prot · GV0955 · 2008-01-22 00:00:00 — Om regeringen inför en rätt för barnen är det självklart att detta paras med en skyldighet för kommunerna att ta emot barnen i sina skolor. Lägger staten en skyldighet på kommunerna som innebär kostnader ska kommunerna också enligt finansieringsprincipen kompenseras av staten för detta. Det är helt självklart att någon typ av ekonomisk överföring av resurser från stat till kommun måste följa om staten lägger på kommunerna en skyldighet att ta emot dessa barn. Hur mycket pengar det är, hur det ska beräknas och hur det ska fördelas överblickar vi inte , men det är självklart att det måste bli en sådan ekonomisk kompensation. Jag är tacksam för det engagemang som frågeställarna och debattörerna uppvisar. Med tanke på vilka partier de representerar förutser jag att när detta landar på bord och det kommer att ske utan dröjsmål; det ska ske så snabbt som grundlagen medger med avseende på remisstider och annat som måste respekteras kommer att kunna fatta ett rätt så enigt beslut om ny lagstiftning i dessa frågor. 30 (): Jag tycker att det är alldeles utmärkt om vi kan bli eniga om gömda barns rätt att gå i skolan. Det kommer snabbt, sade ministern. Kommer det också snabbt en kompletterande utredning om de barn som inte omfattas? Det är ju en grupp som har det minst lika svårt. Det är också alldeles utmärkt om vi kan lösa frågan om frizon. Jag blev lite konfunderad när jag läste detta som en praktisk fråga i svaret. För många är det ju detta som är förutsättningen för att man verkligen ska våga skicka barnen till skolan. Vi tror ibland att vi i har den generösaste synen. Men precis som framkom i debatten om hälso- och sjukvården finns det många andra länder som är generösare. I har man till exempel rätt att slutföra sin utbildning även om man har fått ett utvisningsbeslut om man påbörjade utbildningen innan man var . Det finns en fråga som jag funderar lite över och som jag skulle vilja höra din argumentation kring. I utredningen säger man att detta gäller enbart de offentliga skolorna. Friskolorna ska helt och hållet hållas utanför när det gäller att ta emot barn i den här situationen. Jag vill höra hur ministern ser på detta. 31 (): tog upp just den fråga som jag funderade på. Då har den redan blivit ställd. Jag vill egentligen bara tala om att jag tycker att det är ett positivt besked som vi får här . Ministern förstod tydligen min fråga mycket väl, för jag fick ett mycket tydligt och klargörande svar. Jag tycker att situationen just för barnen, lärarna och skolorna är väldigt viktig och att man tar hänsyn till det trauma som kan uppstå när människor hämtas på det här sättet. En frizon är väldigt viktig. Det är en förutsättning. Man kanske inte alltid kan gå i den skola som ligger allra närmast, utan man måste ha en större möjlighet att av olika skäl hjälpa barnen att ta sig fram och tillbaka till skolan. Jag tycker att det är ett positivt besked som vi har fått här . Jag kan inte se att vi skulle ha några meningsskiljaktigheter den dagen det kommer till beslut här i kammaren, om inget oförutsett inträffar, naturligtvis. 32 Utbildningsminister (): Jag konstaterar återigen att det råder bred enighet i de här frågorna. Ytterligare en frågeställning togs upp av , nämligen skyldighet för friskolor att ta emot de här barnen. Jag ska gärna säga att jag på rak arm inte överblickar skälen varför friskolor inte skulle omfattas av samma system som kommunala skolor. Vår utgångspunkt är att det i alla sammanhang där det är möjligt ska råda likvärdiga villkor mellan kommunala skolor och friskolor. Det är väl i och för sig fullt tänkbart att om eleverna inte registreras sker ersättningen från staten till kommunerna i form av en schablon. Då finns det en rad tekniska frågor som behöver redas ut när det gäller i vilken mån den ersättningen ska kunna gå till friskolor. Utredningen har väl följt direktiv från den förra regeringen. Men vår grundinställning är i alla sammanhang att friskolor ska ha