prot · GW0932 · 2008-11-20 00:00:00 — Det finns många som tvekar om ett mer gränslöst , som ändå försöker sig på låga eller höga staket eller till och med små murar för att både stänga inne och stänga ute människor. Ändå vet vi i denna kammare av vår erfarenhet att öppenhet och frihet med god samhällsstyrning gör att välståndet blomstrar medan protektionism, som också så tydligt beskrev, lägger krokben för utveckling. Det vi med dagens fördrag söker skapa är en bättre fungerande, mer demokratisk och maktdelad struktur som blir mer rättssäker för alla, ett regelverk som skapar så goda förutsättningar som möjligt för politiken att verka och för att forma svar på vår tids utmaningar. Visserligen tycker att det regelverk vi behandlar inte är fullt så tydligt som vi skulle önska, men herr talman, det fördrag vi ska ta ställning till är avsevärt mycket bättre än alternativet, det som gäller och som vissa alltjämt verkar vilja hålla fast vid. Lissabonfördraget ger EU möjligheter att enklare öppna dörren för nya medlemmar, för hela . Det är bra. välkomnar alla som vill och som uppnår kriterierna. Fördraget som ligger på vårt bord ger en tydligare och öppnare beslutsordning än det gamla . Genom att anta det stärker vi det demokratiska inflytandet över den europeiska politiken genom att får medbeslutande i de frågor där vi ger EU exklusiv makt. Med det nya stärker vi mänskliga rättigheter, dels genom att EU:s rättsstadga får rättsverkan, dels genom att EU med det nya fördraget kan ansluta sig till om mänskliga rättigheter. Lissabonfördraget ger sammantaget EU bättre förutsättningar att fatta beslut med fokus på att lösa sakfrågor i stället för att idka byteshandel mellan äpplen och päron genom att kvalificerad majoritet blir det vanliga sättet att fatta beslut. EU får också med det nya bättre möjligheter att ta sitt globala ansvar. Vi får en tydligare ordning på utrikes- och säkerhetsområdet. Med det nya fördraget överlämnar vi helt klart en del makt till EU-nivå, främst för att bekämpa den gränslösa grova brottsligheten. Men vi gör det därför att vi tillsammans når mycket längre än vad var och en av oss gör själva. blir det på de områden där vi överlämnat makt till skillnad från en ny och tydligare roll för de nationella parlamenten. Vi ger oss alla bättre möjligheter att nå längre när det gäller kampen mot gränsöverskridande brottslighet, människohandel och terrorism som rättssäkerheten och vår granskningsroll i de besluten stärks. På det här sättet skulle jag kunna gå vidare och på i stort sett alla punkter konstatera att även om fördraget inte i alla delar motsvarar våra förväntningar är det ett klart steg framåt i förhållande till dagens . , som också det var en kompromiss den som då var möjlig är inte ett alternativ som jag och vill hålla fast vid. Det var också i ljuset av den kompromissen som vi medlemsländer beslöt att kalla samman ett konvent för att lägga fram ett förslag om EU:s framtid. Det var historiskt. har så många deltagit i dialog om hur vi ska forma ett regelverk för vårt gemensamma beslutsfattande. Den svenska har varit delaktig. utsåg vi ledamöter till konventet. Vi diskuterade i flera omgångar syn på framtidsfrågorna. Så diskuterade också andra medlems- och kandidatparlament sin syn på frågorna. I pågick dessutom utanför detta hus många diskussioner om de förslag som kom fram. Det fanns bortåt 200 aktiviteter, och fler än 130 organisationer lämnade in synpunkter. I remissrundan har många fler tillkommit. Processen har varit lång. Konventet resulterade i ett förslag till fördrag som den förra regeringen, med stöd av en bred majoritet i , skrev under. Dock fattade vi aldrig det slutliga beslutet. har vi haft val med det resultat som vi har i kammaren , och ska vi som ett av de sista medlemsländerna ta ställning till ett i delar justerat förslag till fördrag. Det är ett fördrag där bland annat EU-symbolerna flagga och hymn, vilka upprörde många, nu är borta, ett fördrag där parlamentens inflytande på