prot · GW0913 · 2008-10-15 00:00:00 — Att skylla finanskrisen enbart på girighet är ytligt och handlar mer om att man inte vill se att systemet leder till återkommande kriser som spelar med människors väl och ve och sätter samhällsekonomin i gungflyn. Tyvärr har vi alltför ofta sett att politiker abdikerat från sitt ansvar. Även om vi lyckas lösa dagens kris kommer vi att befinna oss i en liknande situation igen. Vi har sett det . Det är folket som får stå för förlusterna, medan vinsterna nästan aldrig tillåts utfalla till folkets fördel. Systemet privatiserar vinsterna och socialiserar förlusterna. Inte ens en ursäkt får skattebetalarna. Alltför många ekonomer och politiker har trott på marknadens självreglerande förmåga och har abdikerat. Denna nästan religiösa föreställning har väglett i många politiska beslut. I EU, som omhuldas av allt fler partier, är denna marknadsfundamentalism till och med upphöjd till lag. Ett exempel på abdikationen från politiken är att penningpolitiken numera inte bestäms av folkvalda utan av en sorts expertvälde såväl här i som i EU. Penningpolitiken ska skötas fristående från demokratiska beslut och förtroendevalda. Ett sådant system där politiskt ansvar inte kan utkrävas över penningpolitiken är svårt att förena med grundläggande demokratiska principer. Vi kan också se på den borgerliga politikens härjningar här i , där politiker drar runt med den svenska motsvarigheten till subprime-bolag i förorter för att locka och lura människor till ombildningar från hyresrätter till bostadsrätter. Vi ser det i LOV, lagen om valfrihet i vård. Vi ser det i den fria etableringsrätten där skattepengar ska föda spekulation. Tyvärr är också vårt pensionssystem uppbyggt på spekulation där vi i stället för att bygga vägar och järnvägar, skapa jobb och klimatomställa använder våra pensionspengar i en tombola. Har du tur och får ett bra utfall kan du kanske leva på din pension. En orättvis fördelningspolitik förvärrar krisen ännu mer. En orättvis skattesänkarpolitik, kombinerad med försämringar för dem som har minst, minskar den totala efterfrågan på varor och tjänster i samhället. Den som har ouppfyllda behov i sin vardag, det vill säga alla de som har sin egen finanskris varenda dag, måste vända på slantarna, medan de som är rika kan köpa aktier och fondandelar. Därmed ställs ännu mer kapital till förfogande till spekulation. Jag tycker att det är viktigt att komma ihåg att det för en tydlig stabilitet i ekonomin är oerhört viktigt att ha en stark allmännytta, att ha sjukvård och skola som finansieras med skattepengar och att ha starka statliga bolag. Det är någonting att bygga framtiden på. Att utveckla en välfärdssektor är ett skydd mot spekulativt slöseri. Det är något som garanterar människors trygghet och en skälig levnadsnivå. Det är stabiliserande vid ekonomisk nedgång och kriser. 98 () replik: Jag tycker att det är uppfriskande att höra i kammaren. Det är väldigt ofta som det ideologiska saknas i kammaren och det bara blir olika nyanser mellan de olika blocken. Men och för det röda standaret här i kammaren. Jag skulle vilja fråga vilka privata företag hon i första hand tänker skulle förstatligas för att nå den samhällsmodell som hon beskriver. 99 () replik: Jag tror att ett land byggs av folket. Därför ska det också finnas en politisk vilja och en politisk rörelse för att förändra ett samhälle. Det är ingenting vi kan förändra här i kammaren med politiska förslag. Jag ser många områden där vi skulle kunna utveckla samhälleligt ägande. Jag tycker att vi har ett stort ansvar att ta när det gäller till exempel klimatomställningen. Jag tror att vi behöver använda en form av statligt riskkapital där vi skulle kunna vara ägare eller delägare för att gynna biodrivmedel, en energiomställning och så vidare. Men jag tror också att det finns behov av ett ökat statligt bankägande. Jag tycker att det är helt fel att sälja ut . Jag tycker inte att man bör gå vidare med utförsäljning av Nordea utan snarare tvärtom. Jag tycker att det finns all anledning att fundera över vad vi behöver för att skapa stabilitet i en väldigt orolig tid och för att bygga en bra framtid för dem som lever och verkar här . Jag tror att våra pensionspengar skulle kunna göra bra nytta. 