prot · GW0914 · 2008-10-16 00:00:00 — Hur ofta pratar vi om det livslånga handikapp många människor har som inte fick de här grunderna i att läsa, skriva och räkna? Hur ofta samtalar vi om vilka politiska företrädare eller skolor som ansvarar för att vi faktiskt släpper igenom barn och ungdomar utan att dessa fått de grundläggande kunskaperna? Hur ofta pratar vi om vilka medel vi ska använda för att i grunden ändra på detta? skrev tidningen om hur kommun lyft eleverna på ett mycket påtagligt sätt genom att införa nationella prov och kontroller av läskunnighet. Den tidigare ordföranden i barn- och utbildningsnämnden, socialdemokraten , är mycket nöjd och vill att statsrådet fortsätter på den inslagna vägen att till och med att göra kontroller redan i förskolan. Det finns många andra positiva exempel från hela som visar det egentligen helt självklara, att ju tidigare man har riktiga uppföljningar av våra barn, desto bättre är det. Det kan vara betyg, det kan vara någon annan typ av skriftlig uppföljning. Namnet är inte så viktigt, bara det görs. Därför är jag mycket nöjd med att den nya alliansregeringen äntligen börjar göra förändringar till det bättre på många områden, alltifrån en mer pedagogisk förskola till fler kunskapsuppföljningar och betyg i den vanliga skolan och en förbättrad lärarutbildning, som vi hörde är på gång, och även till speciallärare. Gymnasieskolan kommer att göras om från grunden. Det kommer äntligen att bli en tydlig yrkes- och lärlingsutbildning. Det är bra att Socialdemokraterna närmat sig alliansens förslag inom skolområdet. Jag tror att det är oerhört viktigt att grunderna i skolpolitiken har ett stöd hos en bred majoritet i som håller . Detta är självklart inte minst viktigt för barn och ungdomar men också för framtid. 403 () replik: Det var mycket som var självklart i inlägget från min kollega här, så det var mycket som jag kunde hålla med om. Men det var en sak som jag reagerade lite på när han talade om , den kommun som jag bor i, och jag känner som intervjuades i tidningen. Det är ganska intressant att följa utvecklingen i på det sättet att man skapar positiva förväntningar när det gäller barn och ser ganska omedelbara positiva resultat. Man gör systematiska utvärderingar av hur rektorer och lärare fungerar i skolan, som kan påverka resultaten otroligt mycket. Det är den positiva sidan. Men vi ska inte glömma bort att det råder en ganska stor politisk strid i , som handlar om att just nu genomför ganska kraftiga nedskärningar i skolorna. kommun är en av de kommuner där barngrupperna i förskolan ökar mest i hela . Det går inte att bara fokusera på de delar som man vill se. Man måste också ge lärare och skolor förutsättningar att jobba med barnen och nå resultat. Om det är vi inte överens i och uppenbarligen inte i riksdag. 404 () replik: Jag tycker att kommun är ett intressant exempel, men det finns många andra intressanta exempel i hela . kommun hade mycket dåliga resultat i skolutbildningen innan de startade upp detta, och det vet om någon. Genom att man införde nationella prov, kontroller av läskunnighet och så vidare lyfte man eleverna i , men inte bara här. Jag har också erfarenhet nerifrån min egen kommun , där jag satt i barn- och utbildningsnämnden. Vi införde också läskontroller, skriv- och mattekontroller tidigt i skolan. Och är en av de kommuner som faktiskt har utmärkt sig, inte bara genom låga kostnader för skolan utan också för att våra elever har kunnat lära sig betydligt bättre än genomsnittet i . Den politik som vi nu håller på att genomföra nationellt är alltså utprovad i många kommuner, inte bara i och utan i många andra, och där fungerar den och ger eleverna det som vi är ute efter. 