EU-nivå stärks, ett fördrag som väl i sig varken är smalare eller vassare än det förra fördragsförslaget men som är förenligt med vår grundlag, ett fördrag som vi fattar beslut om helt i enlighet med vår grundlag och med konstitutionell praxis i fråga om EU:s ändringsförslag. Det är ett fördrag som vi självständigt ska ta ställning till i utifrån vår vilja, precis som alla andra medlemsländer. De flesta har redan gjort det. Det är vi som är fördragets ägare, vi medlemsländer. Fördraget som ligger på vårt bord är en regelbok för det gemensamma arbetet att utveckla vårt gemensamma hållbara där den inre marknaden förverkligas, där vi säkerställer ökad sammanhållning och förbättrat miljöskydd, främjar ekonomiska och sociala framsteg, respekterar mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och rättsstatens princip. Det är ett EU som underlättar för människor att förverkliga sina drömmar och ta vara på sina livschanser utan alla de hinder som vi byggt upp . vi ska ta ställning till måste sedan, herr talman, användas av oss i denna kammare, liksom av alla andra, för att med mod möta kommande utmaningar. Vi som är övertygade om att människors makt och möjligheter måste öka, som vill se ett fritt, grönt och rättvist EU, kommer att göra det vi kan för att inom detta fördrags ram politiskt fylla det med ett innehåll som blir både smalare och vassare, ett EU för framtiden, herr talman. Jag yrkar bifall till utrikesutskottets förslag i betänkandet. I detta anförande instämde () och (). 18 HANS () replik: Jag tänkte inte i detta replikskifte lyfta fram frågor om den svenska modellen och kollektivavtalen. syn på den svenska modellen och kollektivavtalen har med önskvärd tydlighet och på många olika sätt blivit klar utanför denna kammare . I stället skulle jag vilja ta upp en annan sak. Jag har haft bilden av som ett parti som i denna kammare stått upp för svensk alliansfrihet, för att ska hålla sig utanför militära allianser. Därför blir jag förvånad när jag hör så okritiskt försvara detta Lissabonfördrag där det så tydligt tas steg mot en militarisering av EU och där svensk alliansfrihet så tydligt undergrävs. I artikel 27 i Lissabonfördraget sägs: Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken ska omfatta den gradvisa utformningen av unionens gemensamma försvarspolitik. Den kommer att leda till ett gemensamt försvar. Hur kan dessa skrivningar vara förenliga med svensk alliansfrihet, ? Vidare står i artikel 27 att medlemsstaterna förbinder sig att gradvis förbättra sin militära kapacitet. På vanlig svenska betyder det att man ska upprusta militärt. Frågan till blir: Hur främjar man freden i genom att militärt upprusta, genom att höja sin militära kapacitet? talade inledningsvis om den centerpartistiska drömmen om . Jag skulle vilja be om ett förtydligande. Vad är den centerpartistiska drömmen om ? Är det ett militärt upprustat , sammanbundet av militärt samarbete, eller är den centerpartistiska drömmen om ett där som en alliansfri stat med en självständig utrikespolitik ensamt och tydligt kan agera för fred, säkerhet och demokrati? 19 () replik: Det finns en bred samsyn i denna kammaren om den svenska politiken när det gäller alliansfrihet. Den ligger fast. Om hade läst upp hela det avsnitt som han var inne och tittade i hade han sett vad det handlar om, nämligen respekten för respektive lands egen ordning i denna del. Det är därför vi inte har något som helst problem med detta. Det är därför inte heller har något problem i den delen. EU måste, , få ta på sig den roll som många länder förväntar sig. EU måste våga bli en global ledare, våga stå upp för fred och säkerhet också utanför våra gränser. Det gäller självklart på vår egen kontinent men också utanför våra gränser. Då måste vi klara den uppgiften inte bara med bistånd, inte bara med diplomati, utan vi måste, precis som vi gör i andra länder och som har lång tradition av, också vara med och göra det med militär trupp. Då handlar det om att hela EU måste vara berett att vara med, inte bara och några till utan alla behöver vara med och hjälpas åt. Drömmen om är en dröm för världen, en dröm där människor verkligen får frihet, där människor känner att de lever i ett öppet samhälle, där människor känner att vi tar ansvar för en grön och hållbar utveckling. Det är en dröm som är global, och den gäller också för . Därför måste vi våga försvara den drömmen. 