prot · GV0979 · 2008-03-14 00:00:00 — Ministern presenterar inte något annat som faktiskt gör så att problemen inte uppstår. Självklart ska vi ha robusta system, men de finns inte när 15 000 kronobergare är utan el efter den senaste stormen. 4 000 var utan telefoni . Efter stormen funkade inte elsidan. har vi skärpt kraven med hjälp av vitessystem. Jag upplever att det nu funkar bättre. Eon hade när stormvarningen kom från en beredskap på 700 personer som kunde gå ut. De hade helikoptrar på plats. Vad hade teleoperatörerna? Vad vi vet ingenting. Det enda besked vi fick var att de hade förberett och gjort vad de ska. Om de hade förberett sig och gjort det de skulle hade förmodligen inte tant i blivit utan sitt trygghetslarm. Då hade det väl inte slutat att fungera. Det är samma sak om vi hade skapat det robusta systemet. Det spelar inte någon roll hur många operatörer som finns. Det måste handla om att det ska fungera. Man får väl resonera ihop sig om att hitta en lösning. Kan det vara så enkelt vad gäller att ringa 112 snickeriet som brann ned därför att det inte gick att ringa 112 att marknaden styr? Från SOS sida handlar det om att de inte har tillgång till de så kallade källkoderna som behövs för att systemen ska harmoniseras. En mast kan sluta att fungera, på grund av att det inte finns ett beredskapssystem liknande det som finns på elsidan. De vill ju inte betala böterna. Om det inte finns på andra sidan finns inte människor i beredskap som ser till att masterna och elaggregaten blir påfyllda när strömmen tar slut. Det gäller att ha system så att detta fungerar. Elsidan har lyckats med detta och går framåt. Anledningen är förmodligen det krav som riksdag har ställt och det vite som har införts. Det finns inte för teleoperatörerna. Enskilda drabbade bryr sig inte om hur många operatörer det finns i området. De vill att det ska fungera. Det måste vara fråga om att se människan inte operatörerna. Det är märkligt att ministern säger att det inte går att lösa detta på grund av att det är för många operatörer. Jag tror tvärtom. Samla ihop alla inblandade parter och säg åt dem att lösa detta eftersom riksdag och regering inte accepterar att människor hamnar i dessa situationer bara för att det blåser kraftigt, för att det finns en storm 2-varning. Det kan inte vara acceptabelt i . 38 Statsrådet (): har varit starkt pådrivande för att få fram den lagstiftning som garanterar ersättning för elavbrott. Jag uppskattar verkligen att Socialdemokraterna samarbetade för att driva igenom lagen. Det var inte så självklart i kammaren men inte desto mindre en bra lagstiftning. Jag upprepar att det är viktigt att också kan informera de sina på hemmaplan. Människor bryr sig naturligtvis inte om att det är olika operatörer, men precis som sade kan det just vara olika operatörer. Det är inte jämförbart med när en elleverantör har koncession. Jag begär inte att människor över huvud taget ska bry sig eller fundera på detta. Men det kan vara olika teleoperatörer i dessa områden. går de över varandras gränser, och ibland är det en internationell återkoppling precis som själv refererade till. Det visar på att det inte är så lätt att bara överföra lagstiftningen till teleoperatörssidan. Det är därför som vi arbetar med att hitta det som också efterfrågar, nämligen att arbeta tillsammans med ansvariga operatörer, telenätsägare och elnätsägare. Precis som också refererar till är grunden att det finns el, att det finns ström. Det är ingången för telefoni. PTS prioriterar att se till att el- och telenätsägare, offentliga aktörer, kommuner och länsstyrelser arbetar med att skapa betydligt högre robusthet vad gäller telesidan. Sedan var det frågan om situationen runt . har det kommit många anmälningar från det geografiska området om att telefonin och fastmobiltelefonin inte fungerar samt att tekniken inte är tillfredsställande. Man är frustrerad över situationen. Därför gör en utredning. Utredningen bygger på att människor har anmält. kan man gå vidare med att med utgångspunkt i vad den färdiga utredningen identifierar ställa krav gentemot . 