prot · GV09122 · 2008-06-04 00:00:00 — Det var många som sade just att detta att få gå upp och ta på kläderna själv var hälsa. Hälsa var också att inte behöva ta mediciner, slippa gå till doktorn, att inte ha ont. Om man måste gå till doktorn skulle han eller hon svara meddetsamma om man ringde. Att få taktilmassage var ljuvligt! Efter det behövdes ingen doktor. För mig är hälsa avlastning, ropade en 79-årig kvinna. Hon orkade inte längre därför att hennes alzheimersjuke man tog livet av henne. Biståndshandläggaren sade alltid nej. Att ta bort biståndshandläggaren var hälsa för henne. Att slippa en massa tillsatser i maten, att veta varifrån maten kommer är hälsa. Lokalodlad mat, små slakterier där man vet att kalven och grisen inte har lidit nöd och transporterats långväga var också hälsa. Det blev ett långt resonemang om maten vad som var hälsa och inte hälsa. Det var många individuella önskningar och drömmar om hälsa. Man kan få veta mycket om man lyssnar på en enskild människa. Men att arbeta och gå till jobbet? Jodå, om man var frisk gick allting. Men några sade: Du ska veta, , att man kan vara frisk fast man är sjuk. Det hörde jag lite då och då, det vill säga att man kan vara frisk fast man är sjuk. Det tyckte jag var så starkt. Man sade också: Du ska veta, , att man kan bli frisk, i alla fall blir man friskare om man är med i en kör, går på konsert eller spelar teater. Jo, det visste jag. Det var givande kvällar, och vi skrattade mycket när vi försökte granska och analysera vad hälsa var för var och en av oss. Jag lärde mig mycket. Jag tror att också de som deltog gjorde det. Efteråt drack vi kaffe och kände oss friska, rent av uppspelta. Regeringen har överlämnat en proposition till . I proposition 110 redogör regeringen för en förnyad folkhälsopolitik. Hur ska det svenska folket bli friskare? Men blir vi inte både friskare och äldre? Jodå, men vi blir också sjukare. Vi lever ju i ett modernt komplext samhälle. Enligt regeringen bör folkhälsoarbetet ha människans behov av integritet och valfrihet som grund och bygga på sambandet mellan hälsans villkor och individens förutsättningar. Det hälsofrämjande inslaget i det förebyggande folkhälsoarbetet bör betonas. Kommuner och landsting har en nyckelroll och bör förbättra och utveckla sina metoder och verktyg. Det är viktigt. Barn och unga samt äldre är särskilt angelägna grupper för det hälsofrämjande folkhälsoarbetet. Regeringen föreslår elva målområden, som vi har hört flera av ledamöterna tala om här . Vad jag gläds över i den här propositionen är bland annat att de problem som har presenterats i rapporten från Kommuner och Landsting (O)jämställdhet i hälsa och vård vad gäller kvinnor och män kommer att åtgärdas. Det blev jag väldigt glad för. Bland annat kommer för arbetsliv och socialvetenskap, FAS, att beviljas 90 miljoner för forskning om kvinnors hälsa. Ja, men se där! Det lönar sig att bråka! Jag är också väldigt glad över den nya diskrimineringslagen, där också ålder numera ingår. Det finns alltså en hel del att vara nöjd över i denna proposition, inte minst löften om det ökade stödet till äldre med hälsofrämjande och förebyggande insatser. Och jag hoppas sannerligen att stödet ökar till den mest osynliga kämpande gruppen i vårt samhälle, särskilt de äldre kvinnorna, det vill säga alla de anhöriga som ger hela sin tid och bränner ut sig för sina närmaste utan så mycket hjälp från samhället. Jag fick nu senast ett skärande vittnesmål av en förtvivlad kvinna som har kämpat med sin dementa man utan att ha fått någon hjälp från kommunen. Det finns ett kapitel i regeringens proposition, som vi har hört talas om tidigare, som heter Ett hälsans framtidsscenario. Detta är mycket intressant. Sett ur ett historiskt perspektiv har ohälsoproblemen varierat. Under århundraden