405 () replik: Jag delar uppfattningen att tidigare uppföljningar och en kontroll av hur skolorganisationen fungerar, hur rektorer och lärare tar sitt uppdrag på allvar, vilka förväntningar man har på barnen spelar stor roll. Men man kan inte bryta ut bara den delen av resa. Problemet för var att den var en kriskommun som satsade nästan minst på skolorna av alla kommuner i hela landet. kommun bestämde sig för att göra stora satsningar ekonomiskt för att göra det möjligt att nå de bra resultaten. Det handlar alltså både om en bra styrning och om de resurser man har, men det handlar också om en ambitionshöjning. Problemet i är att man nu genomför en återgång med kraftiga besparingar i skolorna och en kraftig ökning av barngrupperna i förskolan någonting som jag tror kommer att förstöra en del av de resultat som vi har sett i . Om det råder det konflikt i mellan den tidigare socialdemokratiska och den nuvarande moderata majoriteten. Också i riksdag har vi förslag om att satsa 3 miljarder mer på skolan för att kunna utveckla kvaliteten. Det är någonting som vi tyvärr har en konflikt kring i riksdag. Jag tror att man behöver både styra, satsa och investera i skolan. 406 () replik: Det är klart att känner till . Men det är nämligen så att Dagens Samhälle har intervjuat rektorer, som är kollega till och så vidare, och där kommer det inte fram att är på stark tillbakagång. Tvärtom är man stolt över sin kommun och verkligen berättar om skillnaden nu mot . Vad jag vill säga med detta är hur viktigt det är med tidiga uppföljningar, för det har inte varit någon självklarhet. har vi inte Vänsterns företrädare här. Men man är fortfarande total motståndare till skriftliga utvärderingar, kalla det betyg eller något annat, vilket egentligen alla , inklusive Socialdemokraterna har jag förstått, faktiskt anser är bra och ger eleverna tidigt en utvärdering så att de får rätt kunskaper. 407 () replik: Jag läser inte bara tidningar, utan jag besöker frekvent olika skolor, pratar med lärare och elever. En form av utvärdering som sker mycket tidigt, mycket nyanserat, frekvent och regelbundet är utvecklingssamtalen mellan elever, lärare och föräldrar. Det är en metod som har utvecklats . Vad är du beredd att göra för att bidra till att utveckla den metoden? Den är effektiv och den är också bra. Den glöms bort, men den existerar. Min bild är att det som sker i klassrummet mellan läraren och eleven i den praktiska vardagen, i undervisningssituationen, är det som är det viktiga för inlärningen. Varför anslår inte regeringen mer pengar till lärare, fler vuxna och personal i skolan? Varför satsar inte regeringen för att rektorerna ska få möjlighet att verkligen utöva ett pedagogiskt ledarskap? Det är någonting som du måste svara på om dina resonemang ska vara trovärdiga. 408 () replik: Först kan jag hålla med om att det är viktigt att åka ut i verkligheten, besöka skolor och så vidare, och jag gör det ofta. Jag var själv lärare . Jag delar också uppfattningen att läraren i klassrummet kanske har den viktigaste funktionen för en god inlärning, absolut. Hur många kvadratmeter det är per elev, hur ny skolan är och så vidare är viktigt, men det är faktiskt utbytet mellan lärare och elev som ger den allra bästa förutsättningen för en god inlärning. Och det var precis det som jag hade som huvudtema i mitt anförande. säger att det måste vara mer resurser till skolan. Jag menar att vi har en skola som vi kanske tillför mest resurser om vi räknar alla resurser till skolan. Ändå har vi rasat från ett ganska gott utgångsläge till ett betydligt sämre . Jag hoppas att de åtgärder som regeringen och nu genomför kan återföra oss till en topplacering igen. Våra resurser är ganska bra resurser om vi utnyttjar dem bättre. 409 () replik: Jag besöker många skolor och pratar med många lärare och med personal. Jag får ett mycket bestämt intryck av att det i de flesta fall är resursfrågor som är avgörande. Man vill ha mindre undervisningsgrupper, man vill ha mer tid för barn som har större behov än andra barn. Därför föreslår vi i vår alternativbudget till en satsning på just personalfrågor. Du nämnde inledningsvis pedagogiskt ledarskap i ditt anförande. Då är det mycket viktigt att du följer upp det. På vilket sätt är regeringen beredd att verka för att rektorerna ska få mer tid till just pedagogiskt ledarskap och verkligen leva upp till det som är innehållet i rektorsutbildningen? Det här är ett stort problem som de känner igen på skolor runt om i landet. Tala nu om på vilket sätt ni tänker ordna mer tid till rektorerna för det pedagogiska ledarskapet! 