likvärdiga villkor med kommunala skolor när det gäller både rättigheter och skyldigheter. Detta är min grundinställning, men jag ska gärna lägga till att de tekniska aspekterna i just detta fall väl inte har blivit riktigt belysta . Jag tror att det är en viktig reform, som det verkar kunna finnas en bred enighet om i , för de här barnen. Det är ingen som vet riktigt hur många barnen är, men det kan handla om ett antal hundra, upp till något tusental. Det är kanske till och med drygt tusen. För dem är naturligtvis detta en viktig reform. De har också rätt till skolundervisning, precis som alla andra barn i vår värld. 33 (): Jag tänkte bara avsluta med att tacka för den här debatten. Jag tycker att det känns väldigt skönt och viktigt att vi är så överens, för jag tror att det här är oändligt viktigt för de barn som lever i den här situationen. Om skolan kan vara en trygg plats, en plats där man inte behöver vara rädd att det ska hända något otrevligt, att någon ska komma och hämta en, utan ett ställe där man är trygg, där man kan få träffa andra, där man kan träffa de kompisar man inte vågar träffa hemma och där man dessutom kan skaffa sig en utbildning som gör att man klarar sig mycket bättre senare i livet har vi förbättrat situationen ordentligt för de barn som lever utanför vårt samhälle. Jag vill bara tacka ministern för en bra diskussion. Jag hoppas att vi blir överens i frågan. 34 Utbildningsminister (): Jag tackar för debatten och för enigheten. Jag ser fram emot att kunna lägga fram ett förslag som kommer att samla en bred majoritet i på denna punkt. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2007/08:295 om skolor som vinstmaskiner 35 Utbildningsminister (): har frågat mig dels om jag vidhåller att den som vill tjäna pengar inte göre sig besvär att starta en fristående skola, dels om mitt ställningstagande innebär att det är rätt att pengar som borde gå till eleverna i stället utdelas till aktieägare. framhåller att den socialdemokratiska regeringen tillsatte en utredning med syfte att tvinga ägarna till fristående skolor att plöja ned all eventuell vinst i verksamheten. är hon kritisk mot att den borgerliga regeringen som en av sina första åtgärder lade ned den utredningen. Regeringen motiverade den åtgärden med att frågan om användningen av eventuella vinster som kan uppkomma i verksamheten inte är något som närmare behöver regleras. Frågan om vinst i fristående skolor är inte så enkel att man utan vidare kan förbjuda vinstutdelning. Den som satsar riskkapital för att etablera en skola måste kunna få ränta på insatt kapital, som bland annat kan användas för återinvesteringar i verksamheten. Med en sund och fungerande konkurrens blir frågan om vinstutdelning självreglerande. Kvalitet på utbildningen är en förutsättning för att kunna göra vinst. En skola som sätter vinsten före kvaliteten gräver sin egen grav. Den som tummar på undervisningsresurserna och undervisningens kvalitet kan snabbt komma att tappa elevunderlag och få svårt att rekrytera kompetenta lärare. Om en fristående skola ska kunna svara mot kraven på långsiktighet och stabilitet måste den faktiskt tillåtas att gå med vinst. refererar till en artikel i och pekar på att de sex största friskoleaktörerna tillsammans hade en vinst . Vad däremot inte nämner är att flera av de intervjuade representanterna för de större företagen inom området poängterat att de inte tar ut någon aktieutdelning utan återinvesterar vinsten i sina bolag. 