har olika typer av infektionssjukdomar och farsoter som smittkoppor, pest, kolera och tbc dominerat. Man har kallt dem fattigdomssjukdomar. I finns de knappt kvar, men de finns som vi alla vet kvar i de fattiga länderna. En bit in här i kom de så kallade välfärdssjukdomarna, eller vällevnadssjukdomarna, med hjärt-kärlsjukdomar och olika cancersjukdomar. De sjukdomarna kämpar vi fortfarande med. Men de hälsoproblem som många tror kommer att dominera är psykosomatiska eller psykosociala sjukdomar. Dessa kallas samproblemsjukdomar. Jag tycker att det här är ett väldigt konstigt namn, men jag förstår meningen. Jag tycker att det är en väldigt intressant rapport. De sjukdomarna är ju relaterade till både samhället och vårt samliv och samspel med andra människor. Dessa sjukdomar yttrar sig ofta i en extrem trötthet, magsmärtor och svåra stressymtom. Här står sjukvården inför problem, för den har inte alls samma redskap som när det gäller diagnostik och behandling av välfärdssjukdomar. Jag tycker att det är väldigt intressant. När fattigdomssjukdomarna dominerade var ett jordbruksland, och sedan blev vi ett industriland med välfärdssjukdomar och därefter ett informations- och kunskapssamhälle med en totalt förändrad livsstil, med bland annat nya kost- och motionsvanor. Många av samproblemsjukdomarna antas vara stressrelaterade. Man tror ofta att stressen beror på yttre faktorer. Det här är ännu mer intressant. Men har man alltmer uppmärksammat möjligheten att upplevelsen av stress beror på att våra existentiella behov inte är tillgodosedda. Våra existentiella behov. När jag läste detta hajade jag verkligen till, för det är man inte van att läsa i en politisk studie . Våra inre behov kanske rent av våra själar! tog jag fram rödpennan och fortsatte att läsa. Studier på samband mellan ensamhet och isolering och hälsa har blivit allt fler. De som finns publicerade forskningen alltså visar att en av de viktigaste faktorerna vid hälsa och sjukdom är kärlek och närhet. Tänk att få säga det i denna lokal: Kärlek och närhet! Det är otroligt! Studier på samband mellan ensamhet och isolering har blivit allt fler. Vi vet att människor är oerhört ensamma. Och de studier som finns publicerade visar att en av de viktigaste faktorerna vid hälsa och sjukdom är kärlek och närhet. Är inte detta fantastiskt? Och kommer jag fram till det som jag egentligen har velat tala om , och som jag inte har hittat i propositionen, vilket jag är lite ledsen för. Men hittade jag en ingång. Så här står det i propositionen: har hälso- och sjukvården blivit ännu bättre på att behandla och bota vällevnadssjukdomarna. Samproblemsjukdomar om ingen kan hitta ett bättre ord sedan däremot kan inte i första hand lösas med kirurgiska ingrepp eller läkemedel utan snarare genom medmänskliga insatser och samhällsförändringar. Viktiga faktorer vid hälsa och sjukdom är kärlek och närhet. För sjukvårdens del handlar därför framtiden om att hitta nya förhållningssätt gentemot patienter. Bot är när den fysiska sjukdomen blir mätbart bättre. Helande är det förlopp genom vilket man blir hel. Vi har i alliansen här i skapat ett nätverk som vi kallar Kultur och hälsa, och där är vi övertygade om att kulturen i olika former kan ha en helande och läkande kraft för sjuka människor. Detta är naturligtvis ingen nyhet. Bevisen är många. Till och med en del framsynta kommuner har redan börjat praktisera kultur i vården, med goda resultat framför allt för äldre, dementa och psykiskt sköra personer. Jag hade naturligtvis hoppats att folkhälsopropositionen skulle ha uppmärksammat kultur och hälsa och kultur i vården, som en del i det nya förhållningssätt som vi ska möta framtidens sjukdomar med. Men jag och alla förhoppningsfulla får trösta oss med att äldre- och folkhälsominister och kulturminister publicerade en artikel i för sedan där de underströk kulturens betydelse för hälsan. Kulturministern har också tillsatt en kommitté som ska analysera kulturpolitiken, och som en del i detta arbete ska kommittén särskilt uppmärksamma sambanden mellan kultur och folkhälsa. Vi väntar otåligt. 