100 () replik: Det här blir ännu intressantare. Du talade väldigt starkt i ditt inlägg om ekonomisk politik. Då trodde jag att politiken skulle formas här i den folkvalda kammaren, men talar du om något decentraliserat system där någon sorts kooperation ute i samhället skulle avgöra vilka delar av samhället som skulle föras över från privat ägande till det där mer kooperativa. Jag undrar om du skulle kunna utveckla det ytterligare. 101 () replik: Till skillnad från tror jag faktiskt inte att det är den här kammaren som förändrar vårt land. Jag tror att det är folkets vilja och folkets inställning till det samhälle och den framtid de vill ha som är grunden i byggandet av ett samhälle för framtiden. Därför gör jag dig kanske besviken, . Jag tycker inte att det är min uppgift att lägga fram konkreta färdiga förslag här utan att vara ute och lyssna och sedan presentera förslag. Det gör jag successivt. Bland annat finns det en stark opinion för att öka det samhälleliga ägandet inom banksektorn. Det tycker jag är en bra väg att gå. Men det finns också en stark opinion för att bygga ut allmännyttan. Just den ökande kapitalbildningen hos ett fåtal rika människor leder och gynnar en spekulationsekonomi i fastighetsbranschen, som i sin tur försvårar för vanliga människor att få tag i en lägenhet, vilket i sin tur leder till ökade fastighetspriser. Därför är det så oerhört viktigt att staten tar ett socialt bostadspolitiskt ansvar och bidrar till att stärka allmännyttan runt om i landet, för då får vanliga människor råd att bo och man kan minska spekulationen i fastighetsbranschen. 102 () replik: Det var intressant att höra detta inlägg av eller economics by Flamman. Det pågår nu ett ganska brett arbete i för att se till att bland annat svenska skattebetalare ska kunna stå så skadefria som möjligt från de krascher som vi har sett och säkert inte sett slutet på än inom den finansiella sektorn. hänvisade själv till att det skulle finnas ett starkt stöd för att socialisera banker. Det arbete som pågår, inte minst inom EU, går ut på att till stora delar se till att skattebetalare i och hela ska hållas skadefria, det vill säga att man är väldigt tydlig med att man ställer upp med garantier. Om det är så att det behövs stöd ska man ha aktier i utbyte. Man ska också se till att det kan ske hyggliga rekonstruktioner, för stater ska i regel inte driva banker. Varför säger nej till detta bland annat i ? Ni är ju emot att vi ska göra skattebetalarna skadefria. 103 () replik: Det var mycket på en gång. Men jag tycker att skattebetalarna ska få ta del av de vinster som faktiskt finns att hämta ut och att de ska användas till långsiktiga investeringar. Det tycker jag är en ansvarsfull ekonomisk politik. Därför tycker jag också att det är väsentligt när man går in med skattemedel att ställa krav på ett medägande med de pengar som man stoppar in, så att man också får del av vinsterna. Tyvärr har det varit så runt om i världen att man oftast får ta förlusterna. Det tycker jag är ett grundläggande problem. Allt det här bygger i grund och botten på att vi har en ökande ekonomisk ojämlikhet. När man talar om finanskraschen i talar man ofta om subprime-lånen, men man talar väldigt lite om att man inte har haft någon löneutveckling i . Arbetare i medel- och undre arbetarklass i har alltså inte haft någon realinkomstökning på . Det blir en problematik i sig när man är helt hänvisade till att köpa en bostad. Jag tycker alltså att det tas lätt på problematiken. Jag tycker inte att vi ska gå in och överta eller socialisera banker. Jag menar att om det finns aktier till salu ska vi vara en aktiv part och köpa. 104 () replik: Just nu pågår ett samtal och en diskussion om hur vi bäst ska möta