36 (): hade vi också en interpellationsdebatt om avarterna i friskolesystemet. Då gällde det avknoppningar. Vi kommer sedan att komma fram till en annan debatt om likvärdiga villkor för fristående och kommunala skolor. Och den här debatten handlar om skolor som vinstmaskiner. För oss socialdemokrater är det faktiskt väldigt viktigt att man stävjar de avarter som finns inom friskolevärlden. De allra flesta friskolor sköter sig alldeles utmärkt och utgör ett bra komplement, men det finns också avarter, och detta måste man faktiskt ta tag i. Det är någonting som också kräver. För oss socialdemokrater, när det gäller det här med skolor som vinstmaskiner, kan skolan aldrig vara en del av marknadsekonomin. En utbildning är ingenting som man säljer på en marknad. En skola är inget företag som producerar för vinst. Skolan är däremot en del av samhället, en del av det som vi har valt att finansiera gemensamt. Det är faktiskt därför som vi betalar det via skattsedeln och för att ge alla våra unga en likvärdig chans till utveckling och utbildning. Det handlar om att acceptera att de resurser som vi avsätter till det här faktiskt också går till eleverna och inte till privata aktieägare. När de bestämmelser som finns fastslogs kunde man inte förutse den utveckling som har varit då allt fler koncerner och aktiebolag driver fristående skolor. Därför tillsatte den tidigare en utredning för att se över det här och för att stoppa aktieägare från att plocka ut pengar ur skolorna. Man skulle fortfarande kunna täcka en del av sina kostnader, men det är en viss skillnad att täcka en del av sina kostnader jämfört med att tjäna . Så här är det också i många andra länder. Våra nordiska grannländer har en mycket mer restriktiv inställning till det här. , och är andra länder där man faktiskt, om man ska driva skolor, ska göra det utan vinstintresse. Detta ville vi också införa i . När den borgerliga regeringen tillträdde och utsågs till skolminister var en av de första sakerna som han gjorde att stoppa den här utredningen. Det tycker vi är oerhört beklagligt. Den motivering som skolministern då använde var: Den som vill tjäna pengar göre sig icke besvär att starta en friskola. Frågan är om fortfarande står för det uttalandet. För verkligheten har faktiskt kommit i kapp, eller borde ha kommit i kapp, också skolministern. Svensk skola har utvecklats till att bli en miljardindustri. tjänade sex aktörer på skolor. Det är en sak om man plöjer ned det i den enskilda skolan. Det är en annan sak om man använder de här pengarna till att skapa ett imperium inom friskolesektorn. Min fråga är precis som den var i interpellationen, som jag inte tycker att skolministern svarar på: Vidhåller skolministern fortfarande sitt ställningstagande att den som vill tjäna pengar inte göre sig besvär att starta en friskola? Och tycker skolministern att det är rimligt att man faktiskt kan tjäna så mycket pengar? Till exempel tjänar 40 miljoner som man ger till aktieutdelning. 37 (): Det är ganska långt mellan hyllning av småföretagarna som vår tids hjältar och anförande . Inom friskolesektorn har vi ganska många småföretagare. Det är män och kvinnor som startar friskolor. De gör det därför att de har en idé om en bra skola som de tror på och som de vill förverkliga. De har säkert slitit dag och natt för att få det att gå ihop. De pantsätter sitt hus. De försakar resor och annat för att förverkliga den här idén. Några lyckas riktigt väl. Elever väljer deras skolor därför att de tycker att skolorna verkar bra, att man lär sig mycket och på ett bra sätt, att lokalerna är trivsamma och att lärarna bryr sig om eleverna. Några av de här småföretagarna är till och med så framgångsrika att de har blivit ganska stora företagare och tjänar pengar på sitt företag. Om det här hade handlat om något annat än utbildningsentreprenörer skulle de här personerna lyftas fram som nationalhjältar i stil med eller någon annan. utmålas de i stället som skurkar, eftersom det är skattebetalare som skapat framgången och den här vinsten. Det bärande argumentet för Socialdemokraterna verkar vara att det är just skattepengar som lett till vinsten. Det är något fult i deras värld. Men hur mycket är inte finansierat med skattepengar egentligen? , som väl uteslutande säljer skolböcker till skolorna, gick med i vinst . Byggbolaget som bygger skolor gick med 2,3 miljarder i vinst . Sedan kan vi lägga in alla möbler som köps från och maten från och Ica. Dessa företag gick också med ganska stor vinst. Ska vinsterna