237 (): Jag har varit nära 10 000 kvinnor det var närhet för jag har sprungit Vårruset. Jag ber om ursäkt för min klädsel, men jag ville gärna hinna tillbaka till den här debatten. Jag kan inte säga att det var hälsa direkt, men det var i alla fall hälsofrämjande det kan vi konstatera. Jag ska ta upp två delar utifrån den motion som vi s-kvinnor har väckt med anledning av folkhälsopropositionen och där vi tar upp att ojämlikheten i hälsa, vård och omsorg är stor i vårt land. Grupper som är mindre resursstarka med sämre utbildning och lägre inkomst har sämre hälsa och sämre tillgång till vård och omsorg, när det gäller både förebyggande insatser och behandlande. Vi vet alla att kvinnor och män bemöts och tas om hand olika inom hälso- och sjukvården. Det är trevligt att finns här i debatten också. Utskottet förutsätter att beslutet om nytt mål för hälso- och sjukvården ska öka fokus på kvinnors och mäns skilda behov och villkor, att tillsynsmyndigheterna därigenom löpande kan följa upp och analysera utvecklingen från ett jämställdhetsperspektiv och att detta ska innebära ett ökat tryck på sjukvårdshuvudmännen. Men det är långt ifrån det statliga engagemang i folkhälsoarbetet, ekonomiskt och organisatoriskt, som vi socialdemokrater och s-kvinnor efterlyser. Förslaget innebär att man identifierar ojämlikheterna, men man gör inte särskilt mycket åt dem. Regeringen, liksom utskottsmajoriteten, är alltså ovillig att satsa på riktade åtgärder eller att specialdestinera medel för att förbättra kvinnors situation i vården. Det var den ena delen. Den andra handlar om HPV-vaccination i det allmänna vaccinationsprogrammet. godkändes det första HPV-vaccinet som förebygger livmoderhalscancer och kondylom inom EU. Därmed blev det också tillgängligt i . Året efter beslutade om högkostnadsskydd för 1317-åriga flickor när det gäller det här vaccinet. Det är glädjande att över 43 000 flickor har vaccinerats i , men det finns en tydlig skillnad mellan dem som har fått del av vaccinet och dem som inte blivit vaccinerade. En helt ovetenskaplig men enkel statistik visar att det är i storstäder och i storstädernas mer välbärgade stadsdelar som de flesta vaccinationer äger rum. Det är välinformerade föräldrar, ofta med högre inkomst, som låter vaccinera sina döttrar. Det har, som sagt, snart gått vaccinet kom till och det fick högkostnadsskydd. har sent omsider förordat allmän vaccination, men verkar förhållningsstrategin ligga på finansieringen. Men som går utan att vaccinet införs i vaccinationsprogrammet förlorar en hel årskull flickor möjligheten att bli gratisvaccinerade mot livmoderhalscancer. Och som går utan en massiv och riktad information som varken staten eller landstingen är villiga att ta ansvar för hinner en årskull 17-åringar fylla . Därmed går de miste om högkostnadsskyddet. Regeringen efterlyser bättre underlag om de långsiktiga effekterna av vaccinationen. Jag vet att det har varit en rad utfrågningar och så i utskottet. Men vaccinet är godkänt av läkemedelsmyndigheterna runt om i världen, i , i EU och i . Här har vaccinet också, som första vaccin, fått högkostnadsskydd av . Dessutom har föreslagit att det ska ingå för flickorna i årskurs 5 och 6. Då måste man ändå fråga sig vad de ansvariga myndigheterna i alla dessa länder som godkänt vaccinet inte har förstått. är en utredning på gång. Men jag vill fråga statsrådet : När ska den här utredningen tillsättas, och när ska den vara klar? Det är många frågor. Jag har bara överskridit min tid med ytterst lite. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Katastrofmedicinska insatser i utlandet Föredrogs socialutskottets betänkande 2007/08:SoU18 Katastrofmedicinska insatser i utlandet (prop. 2007/08:138). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 15 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Proposition 2007/08:164 Stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å den andra Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för proposition 2007/08:124 Från sjukersättning till arbete skulle förlängas till . betänkande 2007/08:FiU31 Krisberedskap i betalningssystemet betänkande 2007/08:CU20 Naturresursfrågor och vattenrätt utlåtande /08:CU24 om insyn i gäldenärers tillgångar betänkande 2007/08:UU4 och en politik för gemensamma utmaningar och möjligheter betänkande 2007/08:TU14 Riskutbildning för körkortsaspiranter och andra trafiksäkerhetsfrågor Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2007/08:MJU17 Djurskyddskontroll m.m. i statlig regi betänkande 2007/08:SfU13 hantering av arbetsskadeförsäkringen 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2007/08:1292 Vägledande strategi för Genomförandegruppen av () till försvarsminister () 2007/08:1293 Finansiering av vårdpersonal för biståndsinsatser av () till statsrådet () 2007/08:1294 Bättre kunskap om orsakerna till skolbränder av () till socialminister () 2007/08:1295 Förebyggande av skolbränder av () till utbildningsminister () 2007/08:1296 Huvudkontoret för SIT och SPM av () till utbildningsminister () 2007/08:1297 Beslut om medel från av () till näringsminister () 2007/08:1298 Sexuella trakasserier inom forskarutbildningen av () till statsrådet () 2007/08:1299 Lagreglering av privata säkerhetsföretag av () till justitieminister () 2007/08:1300 Regelförenkling vid beskattning av Finn () till finansminister () 2007/08:1301 Tåg till av () till statsrådet () 2007/08:1302 Framtiden för bränslestationer för sjötrafik av () till näringsminister () 2007/08:1303 Jakt på varg av () till jordbruksminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2007/08:1248 Lärdomar av försäljningar av statliga företag av () till näringsminister () 2007/08:1267 Klinisk forskning av Finn () till socialminister () 2007/08:1268 Avknoppning av skolor av () till utbildningsminister () 2007/08:1269 En EU-studie och en europeisk säkerhetsstrategi som bidrag för utveckling av () till statsrådet () 2007/08:1270 Påföljder för sexualbrottslingar av i (fp) till justitieminister () 2007/08:1271 Skärpt personkontroll av personer vid kärnkraftverk av () till justitieminister () 2007/08:1272 Registrering av personal inom polisen av () till justitieminister () 2007/08:1273 Införande av nya hastighetsgränser av () till statsrådet () 2007/08:1274 Färdtjänst i annan kommun av () till statsrådet () 2007/08:1275 Nedskärningarna på vuxenutbildning av () till utbildningsminister () 2007/08:1276 Medel att undvika vräkningar av () till statsrådet () 2007/08:1277 Villkor för personlig assistans av () till statsrådet () 2007/08:1278 Gemensam nordisk rovviltportal av () till miljöminister () 2007/08:1281 Ny pensionsmyndighet av () till statsrådet () 2007/08:1283 Dödsolyckor i arbetslivet av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:1284 Gripen i av () till försvarsminister () 2007/08:1287 Återanvändning av träavfall av () till miljöminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 41 (delvis), av talmannen därefter till och med 9 § anf. 68 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med anf. 115 (delvis), av talmannen därefter till och med 12 § anf. 146 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med anf. 185, av tjänstgörande ålderspresidenten därefter till och med 13 § anf. 209 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.