prot · GV0987 · 2008-04-02 00:00:00 — Varför inte ta den chansen att göra någonting som vi kan ha nytta av för våra barn och barnbarn, så vi kan försörja oss här i , försörja vår välfärd och se till så att även generationerna har möjlighet att utveckla sig? 195 () replik: Det är tydligt att har en väldig tro på att det är staten som ska fixa allt. Det är staten som ska ha riskkapital. Det är staten som ska lösa det här. Jag konstaterar att den enkla frågan hur ser på företagande, om vi behöver mer av förstatligande i eller inte, lämnar helt obesvarad. Vad gäller riskkapitalet i satsar regeringen på en översyn för att ytterligare förbättra det. Jag nämnde i mitt anförande behovet av att införa ett riskkapitalavdrag. Det fanns under den förra borgerliga regeringen. Det är något som vi har slagit fast i att vi ska arbeta för. är det på gång att regeringen ska utreda det. Jag är förvissad om att det kommer mer av förstärkningar till företag som vill exportera ännu mer, för detta är jätteviktigt. Inte minst när det gäller miljökunnandet har vi en jättemöjlighet. Den ska vi ta. Jag är övertygad om att det kommer en hel rad med förbättringar med riskkapital i vårt land. 196 () replik: Jag har en kort fråga till . I ditt anförande sade du, , att du hyllar företagsfrämjande insatser som något väldigt bra. Din allianskollega folkpartisten liknade de företagsfrämjande insatserna vid bidrag och jag tolkade det som att det är en underprioriterad fråga. Har ni olika syn på företagsfrämjande insatser? Vilken är syn? Med risk att upprepa mig måste jag säga det igen: Det går ju faktiskt skapligt bra för . Det har gått jättebra under våra i regeringsställning. Vi har byggt välståndet. hade vi 156 000 nya jobb. dippade det ned till 80 000 jobb. är prognosen 20 000 nya jobb. rapporterar att vi inte har haft en så hög inflation . Amsrapporterna säger samma sak. Man kan se varsel komma. Man har förvarnat om att det kan bli en ökning av arbetslösheten . Det är självklart oroande. Vi socialdemokrater är jättebekymrade när vi ser att ni slösar bort och slarvar bort det välstånd som vi har byggt upp. Jag vill också fråga : småföretag tjänar på att ni har tagit bort förmögenhetsskatten? 197 () replik: När det gäller engagemang för företagande är vi i alliansen rörande överens om att på alla tänkbara sätt se till att få ett bättre företagsklimat. I en översyn av vad som har hänt under de här ett och ett halvt åren konstaterar man att vi har lyckats betydligt bättre i arbetet än vad Socialdemokraterna gjorde . Det är en väldig skillnad i engagemang och det är en väldig skillnad i att leverera. Jag vill ställa samma fråga till : Kommer förmögenhetsskatten och lex Uggla att återinföras om oppositionen får bilda regering? Hur bidrar det i så fall till ökad tillkomst av riskvilligt kapital? Hur förklarar oppositionen kraftiga klättring vad gäller den konkurrenskraft som har skett om den inte beror på regeringens ekonomiska politik? Konjunkturen kan knappast vara svaret eftersom hela världen har upplevt en kraftig konjunkturuppgång. 198 () replik: Jag skulle gärna vilja läsa den där översynen som du berättar om, . Vad är det för översyn du hänvisar till som säger att företagandet går bra i ? Jag skulle gärna vilja veta vilken översyn det är och vilka siffror ni pratar om. Jag är väldigt nyfiken på utvärderingar av olika saker. Jag är tacksam om jag får veta det. De översyner och det som jag har läst handlar om att småföretagen är jättemissnöjda med allianspolitiken. Det är verkligheten. Det kan vi läsa i medierna och det finns rapporter om det. Småföretagen är faktiskt missnöjda. Ni har höjt arbetsgivaravgiften med 37 000 . Ni har krånglat till det med en massa regler. Ni kan inte lämna besked om när ni ska göra förbättringar när det gäller regelkrånglet. Det är en mängd saker som är sämre. Frågan om förmögenhetsskatten och vad vi tänker göra med den är jätteintressant, men jag ber att få passa. Vi har just nu väldigt intressanta diskussioner i vårt parti. Jag är alldeles säker på att vi kommer tillbaka längre fram med vad vi tänker göra med vår politik och hur vi vill göra för att öka företagandet i och ge jobb åt människor. Jag har inte fått något svar . Vad är det för forskning och vetenskapliga belägg du har när du säger att småföretagen tjänar på förmögenhetsskatten? Det vill jag veta. 199 () replik: ber att få passa på frågan om