enligt Socialdemokraterna bort härifrån också eftersom det är skattegenererade vinster? Eller är det i bara rektorer och lärare som inte ska kunna tjäna pengar på sina idéer? Varför är det så farligt med vinst i skolan, så länge det inte går ut över kvaliteten? Det som är viktigt att poängtera, i alla fall för oss moderater, är att det aldrig får gå ut över kvaliteten. Det är kvaliteten som ska avgöra vilka skolor som ska finnas, och vi vill skärpa den granskningen av kvaliteten i alla skolor, såväl kommunala som privata. Om man inte sköter sig ska skolan bort. Men när vi vill stänga dåliga skolor vill Socialdemokraterna stänga vinstrika skolor, alldeles oavsett den kvalitet som dessa vinstrika skolor har. Det är något väldigt bakvänt med detta. Men mest hycklande av allt tycker jag att det blir när statens eget utbildningsföretag visade större vinst än någon annan gjorde 2006. Då gick ensamt med i vinst. Det är alltså lika mycket som påstår att dessa sex större skolföretagen gick med vinst . Det var faktiskt Socialdemokraterna som ställde detta vinstkrav. Det är kommunala skattepengar som går till vinst i och aktieutdelning i stället för att komma eleverna till del. Det är kommunala skattepengar som skulle kunna användas till fler böcker, fler undervisningstimmar eller fler lärare. Men det kan de inte därför att staten plockar in detta i vinst. Jag hoppas att kan förklara varför det är finare att tjäna pengar på skolböcker, skollokaler, skolmat och skolbänkar än på att driva skolor. Jag förstår faktiskt inte riktigt det. Jag tackar också för interpellationssvaret. 38 (): Det är rörande att höra dessa exposéer över småföretagarna inom skolsektorn som pantsätter sina hus. kan vi läsa i tidningen om detta. Man har gjort något slags kopplingsschema över hur det kan se ut på koncernnivå. Skolorna har blivit storföretag. Man nämner som driver 78 förskolor, som driver 21 grundskolor och 9 gymnasieskolor, som driver 27 gymnasieskolor och som driver 5 gymnasieskolor och 2 förskolor. Detta har blivit storföretagsverksamhet, det har blivit marknadsstrategier, det har blivit marknadsandelar, och det har blivit vanlig kapitalism av detta. Den idealistiska synen på denna typ av storföretagande är nog lite naiv. Detta handlar om vinstdrivande privatföretag. Det handlar om ägardirektiv, vinstkrav och tankar på nya marknader. Det är detta som styr verksamheten. Att bygga fungerande utbildningsverksamhet är ett långsiktigt projekt. Det är kvalitetsarbete. Det handlar om kunniga och utvecklingsinriktade lärare. Det handlar om kompetent och utvecklingsinriktat ledarskap. Det handlar om investeringar i framtidsinriktade undervisningslokaler och om bra utbildningsinnehåll som klarar krav på systematik, kvalitet och uppföljning på ett bra sätt. Detta står ofta i motsats till kortsiktiga vinstintressen. Därför tror jag inte på ideologiska pamfletter om en sund och fungerande konkurrens där vinstpengar med automatik återinvesteras i verksamheten. kan vi läsa om en friskola på förskoleområdet i där chefen har häktats misstänkt för grovt skattebrott och grovt bokföringsbrott . Det handlar tydligen om att man skulle ha tagit pengar och fört dem till utlandet. Pengarna har skickats till , och . Vi får väl se vad det rättsliga utfallet blir. debatterade vi här i kammaren ett utbildningsföretag inom förskolesektorn i som fullständigt hade havererat, och politikerna stod handfallna. Vi har vidare exemplet med koncernen som expanderar och köper skolor i . Man kramar vinster ur svenska skattemedel som man nu använder för att expandera inom skolsektorn i ett annat land. Detta är en verklighet långt från den småföretagaranda där man pantsätter sin kåk, vilket målas upp här. Jag tycker att det kan ställas några rimliga krav när man ska driva skolor. Skolor ska rekrytera och anställa lärare med rätt kompetens för den undervisning som ska bedrivas. Man ska satsa på att förnya, bredda och fördjupa lärarnas kompetens. Man ska redovisa skolans ekonomi