den kris vi befinner oss i. Det blir nästan lite apart att som Flamman härinne prata om bankernas övervinster just , åtminstone de europeiska bankernas. Svenska banker är enligt fortfarande relativt stabila, vilket jag är väldigt tacksam för. Det beror bland annat på de lagar som vi har stiftat i den här kammaren. säger nej i bland annat till att vi ska ställa upp på detta projekt tillsammans med andra europeiska länder som vi delar med de europeiska länderna vad gäller att möta dessa finansiella problem. Då säger att vi ska gå ur EU, att vi inte ska vara med på detta, att vi ska säga nej i . Varför säger du nej när vi ska skydda svenska och europeiska skattebetalare mot den kollaps som vi har sett på den finansiella marknaden, som började i men också har spritt sig till ? 105 () replik: Det är rätt intressant att se det som sker , att de som alltför ofta har sagt att staten inte är någon bra ägare nu anser att staten ska gå in och täcka upp och bringa ordning i den oreda som allt det här har ställt till. Det vi säger och också har sagt i jag vet inte riktigt vilken tolkning har gjort är att om vi ska gå in med gemensamma medel ska vi också kräva en del av ägarskapet. Det är att ta ansvar för skattebetalarnas pengar. Då kan vi vara med och styra utvecklingen och inte enbart överlämna skattepengarna till någon annan som i sin tur får göra vad de vill med dem. Där är vi mycket tydliga. Vi anser att vi måste ta det här ansvaret, för vi kan inte låta vanliga människor eller företag stå där med rumpan bar. Vi har ett ansvar att ta, och det är vi i beredda att ta. Vi kräver bara det som är mest väsentligt, att vi också ska kunna vara med och påverka och ta del av framtidens vinster. Visst har även banker i haft en total övervinstmaximering under en mycket . Och det har varit en brist på konkurrens inom banksektorn. Bland annat därför har vi . 106 (): fick vi en allvarlig finanskris i . Det var en egenproducerad kris med allvarliga följdverkningar i den reala ekonomin. Många blev arbetslösa, och det slog hårt mot många enskilda och familjer. Men kan vi i skörda en del av det som gjordes då för att klara krisen. Bankerna har ännu inte riktigt glömt i alla fall. De fick också lite tuffare regler att luta sig mot för att säkra finanssystemet. Det politiska systemet lärde sig att en stram ekonomisk politik är nödvändig för att skapa långsiktig trygghet och ge demokratin handlingsutrymme. Det är viktigt att vi inte glömmer den läxan. Vi vet inte hur finanskrisen slutar, men det vi upplevde kris har vi nytta av . Det är uppenbart att regelverken för banker och finansinstitut återigen måste ses över. Den extremt närsynta affärskultur som handlar om att maximera börsvärden är ett slags systemfel som skapar enorma risker i jakten på kortsiktiga vinster och bonusersättningar. Det är också farligt för ekonomin som helhet. Finansmarknaden behöver regler som skapar mer långsiktig säkerhet och långsiktiga ekonomiska värden. Men vi kan inte heller låta stora banker gå omkull. De överenskommelser som har träffats på bland annat EU-nivå är därför sannolikt nödvändiga. medverkar gärna också i breda uppgörelser på den nationella arenan för att garantera att människor kan få sina sparpengar säkrade och löner utbetalade och för att företagen ska få tillgång till krediter när det behövs. Det krävs alltså både internationella och nationella insatser för att klara av den kris som vi nu befinner oss i, och det är viktigt att vi lär oss även den här gången. Globaliseringen och den alltmer sammanflätade världsekonomin är ingen trygg hemmahamn. Den är ett stormigt hav med både möjligheter och stora risker. De extremt snabba prisväxlingarna på råvaror är ett bra exempel på det. Oljan kostade per fat, per fat en prisökning med . är priset nere i igen. Nästa fas i finanskrisens spår kommer att handla om den reala ekonomin, om lågkonjunkturen, om varsel och arbetslöshet och om hur människor och företag ska klara sig när allt inte längre går så bra som