20 HANS () replik: Jag ska börja med att erkänna att jag växte upp i en kompakt centerbygd i i södra . Jag tror att det första politiska möte jag deltog i var när jag i blöjor kröp under bordet då hade studiecirkel i halmslöjd. Efter att ha vuxit upp i den miljön måste jag säga att jag har svårt att känna igen mig i det Centerparti som här representerar, ett Centerparti som jag alltid trott stod upp för alliansfrihet. Tydligen är det så i värld att det med alliansfriheten blivit ungefär som med den svenska modellen, att den med fina ord lyfts fram i deklarationerna men i verkligheten, i det konkreta arbetet, inte betyder speciellt mycket eller till och med kan betyda det motsatta. Jag måste kort kommentera det sade om , att som alliansfri stat inte hade några problem med dessa skrivningar. Om man frågar det irländska folket hade de uppenbarligen stora problem just med dessa skrivningar. Ett av huvudskälen till att irländarna röstade nej till fördraget var att de såg att man där tog stora steg mot en militär upprustning. Det Lissabonfördraget och artikel 27 innebär är att man slår fast en tydlig ambition för EU:s medlemsstater att skaffa sig ett militärt försvar. Jag är förvånad att så okritiskt kan ställa sig bakom en sådan ambition, nämligen ett militärt försvar i . Om vi verkligen ska främja freden i såväl som i och resten av världen gör vi det knappast genom att spendera mer på militär upprustning. Det är knappast heller så att vi säkrar säkerheten i , och världen genom att låsa in oss i olika militärallianser. Om det är någonting vi kan lära oss av historien och det har pratats mycket om historien så är det att just militär upprustning och det faktum att länder låser in sig i olika militära allianser varit det största hotet mot fred och säkerhet för dem som lever på denna jord. 21 () replik: Jag förstår att känner sig lite främmande i den värld vi lever i. Han har uppenbarligen med sig bilder från tidig barndom. Men vi har tagit steget vidare ut i världen och ser att verkligheten har förändrats sedan vi var små. Vi vågar titta på verkligheten och dra en och annan slutsats, herr talman. Måhända förklarar det att jag och har olika åsikter i frågan. Vi i har tagit ställning för att tillsammans vara med och lösa uppgifter i . Att hjälpa flyktingar som befinner sig i en extremt allvarlig humanitär situation uppfattar jag som en viktig insats för fred och för människors rättigheter och möjligheter. Vi gör insatser i och diskuterar det just . Vi kommer till olika slutsatser i delar av de här frågorna. Men vi måste, herr talman, vara beredda på att inte bara tala här hemma i utan också ha modet att hjälpa människor i andra länder, både med bistånd och med fredsfrämjande och fredstvingande medel, helt i enlighet med vad vi är överens om på den universella nivån i FN. Det är ett uppdrag vi har. EU måste göra det. Jag överlämnar till självt att dra slutsatser av sin folkomröstning. Det är inte den här kammaren som ska besluta eller ta ställning till vad som ska vara uppfattning i den frågan. (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 9 § Statsministerns frågestund Klockan är , och det är dags för dagens frågestund. Jag ber att få hälsa statsminister välkommen. 23 (): Regeringen lade fram en redan då otillräcklig budget. har jobbkrisen vuxit, och den fortsätter att växa. Varslen är rekordhöga och fortsätter att komma. Senaste varslades 1 000 personer från . Vad gör regeringen? Kommer man med nya prognoser till ? Har man ändrat sin politik för att möta jobbkrisen? Skulle det behövas kraftinsatser? Ja, utan tvekan. Min fråga till är enkel, och jag hoppas att den har ett enkelt svar: När inte om kommer regeringen att återkomma till med förslag på en ny politik för att möta krisen? 