förmögenhetsskatten och lex Uggla kommer att återinföras om oppositionen får bilda regering. Det blir intressant att se. Jag hoppas att ni kan lyssna på systerpartiet i som har varit med och avskaffat den. Det ska bli intressant att se. Än så länge har ni varit hårdnackade motståndare. Det är märkligt att ni inte förstår sambandet. Förmögenhetsskatten är en skatt som har drivit ut hundratals miljarder från vårt land. Pengar som drivs från skulle naturligtvis kunna arbeta här i stället. Det är självklart att det har en påverkan på riskvilligt kapital. Vad regeringen har gjort för företagsklimatet har flera av talarna före mig räknat upp. Det är skatteavdrag för hushållsnära tjänster, förlängd redovisningsperiod för moms, arbetsgivarnas sjuklöneansvar efter andra sjukveckan har slopats, rätten till heltid har slopats. Det är ett kraftfullt arbete på gång när det gäller att minska regelbördan. EU har slagit fast att man ska minska bördan till 2012. Vi har sagt till 2010. Alla statliga myndigheter och departement har fått rapportera vad man kan göra. Ett regelråd är på gång. Man kommer att göra det som er regering sade sig göra, men ni kom aldrig till skott. Vi kommer att leverera. Var så säker! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Vissa näringspolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2007/08:NU8 Vissa näringspolitiska frågor. 200 (): Detta betänkande behandlar några politikområden för utveckling av företagande och därmed tillväxt och sysselsättning. Det är med tillfredsställelse vi läser att regeringspartierna avslår en moderatmotion angående vidareförädling av skogsråvara med hänvisning till att det finns ett fantastiskt branschprogram på området. I andra dokument säger man att branschprogram inte är något att ha, och det ska vi inte ha i fortsättningen. När de väl finns är de väldigt bra. Jag tänker inte prata mer om branschprogram för skogen utan uppehålla mig vid besöksnäringen och turismen eftersom det är på det området vi har flertalet av våra motioner och vår reservation. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1. är konkurrenskraftigt som turistland. Det konstaterar som jämför 130 länders konkurrenskraft inom rese- och turistbranschen. Enligt den rankningen hamnar vi på plats 73 när det gäller marknadsföring och varumärkesbygge. konstaterar vidare att regeringen inte har prioriterat området. Därför halkar vi ned på plats 88 när det gäller samhällets syn på turismen och besöksnäringen. Vad säger oss det? För mig och oss socialdemokrater blir det tydligt att den politik för utveckling som vi redovisar i vår motion är helt rätt medicin för att utveckla den här sektorn. Det är egentligen anmärkningsvärt hur tysta de borgerliga partierna har blivit i den här frågan. Jag tror att väldigt många av oss kommer ihåg hur kd:s representant i näringsutskottet i slutet av förra perioden stod i talarstolen och högljutt utlovade 100 miljoner till marknadsföring av svensk turism. Var är de pengarna , ? Vad var det löftet värt? Genom att lägga pengar på marknadsföring skulle vi kunna uppnå många av de andra mål som tidigare stod i talarstolen och sade sig vilja uppnå, nämligen fler kvinnliga företagare, bättre integrering av människor födda i andra länder och så vidare. Det visar sig nämligen att servicesektorn och besöksnäringen är väldigt bra på det. Ett annat löfte var ju sänkningen av arbetsgivaravgiften. Det har vi talat om här . Frågan är om man ska skratta eller gråta när vi har facit i hand. Personligen tänker jag på som sade: Vad bidde det? Jo, det bidde en fingertutt. Det blev väl praktiskt taget ingenting av det. Det som händer är i stället att små företag får höjd arbetsgivaravgift. I besöksnäringen finns det gott om små företag. Det är framför allt de som är verksamma i exempelvis naturturismen, som är en väldigt viktig livsnerv i glest befolkade trakter. Det säger oss också att det vi från vår sida brukar kalla för armkroken, samspelet mellan samhälle och näringsliv, är särskilt viktig på ett område som besöksnäringen. Bra kollektivtrafik, infrastruktur, en allemansrätt som fungerar, jakt- och viltvårdspolitik det finns många områden som det offentliga ansvarar för som har direkt bäring på hur det går för företagen i besöksnäringen. I vår motion N353 beskriver vi vad som behöver göras väldigt konkret. Vi hävdar att statliga myndigheter och verk måste beakta