det har gjort med den borgerliga och moderatledda regeringen. Men har vi här ett svar från den moderatledda regeringen. För oss gröna är det uppenbart att vi måste bygga båten mer robust för att tåla stormar och hög sjö. En relativ trygghet kan vi skapa genom att stärka de små företagen och entreprenörskapet. En säkrare farkost får vi om vi producerar förnybar energi här hemma i stället. Det ger jobb och trygghet. I stället för att försöka gjuta mer olja på vågorna bör vi satsa på att ta hand om kraften i vindarna och solen. Att stärka den lokala ekonomin, som vi är med i den globala, med mer av forskning, utveckling och företagande ger oss både möjligheter och ett skepp som bättre tål finansvärldens skakningar och konjunkturens skiftningar. Men den viktigaste lärdomen är nog ändå att vi inte får lasta skutan för tungt om vi ska klara den oro och de vågor som globaliseringen oundvikligen bidrar till. Vi måste alltså ha en svensk samhällsekonomi och statsfinanser med god ordning och balans för att vara beredda på kriser och problem som kommer även . 107 () replik: vill att vi ska bygga detta rejäla skepp på det oroliga havet. Jag undrar om det då inte är centralt att vi bygger detta tillsammans med så många som möjligt som kan och vill arbeta. Min fråga till är: Hur tänker han sig att förslag om friår och minskad arbetstid ska möta detta behov av robusthet? Vi vet ju så väl att arbete också ger välfärd . Hur ska han komma över detta samband när han är för så mycket mer av tid och betald ledighet? 108 () replik: Det är en felsyn från en del av borgerligheten när man försöker framställa så att vårt främsta mål är att folk ska vara lediga i stället för att arbeta. Vi tror att det är viktigt att människor arbetar. Det är viktigt för människors hälsa men också för att vi ska ha en bra samhällsekonomi. Men det är också viktigt att människor får möjlighet att klara av sina liv. Det är så man till exempel ska se frågan om barntid. Där ger vi småbarnsföräldrar större möjligheter att klara av sina vardagsliv genom att ge ett stöd så att de kan gå ned i arbetstid när de har små barn. Borgerligheten väljer i stället att göra småbarnsföräldrar, och helst kvinnor, till hemarbetande som jobbar åt sina karlar. Vi tror att unga människor vill vara med och arbeta även om man har barn, men man måste också klara av sina liv. Frågan om friår kan vi kanske ta . 109 () replik: Det blev lite invecklat för när han försökte förklara att det är med arbete som vi bygger välstånd. Det är med arbete vi har byggt välstånd. Vi har skapat det vackra och fina land som vi lever i. Men det är också så att arbete ger välfärd . Det är därför den här regeringen, inte minst med stöd, har fokuserat så mycket på att människor ska ges möjlighet att försörja sig själva. Alla ska kunna bidra. På så sätt skapar vi ett mer robust . Vi ser att det finns resurser för att kunna satsa i tider av oro. I tider av strukturomvandling, konjunkturomvandlingar och finansomvandlingar kan vi lösa detta med insatser inom forskning, utbildning och arbetsmarknadspolitik. Jag har en sista fråga till . Han har lämnat detta med att bekämpa rikedomen till skillnad från sina koalitionskompisar i Vänstern som bara vill bekämpa rikedomen i stället för fattigdomen. Hur tror att han ska klara av att stå emot att återinföra en förmögenhetsskatt i en eventuell koalitionsregering? 110 () replik: Vi har aldrig varit inriktade på att bekämpa rikedomen, men om vi ska klara av en bra samhällsekonomi och satsa på människor som har det svårt och som inte klarar av sin vardag på samma sätt som du och jag måste vi också få in skatter. Vi tycker att det är viktigt och riktigt att de som tjänar lite mer också betalar lite mer i skatt. Det kanske är en ideologisk skillnad. Det är möjligt. Vi ser också att frågan om förmögenhetsskatten är problematisk. Det har jag sagt här i kammaren än under den här mandatperioden. Under den förra mandatperioden valde vi dock att ta bort arvs- och gåvoskatten eftersom vi tyckte att det var viktigare för den reala ekonomin att få bort den. Det har nog större betydelse när det gäller just jobb, som nu vill diskutera. 