24 Statsminister (): Låt oss först berätta lite om den svenska modellen. Företagen har ett ansvar slarva aldrig med företagens ansvar, ! Det är viktigt att diskutera vad företagen själva kan göra. De har mångåriga medarbetare som de har ett ansvar att hjälpa. Man får pröva hur länge man behöver sitta med varsel. Vi vet att alla varsel inte blir uppsägningar. För det andra ska Trygghetsfonden och nu komma i användning. Det handlar om ganska omfattande resurser. Jag har tittat på exemplet en metallarbetare som är . Det handlar om en engångsutbetalning på mellan och . Därtill finns omställningsstöd som kan handla om . Det handlar om att genomföra utbildning, coachning och andra aktiviteter. för samhällsdebatten som om dessa insatser inte existerar, trots att löntagare har avstått löneutrymme för att de ska finnas. av dem som använder omställningsförsäkringarna kommer aldrig ut i arbetslöshet. Vi har också ett ansvar. Vi ser till att det finns resurser på plats. : Börja berätta för svenska folket att det finns andra och viktiga resurser som står först när varslen duggar tätt. 25 (): Det var ju också ett svar. Man ska inte slarva med den svenska modellen, men man ska heller inte slarva med regeringsmakten. Att inte använda regeringsmakten nu när krisen växer för som går tycker inte jag är att ta ansvar. Svaret var väl att ännu har gått utan att regeringssammanträdet har använts till att förstärka jobbinsatserna. De 150 000 som regeringen nu räknar med går ut i arbetslöshet kommer att mötas av mindre insatser. De kommer att få mindre ersättning från trygghetssystemen, och de kommer att mötas av hör och häpna högre skatt när de förlorar jobbet, för det är regeringens orättvisa politik. Om fler förlorar jobbet blir det färre skatteintäkter. Då blir det tuffare för kommuner och landsting att klara välfärden. Kommuner och Landsting har bett om ett svar angående statsbidragen från regeringen för att kunna slippa säga upp folk ute i kommunerna. Det blir min fråga till statsministern: När kommer regeringen att lämna besked till kommunerna om statsbidragen? 26 Statsminister (): Med Socialdemokraternas politik möts de av högre skatter om de får behålla jobben, och deras arbetsgivare får också högre kostnader. Det handlar återigen om den svenska modellen: först det som är företagens ansvar, sedan det som finns till stöd i omställningsavtal, vilket är ett mycket viktigt instrument. Sedan handlar det naturligtvis om de offentliga resurserna högskoleplatser, yrkesvuxplatserna vi introducerar och de resurser som finns hos Arbetsförmedlingen. Jag reser till Arbetsförmedlingen och diskuterar resurser till stöd. De beskriver att det finns jobb, att många byter jobb på den svenska arbetsmarknaden och att det även fortsatt finns grupper som är efterfrågade. Förmedlar vi en korrekt bild av var vi just nu befinner oss? Utan rätt problemanalys blir det fel åtgärder. Börjar vi få signaler om att det saknas resurser ska vi ta fram sådana. Det kommer förmodligen att behövas mer av korta insatser i Arbetsförmedlingens verktygslåda, och det är vi beredda att titta på. Men missar helt beskrivningen till svenska folket av i vilken ordning man ska ta detta. Hon tjänar därmed inte den svenska modell som har tjänat svenska folket så väl. 27 (): är det över 1 000 personer som varslas. Bara i är det 900 personer. En rad andra företag varslar också, och vi börjar få en ekonomisk situation i som är väldigt dramatisk. Jag ser en häpnadsväckande brist på aktivitet hos regeringen. Många är nu oroliga för om de kommer att klara sin arbetslöshet när de får gå från jobben och vad som händer när de får en halvering eller ännu värre av inkomsten. I går hörde vi att den linje som regeringen har drivit stenhårt börjar vackla hos . De säger nu att vi kanske måste höja a-kassan i alla fall. Det är naturligtvis många som känner så när läget är sådant att väldigt många kommer att bli arbetslösa. Kommer att stå kvar vid linjen att fortfarande skära i a-kassan? 