410 () replik: Mer resurser till skolan ja, men det är ju precis det som regeringen nu föreslår på olika sätt. Speciallärarutbildningen, som har varit nedlagd av den gamla regeringen, sätts nu i gång. Den gamla regeringen hade på sig att försöka lösa de saker som man nu i en skuggbudget lägger på 3 miljarder, alltså monopolpengar, efter att man avslutat sin sejour 2006. Det blir ju en skuggbudget där man satsar på en sak som man hade på sig att försöka förändra. lägger regeringen fram riktigt aktiva förslag till en ny lärarutbildning, till speciallärarutbildning och en massa andra åtgärder för att återföra oss till toppen i utbildningsväsendet i världen. 411 (): Det är ingen underdrift att säga att det händer väldigt mycket inom svensk utbildningspolitik just . Regeringen har sett till att ta ett helhetsgrepp om allt från förskolan till forskningen. Speciellt inom den högre utbildningen och just forskningsområdet händer det väldigt många spännande saker just . Först och främst är forsknings- och innovationspropositionen alldeles närstående. Vi har högskolepropositionen på väg fram. Vi har den utredning som fortfarande pågår om lärosätenas självstyre och vi har den så väldigt viktiga studiesociala utredningen som den här regeringen orkade ta fram men som den förra regeringen mer eller mindre struntade i. Alliansregeringen tar ansvar för studenternas hela sociala situation, det som den tidigare socialdemokratiska regeringen tyvärr inte orkade med. Det är ju efterlängtade delar, den ena delen efter den andra: forskning och innovation, kvaliteten i högskolorna, studenternas situation och autonomin för de enskilda lärosätena. Det är efterlängtade satsningar och efterlängtade delar som det också finns ett behov av. Det är klart att behovet är ganska stort, för det var stiltje , under tidigare regering. Om ska vara en ledande kunskapsnation krävs det att vi stärker hela vårt utbildningssystem, att vi framför allt också gör det redan från och de tidiga åren. Då kan vi inte fortsätta med den politik som var allenarådande då vi såg att alldeles för många inte lyckades klara sig igenom , då alldeles för många inte lyckades klara sig igenom gymnasieskolan. Det var en utslagnings- och sorteringspolitik som den tidigare regeringen stod för. vet vi tyvärr att var tredje 20-åring i inte har godkända betyg från gymnasiet var tredje svensk 20-åring. Det är inte en rättvisepolitik. Det är en sorteringspolitik som den tidigare regeringen bär ansvaret för. En av de viktigaste grunderna just för kvalitet i högre utbildning och för att ge möjlighet för så många som möjligt till en högre utbildning är att vi har en stark och bra grund- och gymnasieskola. Det är också det som regeringen är i full gång med att förbättra. Grundstenen i den högre utbildningen är att vi ska vara en ledande kunskapsnation, att vi ska ha utbildning av hög kvalitet och att vi också ska ha möjlighet till lärande genom hela livet. Det handlar både om ett rättviseperspektiv och om ett tillväxtperspektiv. Rättviseperspektivet är att de som har förkunskaper och kommer in på högskolan också ska kunna studera oavsett vilken bakgrund de har, vilka ekonomiska förutsättningar de har eller vilken typ av inriktning som de väljer. Det är en rättvisedel. Tillväxtperspektivet handlar om att det är så otroligt viktigt för den ekonomiska tillväxten och för tillväxten i stort att vi har en bra utbildning i hela systemet. Men det är också viktigt att vi ser till att företag, myndigheter och andra får den kompetensförsörjning som de behöver. och jobb stannar . och jobb har vi inte råd med den välfärd som vi önskar. Det är också viktigt att vi satsar på bra kvalitet i den högre utbildningen, som flera har varit