111 PER () replik: Grattis, , till att ni fick ett ja till att stanna kvar i EU. Det tog , men det är viktigt att nästan alla partier i är för EU och för att vi ska verka i EU. Om man bortser från några småsparkar på regeringen finns det faktiskt mycket jag kan hålla med om i ditt anförande. Jag tror möjligen inte att vi är helt igenom den första krisen. Jag tror att den här globala finanskrisen kanske är mer komplex än vad vi tror. Det vi möjligen har gjort , och som EU faktiskt har varit designer av, är att se till att förtroendet mellan bankerna och dem som lånar ut pengar till banker har återställts. Men det finns väldigt många dåliga krediter kvar i det här systemet, och det tror jag inte att vi har sett det värsta av . 112 () replik: Jag vill inte ge intryck av att finanskrisen är över och att vi bara kan prata om andra saker. Den första fasen i detta är säkerligen över , men det kan mycket väl hända saker som vi inte är beredda på . Det tror jag att man ska vara beredd på. Men i det lite längre perspektivet är problemet ändå till syvende och sist större när det gäller den reala ekonomin. Hur påverkar finanskrisen och effekterna av den reala ekonomin när vi har en pågående kraftig lågkonjunktur som drabbar delar av ekonomin? Om finanskrisen i stor utsträckning bidrar till att förstärka lågkonjunkturen kommer det också att ge spin-off-effekter som gör att vi får högre arbetslöshet och människor som kanske inte klarar av att behålla sina bostäder även i . Eftersom vi har en borgerlig regering som har skurit ned i trygghetssystemen och ställt många utanför kan också det bidra till att förstärka lågkonjunkturen genom att människor ställs på bar backe och måste söka sig till kommunernas socialbidrag i stället. 113 PER () replik: När jag är ute och träffar representanter för företag, framför allt basindustriföretag, säger de att en av de viktigaste sakerna nu är att få tillgång till billig energi. Jag håller med om att det är viktigt med förnybar energi, men det är också viktigt att vi använder de energiresurser vi har så väl som möjligt. Därför är min fråga: Hur har ni tänkt börja avveckla kärnkraftverk och inte bidra till att ställa till problem i den reala ekonomin? 114 () replik: Vi vill göra en kraftig omställning. Vi vill bygga om . Vi vill göra en kraftig omställning när det gäller energi, transportsystem, bostäder och så vidare. Det innebär mycket stora investeringar i som kommer att påverka , men den förändringen ger också utrymme för att successivt avveckla kärnkraften liksom oljan som energiråvara. 115 Statsrådet (): Det har varit en väldigt intressant debatt att ta del av. Jag kan instämma i mycket som har sagts. Vi kan återkomma till det. liknande finansmarknaden vid ett smörjmedel. Jag skulle nog hellre vilja likna det vid samhällets blodomlopp. Jag vet inte om ni har tänkt på det, men i vanliga fall tänker vi inte på att vi har ett blodomlopp som fungerar ända tills det kommer in proppar i systemet. När infarkten är riktigt nära är det fara å färde, och där befinner vi oss när det gäller det finansiella systemet. Vi har kommit därhän att vanliga människor och vanliga företagare nu upplever problemen konkret i sin vardag. När vi nu ska försöka åtgärda detta och bidra till att den här krisen kan klinga av tror jag att det är mycket viktigt för oss politiker att också ha de här människorna framför oss. Det är vanliga människors vardag. Vi måste skydda den vanliga företagaren i det här systemet. Det måste stå högst upp på vår agenda. Problem med blodomloppet uppstår hos oss som individer av olika skäl, men jag tror att det ganska ofta sker efter perioder av mycket omfattande vällevnad. I ekonomierna känner vi till att bubblor av olika slag som brister också övergår till finanskriser. Med en kombination av räddningsoperationer och en bra och god