28 Statsminister (): Den som bär regeringsmakten kan inte slarva med orden. Vi har inte massvis med människor som kommit ut i arbetslöshet. Vi har omfattande varsel. Med vår erfarenhet från svensk historia vet vi att varsel är början som går att använda till stöd för människors omställning för att komma vidare på arbetsmarknaden. För detta finns omfattande stödresurser, delvis för att löntagare har avstått det i sina löneutrymmen, delvis därför att vi har en arbetsförmedling som blir allt bättre på att matcha vidare på den svenska arbetsmarknaden den arbetskraft som dessutom är efterfrågad. Regeringen jobbar fortsatt med att se till att folk kommer vidare i arbete. Oppositionen tycks ta för givet att alla ska ut i arbetslöshet och leva på a-kassa. Min idé är att folk ska komma i jobb, komma vidare på arbetsmarknaden, och vi ska försöka säkerställa att så blir fallet. Vi har fortfarande tid att också finnas till stöd i den varselprocess vi nu ser. Det finns en risk att detta fördjupas och att det blir i form av en bredare arbetslöshet. Då ska vi följa det med andra typer av åtgärder också. Men ni beskriver inte korrekt hur det ser ut . 29 (): Jag tycker att det är makalöst. I början av den här krisen fick jag höra hur statsministern sade att det är några som blivit varslade, men det kommer kanske inte att hända någonting. står statsministern fortfarande och säger samma sak. Det är makalöst hur man kan sätta på sig sådana skygglappar när företag efter företag i varslar en stor del av sina anställda. Det sker heller inte bara i , utan det sker runt om i och världen. Då säger ni: Vi behöver inte göra så mycket. Vi har en massa pengar i våra system. Men vad ni har gjort är att skära i trygghetssystemen. En halv miljon människor står utanför trygghetssystemen, vilket de inte gjorde tidigare. Många av dem som kommer att bli arbetslösa eller , kommer inte att ha råd med lånen på sina hus. De kommer inte att klara av sin livssituation. Men statsministern står fortfarande och säger att det kanske inte kommer att hända så mycket. Lyssna ute i verkligheten på hur det ser ut ! Försök att sätta dig in i hur människor har det och hur ekonomin ser ut i stället för att hålla den här linjen, för det kommer inte att hålla. Det kan jag garantera statsministern. 30 Statsminister (): Jag har i närtid varit på Arbetsförmedlingen i och i . Vi har talat med den samordningsperson vi har, , i som finns till stöd för att se till att de offentliga resurserna kommer på plats. Det finns väldigt mycket resurser hos Arbetsförmedlingen. Det finns högskoleplatser. Det finns möjligheter att komma vidare. Vi har och Trygghetsfonden. Om ändå är på det humör han verkar vara tycker jag att han ska passa på att åka ut till någon av de arbetsplatser där fordonsindustrin har tunga varsel och berätta lite om intressanta idéer när det gäller miljöskatterna. Berätta om vad ni vill göra med de bilar som produceras på Torslandaverken. Berätta om kilometerskatterna och om de försämrade förmånsvärdena. Berätta om dödsstöten för den svenska fordonsindustrin, nämligen förslag. Berätta vad har sagt till dig att hon vill göra när hon ska stödja det. 31 (): En halv miljon människor står utanför a-kassan. De som är beroende av a-kassan har fått sänkt ersättning på grund av regeringens politik. 900 personer hemma i fick beskedet att deras ekonomi och deras liv helt kastas omkull. I har 1 300 personer drabbats av varsel. Där bor 26 000 människor. av dem står utan a-kassa, räknar man med. Kommunen har haft ökade kostnader för socialbidrag . Dessutom har regeringen fryst de generella statsbidragen för . kommun och många fler efterfrågar initiativ från regeringen. Inom Metall i har av medlemmarna drabbats av varsel. Människor är oroliga. Deras inkomster halveras. De får straffskatt av regeringen när de blir arbetslösa. Men deras kostnader är desamma för boende, mat och barn. 100 000 fler arbetslösa ska dela på 15 000 platser inom arbetsmarknadsåtgärder. Generaldirektören för Arbetsförmedlingen efterfrågar resurser i finansutskottet. Och står här och har inga svar. 32 Statsminister (): Jag har massvis med svar men kanske inte de vill höra. Får jag bara korrigera att vi inte har 500 000 människor utanför a-kassan, vi har 1,2 miljoner. 