öppet. Ägarnas vinstintresse ska inte gå före elevernas behov. Varje skolas utvecklingsarbete ska självklart komma andra intresserade skolor till del. Pedagogiskt arbete får aldrig bli affärshemligheter. Skolan ska ha kollektivavtal som garanterar goda villkor. Man ska ha ändamålsenliga lokaler. Jag tror också att en stark och väl fungerande skola kan vara kittet i ett skolsystem för att också bära upp och vara ett exempel som gör att vi inte får ett förfall på friskolesidan. En fråga som jag tycker är särskilt intressant att få ett svar på från ministern är: Är du beredd att vidta några åtgärder för att alla skolor öppet ska redovisa sin ekonomi? Om du inte är det vill jag veta varför. 39 Utbildningsminister (): Dessa anföranden är som hållna vid en förstamajdemonstration i möjligen SSU:s demonstrationståg. De saknar all sans och balans. Det är bara en friskolefientlighet utan like. Ni är tillbaka ställningstaganden från Socialdemokraterna. Det är inte alls de ställningstaganden som jag uppfattar när jag hör tala om entreprenörer och småföretagsamhet alternativt offentlig sektor. Men jag ska naturligtvis ändå ta era inlägg på allvar, och jag ska svara på de frågor som ni har ställt. Men jag skulle vilja att ni funderar på en fråga. Varför är det så i just , som har dominerats av socialdemokratisk skolpolitik , att så många föräldrar vill välja bort den kommunala skolan och välja friskolor? Varför är det så? Varför finns det ingen friskoleexplosion i ? Varför väljer inte föräldrarna där friskolor? Varför gör man det i ? Varför vill man välja bort den socialdemokratiska skolpolitiken? Det är den frågan som ni bör fundera på. Jag tror att sanningen är att föräldrar tror rätt eller fel att det är högre kunskapskrav och högre kunskapsambitioner i friskolor. är det så, och ibland är det inte så. Men det är en föreställning som finns. Föräldrar tror rätt eller fel att det är högre studiedisciplin i fristående skolor. Det är för att signalera kunskapsambition och studiedisciplin som friskolorna antar namn som Kunskapsskolan och så vidare. Och föräldrar eftersöker detta och söker sig dit. Mitt och regeringens svar på denna friskoleexpansion är att vi ska se till att den kommunala skolan har högre kunskapsambitioner, högre kunskapskrav och bättre studiedisciplin. Då kommer färre att vilja söka sig till friskolor. Jag är helt övertygad om att om man är intresserad av att hävda den kommunala skolan gentemot friskolor då är det den här regeringens politik som kommer att göra det. Det var nämligen er skolpolitik som skapade friskoleexplosionen. Det är inte vår skolpolitik som har gjort det. Det är er skolpolitik. Det var när Socialdemokraterna satt i regeringen som antalet elever i friskolor i bara exploderade därför att man flydde från den socialdemokratiska kommunala flumskolepolitiken. Det var det som föräldrarna gjorde. När detta är sagt ska jag säga att det inte finns några friskolor i som överlever i längden om de är dåliga och om de som driver dem är kriminella, som antydde i sitt anförande. Det är klart att de inte överlever då. Om de som driver dem begår brott ska de straffas för det. Jag är en vän av valfrihet och friskolor, precis som är när hon uttalar sig om dessa frågor. Men jag vill säga att det är centralt att friskolor och kommunala skolor har likvärdiga regler. Och om det finns sådana som missköter sig eller rentav gör saker som man inte alls borde göra ska de inte finnas i denna verksamhet. Några avarter ska vi inte ha. Det är intressant med artikeln i som gång på gång återkommer. Där har man räknat ut att sex stora friskolekoncerner hade ett överskott på 150 miljoner. Det får man att låta som att det är fråga om en aktieutdelning till ägarna, vilket det inte är. Skolorna har gått med överskott. Den helt dominerande delen av pengarna har gått till att återinvestera i skollokaler, i böcker och i ny utrustning i skolorna. Det kan väl inte vara förbjudet att gå med överskott. Även kommunala skolor går med överskott