inne på. Utbildning är ju en investering. Det är en investering i både tid och pengar för den enskilde studenten, men också för samhället i stort. Därför ska också den som väljer att bli student kunna ha jämförbara data mellan olika typer av utbildningar så att man kan välja. Passar den här utbildningen på just det lärosätet mig bäst eller ska jag gå på något annat lärosäte? Det är en typ av bra, jämförbara data som regeringen nu också tittar på för att studenterna ska kunna säkras den kvalitet de vill ha i utbildningen. Själva utbyggnaden av högskoleplatserna har varit bra. Det trista är ju att Socialdemokraterna har haft skygglapparna på och ansett att det är kvantitet i stället för kvalitet som ska gälla. Det innebär också att det nu finns ett ganska stort hål för alliansregeringen att fylla, ett hål som vi har börjat fylla på ett mycket bra sätt och som vi kommer att fortsätta med i de olika delarna. Det är ett trendbrott inom högskolepolitiken som alliansregeringen står för. kommer forsknings- och innovationspropositionen. Mycket spännande delar finns i den, väldigt viktiga delar som stärker ställningen för som forskningsnation och gör att vi klarar oss och har en god konkurrensförmåga i den globaliserade värld vi lever i. Alliansregeringen har ju insett att det inte enbart går att luta sig mot gamla meriter. Det krävs kraftfulla tag. Det är en historiskt hög och stor satsning som görs på forskning. 2,4 miljarder redan första året. Totalt satsas för att stärka svensk forskning. Det är en historisk och fantastisk del som alliansregeringen arbetar med. För att förbättra spetsforskningen och de excellenta miljöerna stärker vi basanslagen men också den stora satsning på strategiska forskningsdelar som någon har varit inne på tidigare. Regeringen kommer att fortsätta att satsa på två viktiga delar, bland annat med de propositioner som är på väg fram, för att stärka som en god kunskapsnation i den globaliserade världen. 412 () replik: Först tror jag att det är rätt som säger, att vi ser ett trendbrott i högskolepolitiken. halkar ju efter, både när det gäller våra ambitioner för arbetskraften och jämfört med andra länder. Man kan säga att det blir en paus i högskolepolitiken eller att det är en parentes i högskolepolitiken eftersom ingenting händer. Man omfördelar anslag inom ramen. Man gör ingenting nytt för framtiden. Jag tolkar det nästan som att det var ett erkännande för att man har gjort fel när man säger att det är viktigt att näringsliv och förvaltning får den kompetens som behövs. Var det då fel att dra ned på komvuxplatserna i den konjunktur vi befann oss i? Var det fel att dra ned på arbetsmarknadsutbildningen och högskoleplatserna, nu när vi hör att säger att man misslyckades med 90 000 rekryteringsförsök? Hade det inte varit bättre att de människorna hade kommit i jobb i stället för att stanna kvar i arbetslöshet? 413 () replik: Om menar att den här regeringen har tryckt på pausknappen vad gäller högskolepolitiken var det en totaltryckning på stoppknappen under den förra regeringens styre därför att det var så mycket stiltje på området. Det finns en otrolig förhoppning, en otrolig förväntan och en glädje över det som alliansregeringen har gjort och för de stora propositioner som är på väg fram, eftersom den tidigare regeringen inte lyckades prestera, inte lyckades ge de enskilda lärosätena det självstyre som de behöver, den möjlighet till samverkan som de behöver, de ekonomiska förutsättningar som de behöver och möjligheten att profilera sig och vara excellent som de behöver, en mångfald och en profilering som gör att står sig starkt i den globaliserade värld vi befinner oss i. Det klarar alliansregeringen. Det klarade inte den socialdemokratiska regeringen. 