besöksnäringen i sitt utvecklingsarbete. Vi vet att nu satsar 5 miljoner på utvecklingsprojekt. Det handlar bland annat om bokningssystem, hur man kan utveckla som besöksort mycket bättre och sådana saker. Men det räcker inte. Det krävs ett mycket mer strategiskt program. Det beskriver vi också i motionen. För någon vecka sedan kunde vi för en samlad idrottsrörelse beskriva vår idé och konkreta handlingsplan för att också stötta större internationella arrangemang. Inte heller på det området har allianspartierna kommit längre än till tomt prat. Men genom att bilda ett dotterbolag under Visit och avsätta pengar har vi i vårt fall konkret 50 miljoner, och vi förutsätter att motsvarande resurser kommer från andra intressenter, idrottsrörelsen själv och näringslivet. Det kan bli en rejäl pott som kan utgöra grunden för att vi fortsättningsvis ska kunna satsa på fler internationella idrotts- och sportevenemang och därmed stärka varumärket . Vi är konkreta. Vi är handlingsinriktade. Men vad gör regeringen? Vi ser inga förslag. Vi kräver också i motionen att får ett tydligt uppdrag att främja besöksnäringens tjänster i sitt arbete. Handelsministern åker till turistriksdagen och praktiskt taget läser innantill ur en turistbroschyr därför att regeringen inte har någon politik på det här området. Näringsministern tar i interpellationsdebatter avstånd från sina egna förslag, som alliansens partier lade fram före valet. Och företagarna är väldigt besvikna på att vallöften inte infrias, särskilt med tanke på den högljuddhet omkring dessa vallöften som vi kunde höra före valet. Var hittar vi er politik? Det var mycket prat men vi ser ingen handling. Vi ser det inte i betänkande NU8 och vi ser det inte i regeringens politik. Men får ni ännu en chans att beskriva var den finns, för besöksnäringens fromma. 201 (): I det här betänkandet har yrkat bifall till två reservationer. Reservation 2 gäller en motion från som vi i utskottet har yrkat bifall till. Jag kommer inte att här yrka bifall till den men står givetvis bakom den. Jag ser att Hans skakar besviket på huvudet. Däremot kommer jag att yrka bifall till reservation 5, företagande och brottsförebyggande verksamhet. presenterade den så kallade skattefelskartan. Undersökningen ska ge en uppfattning om var man kan finna de största troliga skattefelen och skattefelens omfattning och orsaker. Här inkluderas alltså både medvetet fusk, skatteplanering som går utanför regelverkets ramar och oavsiktligt uppkomna misstag. Det handlar om ca i uteblivna skatteintäkter för staten. redovisar tre huvudsakliga typer av fel. Det är fel som har internationell anknytning. Det kan röra sig om utländska personer med inkomster i , personer i med inkomster från utlandet eller olika former av transaktioner mellan och något annat land. Det kan röra svartarbete som avser ersättning för utfört arbete som inte redovisas. Det gäller såväl svarta löneutbetalningar och svart försäljning i ett företag som oredovisat uttag och privata kostnader som dragits av i företaget. Andra typer av fel som inte är svartarbete och som uppkommit oavsiktligt kan till exempel gälla felaktiga deklarationsuppgifter och annat som kan ha sin förklaring i ett komplicerat regelverk. Det är allvarligt att staten går miste om stora skatteintäkter . kan det få betydelse för välfärdssystemet i stort eftersom det är pengar som rättmätigt skulle användas till just välfärdssystemen och för insatser till att utveckla företagande. Det är också så att skatteundandragande snedvrider konkurrensen och riskerar att slå ut seriösa, effektiva och välskötta företag och företagare som svartarbete innebär en tillvaro i otrygghet och utan rättigheter för den anställde. Det är alltså allvarligt att krångliga skatteregler minskar människors möjligheter att göra rätt. Regeringen har infört skattereduktion för hushållstjänster. Ett av syftena var att stimulera nyföretagande i . Men det är åtgärder som också skapar gränsdragningsproblem, mer krångel och ökat uppgiftslämnande. Detta har påtalats bland annat av . Risken är därför stor att dessa förslag kan medverka till ökad regelbörda och ytterligare gränsdragningsproblem, alltså tvärtemot regeringens intentioner att underlätta för företagandet i . har tidigare medverkat till att införa regler som ska förhindra skattefusk. Det gäller bland annat krav på personalliggare för vissa näringsidkare, att