39 (): ska jag åka hem till . Jag ska ta detta med mig hem till den som fick sitt företag nedbrunnet såväl som till dem som har varit utan telefoni i . Det gäller även pensionärerna i . partikamrat och kamrat i regeringen, jordbruksministern, bor i samma område och var också drabbad av samma avbrott precis som kommunalrådet, centerpartisten . Hon är oerhört upprörd över det hon ser hända. Jag ska ta med mig detta till de mina, som ministern säger. Jag är inte helt övertygad om att de är fullt ut nöjda. Ministern säger att hon förstår att det finns ett problem och att operatörerna och PTS får lösa detta. Ministern själv tänker inte göra något större och kraftsamla för att hitta en lösning. Det framkom i svaret att större delen av befolkningen inte drabbades. Men det spelar ingen roll därför att en del av befolkningen blev drabbad. Det är allvarligt om man är drabbad och inte kan ringa 112 eller att trygghetslarmet inte fungerar. sade ministern i sitt svar att vi ska vara realistiska. Ja, vi försöker vara realistiska. Jag tror att många människor som bor på landsbygden, i glesbygden eller strax utanför en stad är realistiska. De försöker lösa problemen när de uppstår. Men det står i svaret att vi är ett stort land och då får man ungefär skylla sig själv om man har bosatt sig i glesbygden, för där är det kanske elavbrott med jämna mellanrum. Ja, om det skulle vara ett riktigt katastrofläge, men var det en storm som slog ut telesystemet. Men låt oss säga att det är någon annan som slår ut vårt telesystem vid ett annat tillfälle, ska vi verkligen vara så sårbara? Jag upplever att ministern accepterar det. 40 Statsrådet (): Nej, jag accepterar inte att människor inte har tillgång till modern teknik. Däremot måste vi inse att stormar, väderpåverkan och klimatpåverkan kommer att ständigt utmana oss framöver, vilken infrastruktur vi än pratar om. Jag tror att även kan förstå att vi inte har kunnat bygga ut robustheten tillfyllest, för då skulle det antagligen redan ha gjorts. Däremot är det avgörande att vi fortsätter att lägga resurser och skapa möjligheter för att öka robustheten och kanalisationen för att över huvud taget nyttja läget när man bygger annan infrastruktur och därmed stärka telenätet. Sedan ska jag också i allra högsta grad bekräfta detta om kommunalrådet i . Kommunalrådet och jag har tillsammans med haft ett möte med anledning av de återkommande situationerna där tekniken inte är tillfyllest. Med anledning av den sammankomsten, och med anledning av kommunalrådets breda information och därefter också ett flertal anmälningar från människor som är drabbade, gör nu en utredning i det syftet. Vi har en teknikneutral lagstiftning, men byter man teknik ska tekniken naturligtvis fungera, precis som också påpekar. Det är det arbetet som pågår, och vi ser fram mot resultatet av den undersökning som arbetar med. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2007/08:439 om brytning av monopol 41 Statsrådet (): har frågat mig vilka initiativ jag kommer att ta för att fler resenärer ska kunna använda sig av tåg som färdmedel mellan och samt om jag är beredd att ta initiativ till att omförhandla det nuvarande avtalet om och därmed bryta det 45-åriga privata monopolet. Jag anser det angeläget att fler resenärer ska kunna använda sig av tåget som färdmedel för att ta sig mellan och . När den tredje rullbanan för tillståndsprövades sattes ett utsläppstak för mark- och lufttransporter till och från . Taket innebär att utsläppen av koldioxid och kväveoxider inte får överstiga de utsläppsnivåer som fanns 1990. Inte minst detta tak gör att det finns mycket höga incitament att öka resandet med tåg till och från . Antalet passagerare på Express har stadigt ökat. Marknadsandelarna har ökat från första hela verksamhetsåret till 2006. upplåter också Link till trafikutövare som