och köper ibland extra utrustning för att höja kvaliteten. Det kan väl, som sagt, inte vara förbjudet. Ni misstänkliggör friskolor. Ni präglas av en gammaldags syn. Avarterna ska bort. Det håller jag med om, så låt oss enas om det. Men spola den friskolefientlighet som ni nu försöker väcka till liv! 40 (): Det handlar inte om friskolefientlighet. Snarare handlar det om raka motsatsen. Om det ska finnas en acceptans för friskolor måste man få bort avarterna. Det diskuterade vi, som sagt, , och det diskuterar vi . Vi ska också diskutera det i samband med nästa interpellation. Jag tror att vi delvis är överens där. ser inga problem över huvud taget. Mig veterligt har han tidigare sysslat med näringspolitik, men det finns inga småföretag som tjänar ungefär 120 miljoner och så vidare. har redogjort för det. Skolministern har en dröm om marknadsekonomin, och det kan man ju ha. Men vi tycker faktiskt inte att skolan är en del av marknadsekonomin. Och om det nu skulle vara så vet vi att det för att all marknadsekonomi verkligen ska fungera också måste finnas korrigeringar. Där har politiken ett ansvar. Min fråga är: Vad händer med eleverna? Skolministern säger att det här reglerar sig självt det gäller då drömmen om marknadsekonomin och att den skola som missköter sig inte får några elever. Men vad händer med eleverna ? De drabbas ju. har haft ett inslag om i . Hälften av eleverna har hoppat av . Kritiserad skola har flest avhopp. Ägare blev miljonär på friskolor. Guldgruva för ägaren och så vidare. De rubrikerna fanns i en lång rad olika inslag. Ser inte skolministern att detta är ett problem? Varför skulle det vara så farligt att jag riktar frågan också till göra som era borgerliga kolleger i har gjort och som man har gjort i , det vill säga att ha non-profit? Skolan är inte en del av marknadsekonomin. Man kan visst ha ett överskott, men man ska inte kunna ta ut 40 miljoner och ge till aktieägarna. Jag tror inte att ni bland de svenska skattebetalarna har en acceptans för att ha det på det sättet. Kan inte ni båda som ju företräder den borgerliga majoriteten se att vinstintresset kan komma i konflikt med det pedagogiska intresset? Så skedde på i . Man drog ned , minskade på praktiken och så vidare. Detta är självklart ett problem. Men säger att det säkert är ännu värre i alla kommunala skolor. Ja, men då tar vi tag i det problemet. Kan inte säga att vi här har ett problem? Är det toppen att göra som man gör? Är det toppen att eleverna inte får undervisningstid? Är det toppen att de inte får någon praktik? Jag återkommer till vad skolministern sade om explosionen av antalet friskolor. Jag tror att det beror på två olika saker. Dels är ett av de länder som antagligen har världens mest generösa bidragsregler. Dels är det också så där är skolministern i allra högsta grad delaktig och han har också varit väldigt skicklig; det måste jag erkänna att skolministern bedrivit en svartmålning av svensk skola. Motorcyklar körs i klassrummen. Ingen lär sig någonting, och ingen kan läsa och skriva. Ungefär så har det låtit. Valrörelsen var på det sättet. Jag måste återigen säga att skolministern har varit väldigt skicklig i sammanhanget. Någonstans sätter sig det som sägs; man tror att det är bättre med en fristående skola. är det säkert så. Alla som granskar sådant här vet att de friskolorna ibland är mycket bättre. är det de kommunala skolorna som är bättre. Min fråga kvarstår: Anser skolministern att den som vill tjäna pengar inte ska göra sig besväret att starta en friskola, och finns det något hopp om att det här kommer att regleras? 41 (): påstår att jag inte ser något som helst problem med friskolor. Det påståendet dementerar jag. Självklart ser jag problem. Det finns friskolor som inte håller avsedd kvalitet. Dessa ska vi kolla ännu hårdare. De ska bli av med sina tillstånd. Dessvärre finns det ännu fler kommunala skolor som inte håller måttet. Där kan vi inte göra någonting alls . Jag såg en rapport om hela kommuns skolväsende.