ställa större krav på kassaregister och åtgärder för att förhindra momsfusk. Jag menar att vi måste gå vidare och föreslå ytterligare åtgärder. Där kan arbetsmarknadens parter spela en större roll än . Det finns goda exempel att lyfta fram, bland annat inom hotell- och restaurangbranschen och byggbranschen, där just samverkan mellan arbetsmarknadens parter har gett bra resultat. Avslutningsvis anser jag i motsats till majoriteten i utskottet att staten och regeringen har ett ansvar i det brottsförebyggande arbetet. Det är faktiskt som är den beslutande församlingen. Det kan inte vara bara upp till arbetsmarknadens parter att ta ansvar, utan regeringen måste också visa lite handlingskraft i denna fråga. 202 PER (): Jag vill börja med att säga att jag står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 4. Jag vill fokusera mitt anförande på miljötekniksektorn. Anledningen till det är att miljöteknikbranschen är en bransch med en oerhört stor utvecklingspotential. har i en rapport pekat ut miljöteknikbranschen som den viktigaste framtidsbranschen efter IT-sektorn. Man uppskattar att världsmarknaden för miljöteknik kommer att vara hisnande . Enligt beräkningar exporterar miljöteknik för . Det gör miljöteknik till landets åttonde största bransch, lika stor som pappersmassa och möbler tillsammans. Dessutom har miljöteknikexporten ökat med , vilket de flesta andra branscher inte ens är i närheten av. Vi vill därför hävda att inte har råd att halka efter i den internationella konkurrensen på miljöteknikområdet, utan vi måste ligga i den absoluta framkanten. Det är intressant att analysera vad det beror på att har en framträdande position inom miljötekniken. Studier visar att det till stor del beror på den aktiva miljöpolitik som har bedrivits i , inte minst under tid som stöd- och samarbetsparti för regeringen. Genom att vi inledde en omställning av samhället i en hållbar riktning, och genom de tuffa miljökrav och de styrmedel som vi drev igenom, har en hemmamarknad för svenska miljöteknikföretag kunnat skapas. Det är en förutsättning för att företag ska kunna utvecklas, och det har gett dem en möjlighet att konkurrera på en internationell marknad. I en Nutekrapport som handlar om miljöteknikexport till bland annat konstaterar man att styrmedel och lagstiftning på miljöområdet har varit den främsta drivkraften för svensk miljöteknisk innovation. Industrin har anpassat sin produktion till de krav som har funnits, och det har skapat en hög kompetens bland konsulter och underleverantörer av miljöteknik. Ett tydligt exempel på området är omställningen av uppvärmningssektorn. Användningen av olja till uppvärmning och varmvatten i bostäder och lokaler minskar nu med . Även användningen av direktverkande elvärme har minskat kraftigt. Orsaken till omställningen står att finna i den gröna skatteväxlingen som gjordes under den förra mandatperioden genom att var en del av regeringsunderlaget. Omställningen bort från fossila bränslen och fossila energislag har i sin tur gjort att företag som säljer och installerar värmepumpar, pelletpannor och olika former av biobränslen har fått en stor hemmamarknad och utvecklingsmöjlighet. Därför har man utvecklat en unik kompetens och teknik som säljs på en global marknad. Den viktiga omställningen, marknadsmöjligheterna och arbetstillfällena som omställningen ger, skulle aldrig ha kommit till stånd utan en tydlig och kraftfull miljöpolitik med långsiktiga ekonomiska styrmedel. Det är på grund av denna bakgrund som vi med stor oro ser på de brister som finns i den miljöpolitik som den borgerliga regeringen driver. Om svensk miljöteknik ska fortsätta att ligga i framkant måste den svenska omställningen till en hållbar utveckling fortsätta. Vi ser hur andra regioner, till exempel och , aviserar ett mycket högre tempo i miljöomställningen. Det gör man till följd av en aktiv miljöpolitik. Då är risken överhängande att de regionerna tar över den svenska tätpositionen och att tappar marknadsandelar. ser vi hur den borgerliga regeringen i inte kan enas om basala miljömål, ännu mindre om de åtgärder som ska driva fram miljömålen. Avsaknaden av en långsiktighet och tydliga spelregler för företagen är total. möjligheter som föregångsland inom miljöteknik utarmas. Effekterna av detta ser vi bland annat i att viljan hos riskkapitalister att investera i miljöteknik i är lägre än i andra