700 000 av dem stod utanför redan före valdagen och upplevdes aldrig som något problem, efter vad jag hörde, av vare sig eller Socialdemokraterna bara så att vi korrekt beskriver hur ser ut. Får jag säga att vi uppfattar att vi i när vi har fått varsel ska finnas till stöd med de många insatser jag har nämnt, offentliga såväl som de som finns i omställningsförsäkringar och med det ansvar vi menar att det enskilda företaget har att vara till stöd för att människor ska komma vidare på arbetsmarknaden. Det är möjligt att alla inte gör det. Men i en hel del fall, som jag tagit del av, talar man om mycket kvalificerad arbetskraft som är intressant för andra delar av , andra företag, och till och med efterfrågas i och , där man fortsatt har ett något bättre arbetsmarknadsläge. Menar att vi inte ska testa de möjligheterna, att inte allt arbete ska inriktas på att de ska komma vidare till annat arbete? Menar hon att vi ska vi stå här och framställa det som att alla redan har fått sparken, att alla redan ska leva på a-kassa och ingenting annat, när vi gör allt vi kan för att de ska komma vidare till annat arbete? Det måste väl ändå vara idén med politiken. 33 (): Jag förstår att statsministern inte kan ge något besked, för regeringen har ingen politik för den här situationen. Människor är oroliga. Ta människors oro på allvar! Jag kan förstå om inte du förstår hur det kan vara att vara Volvoarbetare och få sin inkomst halverad . I stod det att på Stureplan har de inte råd med fem glas längre, men med två glas. Det åtminstone kanske statsministern förstår. Jag blir verkligen upprörd när jag hör dig helt negligera människors oro, helt negligera de kommuner som efterfrågar stöd, hjälp och ett initiativ från regeringen. Du har inga andra svar att ge än du hade för . Signalerna har funnits väldigt länge, men regeringen ändrar inte sin politik. Det är samma politik i högkonjunktur som i lågkonjunktur oavsett hur människor drabbas och hur deras vardag förändras. Jag blir väldigt orolig. 34 Statsminister (): Jag tror visst att man ska göra en förändring eftersom vi drog ned volymen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, någonting som användes under bättre konjunkturer i de majoriteter fanns med i mest för att dölja arbetslöshet. Vi tyckte att det var bättre att folk hade ett jobb när konjunkturen var god. När konjunkturen försvagas kan det finnas anledning att titta på också mer kortsiktiga instrument för att stödja omställning. Min uppfattning är att den arbetskraft som varslas kanske är den mest attraktiva och den som det är störst möjlighet att få vidare till annat arbete. Det är förmodligen grupper som står längre från arbetsmarknaden som är de som verkligen får det svårare i lägen när varslen duggar tätt. Men det är fortsatt korrekt att beskriva det som att i stora delar av landet fortsätter arbetsmarknaden att fungera. Folk får jobb. Folk byter jobb. Det är viktigt att förstå för att se hur vi har satt samman våra åtgärder för att stödja i den situation som vi nu befinner oss i. kommer motsvarande av bnp i finanspolitiska stimulanser från denna regering. Vi är i nivå med det man talar om i EU och det mesta vi ser också i andra länder. Det kommer att vara ett stöd för att dämpa konjunktureffekterna. ordförandeskap i EU och finansmarknaden 35 (): Jag har en fråga till statsministern som handlar om finanskrisen och EU:s roll. Vi kommer ju att fatta ett beslut om Lissabonfördraget. Det är någonting som vi i och även de andra allianspartierna tycker är väldigt viktigt. är ordförandeland i EU.