414 () replik: Det jag menar med paus är att om man jämför med andra länder ser vi att vi halkar efter både när det gäller hur mycket resurser vi satsar på högskolesektorn och när det gäller andelen unga människor som går vidare till högre utbildning. Vi tappar kompetens i arbetskraften. Vi går ned jämfört med tidigare generationer. Det kanske är ett medvetet val. Jag tror inte att det är så möter framtiden. Jag skulle nog beskriva det som förlorade år i alla fall. Oavsett detta kan du säga att det finns glädje där ute. Men det finns också en viss oro. Jag vill återknyta till någonting som sades förut. Jag tolkade det som hävdade förut som att vi hade för många högskolor och universitet så att det blev problem för de unga forskarna. Delar den beskrivningen av svenskt högskolesystem? 415 () replik: Jag är den första att hålla med om att det är en tråkig utveckling att vi har så otroligt många tomma platser på våra högskolor och lärosäten. är högskolorna tvingade att betala tillbaka. Det är inte bra. Vi behöver ha många som utbildar sig. Men att i det läget när det finns så många tomma platser endast säga att den stora lösningen för svensk utbildningspolitik är att lägga på ytterligare tomma platser är inte lösningen. Lösningen är att satsa på grundskola, att satsa på gymnasieskola och att satsa på vuxenutbildning så att fler kan ta sig in till den högre utbildningen. Det är vad den tidigare regeringen inte lyckades klara av. Det är därför så många inte ens är behöriga till en högre utbildning men hade kanske velat gå en sådan utbildning. Det är en utslagning och social snedrekrytering som den tidigare regeringen i mångt och mycket är ansvarig för. 416 () replik: Det målas upp en bild av att det görs oerhört mycket på olika områden. Men det man gör är att tillsätta utredningar lärarutbildning, studiemedel, rektorsutbildning, gymnasieskola, villkor för olika skolformer, skollag, ökad frihet för lärosäten, resurstilldelning och en hel del annat. Vad det ska bli av allt utredande har vi inte klart för oss. Men vi kan ändå känna igen en del strukturer i förslagen. Ni har inte heller tillfört undervisningen i och gymnasiet mer resurser. Utredandet har i stället bidragit till oro, funderingar och viss turbulens. Skolans kvalitet har inte påverkats av era åtgärder. Det är anmärkningsvärt att vi kan se i direktiven och i viss mån av val av utredare att mycket av inspirationen till utredningarna har hämtats i gamla tiders skolsystem. Varför söker ni så många av era idéer i tider som varit? 417 () replik: har helt rätt i att regeringen har tillsatt många utredningar, men det finns också ett stort behov av det efter Socialdemokraternas tidigare stora misslyckande vad gäller och gymnasieskolan. Det är inte rättvist att av elever inte lyckas ta sig igenom själva . Det är inte rättvist att så många inte klarar sig igenom den gymnasieskola vi har. Därför måste vi hitta nya typer av system som ser framåt, som ger en bättre utveckling och ger rättvisa för de elever som finns i grund- och gymnasieskolan. Det är en politik som alliansregeringen står för. Det är inte den utslagningspolitik som Socialdemokraterna står för. Däremot välkomnar jag det ena steget efter det andra till alliansregeringens förmån, som Socialdemokraterna nu verkar ta. 418 () replik: Det där var en ytskiktets argumentation som inte gav särskilt mycket vägledning i praktiken. Vad är det som är modernt med att skapa en lärarutbildning där utbildningen blir kortare ju yngre barn man ska ta hand om? Vad är det som är modernt med det? Vad är det som är modernt med att göra det svårare för dem som går yrkesprogrammen att gå vidare till andra studier om de vill göra så? Vad är det som är framtidsinriktat i att bygga en gymnasieskola som mer liknar den jag gick i än den som behövs i dagens läge? Glöm inte att vi ger 3 miljarder mer i resurser för vuxna och för lärare i skolan. Det är en kvalitetssatsning. Men ni har inte satsat ett öre. Det är mycket snack och lite verkstad. 