hushållning har ekonomier kommit på fötter igen inom loppet av efter en allvarlig infarkt. Våra egna erfarenheter är exempel på den typ av åtgärder och eftervård som har varit väldigt lyckosam. Detta bildar nu skola runt om i världen. sätt att hantera den stora kris som drabbade vårt system har med rätta blivit efterfrågat runt omkring. I länder som har man haft långt större svårigheter att komma på fötter igen. Det som vi klarade av på har tagit över . Om man undantar depression har de här svårigheterna på ett eller annat sätt klarats ut inom nationer eller åtminstone inom regioner. Genom globaliseringen är vi ju nu så intimt sammanflätade att när drabbas av en finansiell infarkt får den nästan lika förödande konsekvenser på andra håll i världen. Vi kan naturligtvis diskutera orsakerna till krisen i det har varit sådana inlägg här men jag tror inte att vi kommer ifrån att den egentligen har sina rötter i att två halvstatliga bolåneinstitut fick ett uppdrag av Clintonadministrationen att börja ge lån till låginkomsttagare och hjälpa dem till egna hem. Man gav lån till hushåll som knappt behövde sätta in någon som helst egen kapitalinsats i tron att fastigheterna skulle stiga i värde och på så sätt göra familjerna liksom kreditvärdiga i efterhand. var inne på en intressant dimension av detta när hon sade att reallönerna inte ökade . Jag tror att det är en riktig analys, och det pekar bara på hur komplex hela den här bilden är och vad som krävs för sådana här operationer. När man börjar manipulera grundvalarna vare sig det handlar om värdegrunden eller om de finansiella institutionerna är fara å färde, och det var vad som hände. Detta kombinerades också med att man hade bonussystem som premierade extra risktagande för både bankdirektörerna och de agenter som sålde de här lånen med fullständigt orimliga villkor, som innebar att man till och med i de värsta fallen hade negativ amortering. Man fick alltså pengar från banken , och de lades till skulden i tron att fastighetspriserna skulle stiga framöver. Det är naturligtvis oerhört skadligt med den typen av beteende. Men vi måste ändå komma ihåg att grunden var någon typ av missriktad välgörenhet. Den har också utvidgats under Bushadministrationen. Det verkligt svåra var naturligtvis när detta också kombinerades med en lågräntepolitik under . Det här tog då ytterligare fart. Det som också hände var att flera investmentbanker började förpacka de här dåliga huslånen i nya former av värdepapper, som man ansåg var säkra och som efterfrågades väldigt mycket av olika investerare. De kunde inte genomskåda de verkliga riskerna, eller i alla fall inte värdera dem på rätt sätt. Frågan är ändå om inte ett nordiskt land har råkat allra värst ut, nämligen . Där har vi i känt ett stort ansvar att hjälpa till i en mycket trängd situation, och vi har ett mycket bra samarbete med den isländska regeringen. Regeringen har , som flera talare har varit inne på, aviserat en lagstiftning om statligt stöd till kreditinstitut. Det här är ett förslag som vi i praktiken har arbetat med . Hur kan det vara möjligt? tänker den som vet att sammanträder . Jag ska strax gå igenom vad det här handlar om, men jag vill först påminna om att grunden ändå är att detta inte ska uppfattas som en brandkårsutryckning. Det här började egentligen efter den förra krisen i , när tillsattes. Den avlämnade sitt betänkande . Vi hittade detta betänkande i en skrivbordslåda på och har arbetat med det här. Det vi nu har gjort är att vi har brutit ut delar av det arbetet och försökt anpassa detta till den situation som råder. Det innebär inte att vi avslutar arbetet med ett långsiktigt regelverk som tidigare hette Offentlig administration av banker i kris. Vi talar numera om särskild förvaltning. Det arbetet kommer att fortlöpa och fullbordas , men är inriktningen den att på ta fram ett regelverk som kan användas i dagens situation och som också är anpassat till den utveckling som började med beslut och som fullbordas av .