vill trafikera Central. trafikerar och länstrafik banan med sammanlagt ca 150 tåg . pågår ett aktivt arbete i och Kraftsamling mellan , trafikoperatörer och berörda kommuner om hur spårkapaciteten till bättre kan utnyttjas. Detta arbete kommer förhoppningsvis att resultera i att fler i väljer tåget som färdmedel till . I avtalet om finns en option som möjliggör en eventuell inlösen av järnvägstrafiken på 2010. pågår en översyn mellan A-Banan Projekt och av detta avtal. Denna översyn följer jag noga. 42 (): är en miljövänlig form för att transportera sig mellan och . Det finns ett problem: Det är väldigt få som använder banan. Varför bygger man en järnväg om ingen använder banan? Jo, skälet är att den dåvarande borgerliga regeringen , med från som kommunikationsminister, drev igenom ett projekt som var så kallad OPS, offentlig-privat samverkan. I praktiken var det ett privat bolag som fick bygga . Det privata bolaget måste av naturliga skäl gå ihop och visa lönsamhet, vinst, för sina ägare. Det innebär att det privata företaget inte är intresserat av om det är många som åker med banan utan bara är intresserat av att ta ut så höga avgifter att den kan ge den vinst till sina ägare som man hade föreställt sig från början. Det är skälet till, precis som statsrådet säger, att det bara är som åker med . väljer andra former för att ta sig till , fast det mest miljövänliga sättet är att åka tåg från till det torde ingen bestrida. Det är som tar tåget. väljer bort tåget, kan man uttrycka det. Det är det enda riktigt stora offentligt finansierade privata trafikprojekt som vi har sett, och det är fullständigt misslyckat. Det är tur att vi inte har fått fler efter det. De socialdemokratiska regeringar som har funnits därefter har väl sett till att det inte har blivit fler. diskuteras bland de borgerliga att man ska ha fler sådana här projekt. Vi vill faktiskt inte ha fler sådana här misslyckade projekt, där man bygger för byggandets egen skull och ingen sedan använder banan. Varför kan man inte använda banan? Ja, det enkla skälet är att det kostar att åka, en sträcka på tre och . Det är klart att det är billigare att åka buss och billigare att åka egen bil, med parkeringsavgifter och annat. Det är fullkomligt misslyckat att ha en form där väldigt få använder sig av tåget. Jag har mot den bakgrunden ställt två, som jag tyckte, rätt enkla frågor till statsrådet. Jag har inte fått något svar, som alla kunde höra av svaret. Den första frågan var: Tänker statsrådet ta någon form av initiativ för att öka resandet? Statsrådet säger: Jag följer än det ena och än det andra, men jag tänker inte göra någonting. Då undrar man: Vad har vi statsråd till om de bara ska fungera som ett slags studiegrupper? Att studera vad som händer är alltid intressant, men statsrådets uppgift är att ta initiativ till att göra någonting. När jag frågar vad statsrådet ska göra säger hon: Ingenting. Jag följer utvecklingen. Då ställer jag den andra frågan: Kan statsrådet tänka sig att bryta upp det 45-åriga privata monopolet? Den borgerliga regeringen tycks ju i övrigt vara intresserad av att bryta upp olika monopol. Den frågan får jag inte heller något svar på. En moderat, , har haft regeringens uppdrag att utreda trafikförhållandena i . Till och med han har vågat föreslå att man ska bryta upp det här 45-åriga privata monopolet. Men statsrådet har ingen uppfattning. Det är lite ynkligt, tycker jag. Ska man vara kommunikationsminister, järnvägsminister, tågminister eller vad nu är, borde man i varje fall ha någon uppfattning om det går att öka antalet resenärer på banan. Man borde ha någon uppfattning om det går att bryta upp det 45-åriga privata monopolet. Men statsrådet följer utvecklingen och studerar. God dag yxskaft det är en kort sammanfattning av statsrådets svar. 43 Statsrådet (): Det är beklagligt om tidigare ministrar har lagt sig till med sådana olater att de inte ens läser det underlag som finns att tillgå. Men det är upp till