419 () replik: Det som är modernt, men framför allt rättvist, är att se till att de barn som kommer in i ska få det stöd och den hjälp de behöver så att de klarar sig och får den kunskapsnivå de behöver för att ta sig vidare i systemet. Det som är modernt och framför allt rättvist är att de elever som träder in i gymnasieskolan ska klara sig igenom systemet. Det som är modernt och rättvist är att se till att de som vill gå vidare till en högre utbildning ska få möjlighet till det men också att de som vill gå ut i jobb ska få den möjligheten. Det är en modern och rättvis politik att ha valfrihet till kunskap, jobb eller fortsatt utbildning. 420 (): Jag har suttit i , och med andra ord firar jag tioårsjubileum . Innan jag blev riksdagsledamot var jag forskare och såg med de ögonen på den verksamhet som jag lärde mig att se från en politisk utgångspunkt. har vår utbildningsminister gått hem och tar förmodligen praktiskt ansvar genom att förhöra sin son på läxor eller annat. Men jag tänker ändå lyfta fram en del som har med forskning att göra. får vi en proposition på bord som gäller forskning. Jag väntar med spänd förväntan på vad den ska innehålla. som jag satt i opposition hade vi anledning att mer än en gång från talarstolen tala om att vi var missnöjda. Det gällde friheten, resursfördelningen eller styrningen. Det var många olika delar. Jag kan inte instämma i att det inte gjordes något, men det som gjordes var alldeles för lite och en del som gjordes gick åt fel håll. finns ett antal prioriteringar som jag skulle vilja lyfta fram. Jag är angelägen om att lyfta fram dem därför att de är precis vad som inte har gjorts tidigare men som kommer att göras. En prioritering gäller organiseringen av forskningsråden. Det gjordes en utredning och omorganisering för mindre än . Det är viktigt att den får sätta sig, får finnas kvar och hitta sina former i ett slags frihet. Vi behöver inga ytterligare organisationer som ska centralisera vår forskningsorganisation. Vi behöver mångfald inom forskningen. Det har vi , och det kan vi satsa vidare på. Det som inte finns i vårt land och som vi borde ha haft tidigare, men som jag hoppas att vi får fart på , är ett råd inom ramen för den politiska organisationen. Många länder som har varit framgångsrika när det gäller forskning och utveckling har en sådan rådsfunktion, ofta med statsministern eller motsvarande som ordförande, till exempel det globaliseringsråd som finns . Som exempel kan nämnas , , , , , och andra länder. Varför finns detta? Huvudmotivet är att stärka underlaget för och kvaliteten i de övergripande nationella forsknings- och innovationspolitiska prioriteringarna i regering och parlament. En annan viktig del är att stärka den myndighet vi har för att bygga broar mellan forskning och företagande innovationer. är överlägset i fråga om att samla aktörer i projekt så att vi blir framgångsrika med våra idéer till företagande. Därmed stärks de långsiktigt kvalificerade jobben. De strategiska satsningarna ministern talade om måste garanteras vara adekvata för både forskare och näringsliv. har en kvot på 1,4. Det innebär att 1 miljon från staten via är lika med 1,4 miljoner från näringslivet. Då blir det en stor samlad resurs. Därför är det jätteviktigt att näringslivet får vara med och bestämma vilka strategiska satsningar som ska göras. Vi måste ombesörja att vi får den delen för att säkra de långsiktigt kvalificerade jobben i , och de behövs för att ska vara en stark forskningsnation . Jag vill självklart lyfta fram den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen. Den är viktig. För oss kristdemokrater, ett värdeorienterat parti, är forskningen på de områdena grunden till vår ideologi. Därför är fakultetsanslagen viktiga. Jag nämnde i ett tidigare replikskifte att vi inte har haft någon som helst modell över hur pengarna har fördelats. hoppas jag att vi i vår forskningsproposition kan komma fram till en modell som är öppen så att våra lärosäten kan veta hur man värderar dem. När det gäller det jag nämnde i ett replikskifte och som lyfte fram att vi har för många högskolor i förhållande till befolkningsunderlaget i relation till nationen hann jag egentligen inte utveckla den idén. Vi har inte för många högskolor. Vi är en kunskapsnation.