga tjänster och klimatvänlig teknik.