varje interpellant att förklara sig i det sammanhanget. Tack vare att den här regeringen har givit underhåll av spårverksamheten i och kring prioritet skapar vi bra förutsättningar för ökad kollektivtrafik, för att människor ska kunna komma och känna mindre frustration när tåg och pendeltåg inte kommer . Vi har också initierat att skapa förutsättningar för en kraftsamling för att få bättre kollektivtrafik och ett bättre flöde genom att utgå från människors vardag. Därför är Kraftsamling så oerhört avgörande. Där samverkar ett flertal aktörer, de aktörer som finns i , för att skapa förutsättningar för att fler ska ta tåget. En av de 40 punkter med åtgärder som Kraftsamling har pekat ut är just . Jag utgår ifrån att interpellanten är medveten om det arbetet eftersom han hör hemma i . Jag ser fram emot det. Vi kan också se effekter av att människor börjar bli tillfreds med att tågen nu i större utsträckning kommer i och omkring . Det är naturligtvis en del av kraftsamlingsarbetet. Jag har också svarat på den andra frågan, som berör avtalet. Det står tydligt. Interpellanten kanske inte bryr sig om att läsa sådana här enkla snabba svar. Det står mycket tydligt att det pågår en översyn mellan och om avtalet. Det är det arbetet och det översynsarbetet som jag följer. 44 (): Jag karakteriserade statsrådets svar som god dag yxskaft. Hon bekräftar också att det var så. Hon talar om helt andra saker än de två frågor som jag har ställt. Jag tror inte att någon pendlare i känner igen sig när statsrådet säger att pendeltågen nu går . Det är inte vad pendlarna känner. Det var inte det jag frågade om. Jag frågade två andra saker. Vilka initiativ tänker statsrådet ta för att fler ska åka med ? Det är av resenärerna som åker med . Statsrådet redovisar inga initiativ i sitt svar. Hon har fortfarande chansen för hon har kvar att redovisa någon tanke och idé om hur man ska få fler att åka med . Hon svarar inte ens på frågan. Jag ställde en annan fråga: Tänker statsrådet och regeringen bryta upp det 45-åriga privata monopol som finns när det gäller ? Det har uppenbarligen lett till att de som äger gör vinster . De höjer priset undan för undan och resenärerna blir ganska få, . Det kostar att resa . De kommer att höja till 240, 260, 280 och för att få sin lönsamhet. Om det blir fler eller färre resenärer är inte deras bekymmer, men det borde vara regeringens bekymmer. Om regeringen har någon form av miljötänkande och intresse av att bidra till att förbättra miljön i skulle regeringen sätta upp ett mål och säga: Vi vill se till att andelen som åker med ökar si och så mycket framöver. Det kan vara ett uppdrag för regeringen att sätta upp ett sådant mål. Man kan också säga att man vill bryta det 45-åriga privata monopolet. säger: Jag studerar utvecklingen. Det pågår en översyn. Jag vet att det pågår en översyn. Det var inte det jag frågade. Jag frågade: Vill statsrådet bryta det privata monopolet som den förra borgerliga regeringen införde? Statsrådet kan säga: Nej, jag vill inte bryta monopolet. Då kan vi ta en debatt om det. När till och med en moderat framträdande företrädare i , förra borgarrådet , kan tänka sig att bryta monopolet, skulle då inte en centerpartist kunna tänka sig att bryta det privata monopolet? Måste försvara ett 45-årigt privat monopol som leder till att nästan ingen åker med och som leder till hiskligt höga avgifter och till att inte är den stora miljösatsning som den skulle kunna vara? Jag vill att statsrådet koncentrerar sitt svar på de två frågor som jag har ställt. Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att fler ska åka med ? Tänker statsrådet försöka medverka till att riva upp det 45-åriga privata monopolet? Vi kan vid andra tillfällen diskutera pendeltågen, tidtabellerna och spårkapaciteten i . Det är inte det jag har frågat om. När statsrådet gör utvikningar och pratar om andra saker får jag väl tolka det som att hon antingen inte har något svar på mina två frågor det fanns inga i vare sig det skriftliga eller det upplästa interpellationssvaret eller tycker att det är känsligt och inte vill försvara det privata monopolet och därför pratar om något annat. Det är väl enkelt att svara på mina frågor. Ska det privata monopolet vara kvar till; det har funnits drygt? Ska statsrådet bidra till att det blir som reser med i fortsättningen? Det är väl den främsta spärren för att folk inte åker med . Tänker statsrådet göra något åt det? 45 Statsrådet (): Det är oerhört intressant att höra prata om miljön. Det var inte någon djup diskussion när det gäller miljöfrågan. Det är naturligtvis monopoldiskussionen som är mest intressant för att diskutera. Miljösituationen i har inte och den tidigare regeringen lagt så mycket kraft på. Därför svarar jag att Kraftsamling är avgörande för att vi ska kunna skapa bra förutsättningar för transporter med kollektivtrafik i . är en del av alla åtgärder som Kraftsamling har tagit sig an att förbättra genom samverkan, olika operatörer och de kommunala företrädarna. Det är ju i syfte att skapa bättre förutsättningar för människor att ta tåget och därmed skapa bättre förutsättningar för att välja . Det är på det sättet man stärker inom befintliga avtal. Man stärker för hela regionen. Det måste ju integreras med andra transporter. Det kanske inte intresserar i det här sammanhanget. Om det pågår en översyn av ett avtal måste jag ju avvakta den översynen. 46 (): Här står ett statsråd vars främsta uppgift är att avvakta och se. Behöver vi sådana statsråd? Statsråd är till för att uträtta något, inte för att avvakta och se. När jag ställer två enkla frågor talar statsrådet om något annat Kraftsamling . Det är en intressant debatt om trafikpolitiken i , men det är inte det jag har frågat om, . Jag har inte pratat om trafiksituationen i sin helhet. Det kan vi diskutera vid något annat tillfälle i en annan interpellationsdebatt. Jag har ställt två väldigt specifika frågor som jag tycker är viktiga ur miljösynpunkt. tycker tydligen inte att det har någon större betydelse för miljön eftersom hon inte ens bryr sig om att svara på mina två frågor. Jag tycker att det är viktigt att av de resor som görs mellan och sker med . Jag har frågat: Vad vill regeringen och göra för att ska åka tåg mellan och ? Kraftsamling , säger statsrådet och pratar om något helt annat. Det största hindret för att folk ska åka är att det är ett så högt pris. Det är som blir därför att det privata företaget naturligtvis till varje pris vill få ut sin vinst. Jag har frågat statsrådet om hon kan tänka sig att bryta det privata monopolet. Det sker en översyn, säger hon. Har statsrådet någon egen uppfattning? Hon kan ju inte vara något slags solitär studiegrupp som bara studerar och ser över. Statsrådet måste ha en uppfattning. Det är därför man är politiker. Jag har inte blivit politiker för att vara en studiegrupp som ser över och studerar saker och ting. Jag har blivit politiker för att jag vill påverka och ändra. Vill statsrådet att fler ska åka mellan och borde statsrådet kunna svara på frågan: Vad ska göras och vill statsrådet bryta monopolet? Det vill statsrådet inte ens svara på. 47 Statsrådet (): Jag ska nu göra en ringholmare och upprepa mig, upprepa mig och upprepa mig. Uppenbarligen har ingen närkontakt med situationen i och förstår inte vikten av att olika transportslag samverkar just för att skapa bra flöden för resenären. har mycket tveksamheter i sig utifrån att man inte har en integration med övrig tågtrafik. Då är det naturligtvis avgörande att man just har fokus på detta för att skapa smidigare system så att människor vill ta Arlandatåget. förstår jag att det inte är miljöfrågan eller resenären som är intresserad av. Det handlar mer om att ta en diskussion om som sådant och i detta sammanhang diskutera om privat monopol. Det har ingenting att göra med intresset för miljö eller resenärernas vilja att ta tåget till . Men inte desto mindre har denna regering fokus på miljöåtgärder. När hade möjligheter att i regeringen skapa förutsättningar för bra pendling och bra möjligheter för resenärer i valde man bort det. Den här regeringen tar ansvar för detta, och vi skapar förutsättningar för att det ska bli bättre möjligheter att just i detta sammanhang ta . Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:443 om Förbifart och jämställdheten 48 Statsrådet (): har ställt följande två frågor till mig: 1.Hur jag ämnar agera för att säkerställa att det transportpolitiska målet om ett jämställt transportsystem uppfylls vid byggandet av Förbifart . 2.Hur jag ämnar agera för att en analys av olika trafiklösningar för , utöver Förbifart , görs ur ett jämställdhetsperspektiv. Detta är den fjärde interpellationen om Förbifart från . Jag vill inledningsvis återigen påminna om att det är de nationella planerna för vägtransportsystemet som är styrande för vilka projekt bedriver fysisk planering för. Förbifart finns med i den nu gällande planen för perioden 20042015 som fastställdes av den tidigare regeringen för dess samarbete med och . Betydelsen av projektet lyfts också fram av Stockholmsförhandlingen där den bristande kapaciteten i Saltsjö-Mälarsnittet beskrivs som ett av transportsystemets huvudproblem. Förhandlingens trafiklösning ökar kapaciteten i Saltsjö-Mälarsnittet, spårkapaciteten i regionen och mot , kapaciteten på europavägarna samt tillgängligheten till kärnor och knutpunkter. De allra viktigaste infrastrukturåtgärderna är , Förbifart och övriga kollektivtrafiksatsningar. Regeringen har dock inte tagit ställning i fråga om Förbifart . Först och främst vill vi gå igenom resultatet av den förhandling om infrastruktur som genomfört. Objektet måste vidare tillåtlighetsprövas enligt 17 kap. . Jag har erfarit att kommer att inkomma till regeringen med en ansökan om tillåtlighet. Frågan om hur jag ämnar agera för att säkerställa att det transportpolitiska målet om ett jämställt transportsystem uppfylls vid byggandet av Förbifart är för tidigt ställd. Som jag tidigare nämnt har någon tillåtlighetsansökan gällande Förbifart ännu inte inkommit till regeringen. Det vore en konstig ordning att kommentera beredningen av ett ärende som vi ännu inte har fått in. När det väl kommer in är det som bereder ärendet. Det är riktigt som hävdar att män reser längre och oftare använder bil, även om fördelningen ser något annorlunda ut i . Jag vill då framhålla att Förbifart inte enbart skulle bli en trafikled för bilar utan även en trafikled för kollektivtrafik. genomför nu tillsammans med SL en utredning om hur Förbifart effektivt kan trafikeras med kollektivtrafik. har vidare frågat mig hur jag ämnar agera för att en analys av olika trafiklösningar för , utöver Förbifart , görs ur ett jämställdhetsperspektiv. övergripande mål för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i landet. Sex transportpolitiska delmål har vidare formulerats för tillgänglighet, transportkvalitet, trafiksäkerhet, miljö, regional utveckling och jämställdhet som har att ta hänsyn till i sin verksamhet. När det gäller delmålet om jämställdhet arbetar man inom dels med utbildningar på bred bas, dels genom integrering av frågan direkt i verksamheten. Alla enheter har till exempel fått i uppdrag att gå igenom sin verksamhet för att identifiera åtgärder som kan bidra till att jämställdhetsmålet uppfylls. Jag vet också att Region vidtagit åtgärder som på olika sätt bidrar till målet om jämställdhet. För att säkerställa att det finns jämställdhetskompetens inom projekt har det exempelvis anställts beteendevetare som deltar i projekten och kan ge stöd. Som jag redan nämnt i ett tidigare interpellationssvar om Förbifart är jag liksom interpellanten mycket angelägen om att en större andel av resandet sker med miljövänliga färdmedel som kollektivtrafik på järnväg och väg. Vi ska ha i minnet att av all kollektivtrafik mätt i personkilometer går på väg. En sådan förändring tar dock tid att åstadkomma.