länder. Uppenbarligen känner man från marknadssidan inte en trygghet och tilltro till att utvecklingen av miljöteknik kommer att vara positiv i . Det är oroande. Från sida anser vi att man måste fortsätta satsningen på miljöteknik och att man måste göra det från offentlig sida eftersom den privata inte är beredd att gå in på det stadiet. har därför föreslagit en statlig satsning på miljöteknikbranschen. Regeringen har också gjort det, men vi tycker att det är olyckligt att regeringens satsning har en snäv inriktning på miljöteknikexport och att regeringens fokus ligger snävt. Man satsar alla resurser på fordons- och flygplansindustrin, vilket för oss är oförståeligt när det finns ett stort antal miljöteknikföretag inom många olika områden som har goda förutsättningar att skapa miljövänliga och framgångsrika produkter. Vi tycker att regeringens fokus på miljötekniksatsningen borde ändras så att alla de tekniker som har en stor effekt i kampen mot klimatförändringarna får stöd. Insatserna på miljöteknikområdet borde vägledas av att man ska skapa ett brett branschprogram som inte väljer ut vissa separata teknikområden utan fokuserar brett. Ett sådant branschprogram ska tas fram i samarbete mellan staten, näringslivet och de fackliga organisationerna. Då är det störst möjlighet att nå framgång. För att få till stånd ett sådant brett branschprogram tycker vi att regeringens satsning är för låg. Vi föreslår därför att man utökar miljötekniksatsningen så att den omfattar totalt . har också föreslagit en separat fond för investeringar på energiområdet för att satsa på innovationer inom förnybar energi. Om vi gör de satsningarna tror vi att vi tillsammans kan skapa så goda förutsättningar att vi kan få med oss det privata kapitalet och skapa en positiv trend för miljö- och energiteknik på det förnybara energiområdet. Vi kan bara beklaga att regeringen inte verkar visa samma ambitioner när det gäller miljöteknikföretag. Vi tycker att det är sorgligt att de på det sättet förlorar en unik chans att lyfta fram en ny bransch i som skulle kunna få en fantastisk framtid. 203 HANS (): Betänkandet är minst sagt fascinerande i sitt omfång vad gäller ämnen. Det är turism, rymdverksamhet, mode och design, nanoteknik, vidareförädling av skogsråvara, neutronforskningsanläggningen och miljöteknikföretagande. Man kan inte annat än känna vibrationer av att det här är ett uppsamlingsheat efter motionsfloden. Nya näringar representeras i det här betänkandet. Det är näringar som är stadda i utveckling, och många av dem är i stor omvandling. Vi talar här i många fall om kvalificerad teknik och växande tjänster inom inte minst upplevelsenäringen. Många av näringarna har en inneboende affärskultur där man inte sitter fast i gamla traditionella mönster utan kräver flexibilitet, kunskap och samverkan. Det är samverkan mellan stat och näringsliv samt samverkan mellan olika näringar och branscher som vi kanske tidigare inte har sett lika många exempel på. Det är framtidsinriktade näringar med brett engagemang. Det är näringar som i sitt nyföretagande också har stor prägel av kvinnor och nya svenskar. Det är näringar som verkar nationellt och på en internationell arena. Vad kan vi då göra på hemmaplan? Vad kan vi göra för att ge förutsättningar för dessa näringar? Som har sagts i tidigare inlägg och i den föregående debatten är nyckeln ett bra företagsklimat. Det är ett näringsklimat som gör det intressant och attraktivt att driva verksamheter inom områdena. Regeringen har i det sammanhanget satsat på många generella insatser för att stimulera entreprenörskapet, att lägga grunden för många näringar att växa, inte bara de som det här betänkandet omfattar utan även många andra. Vi har anledning att se fram emot två mycket intressanta propositioner som kommer . Den ena handlar om forskning och utbildning, att lägga ut en färdriktning för vad vi i vårt samhälle, både inom och utanför våra gränser, behöver skaffa och bygga mer kunskap och kompetens om för att möta morgondagens utmaningar, för att lägga grunden för att näringar, som de vi har nämnt här, ska kunna växa och utvecklas, men också näringar som vi kanske inte vet namnet på. Det finns många produkter i våra hem som inte existerade . Begreppet upplevelseindustri var ett begrepp som knappt någon förstod vad det handlade om. Den andra propositionen jag tänker på är infrastruktur. Inte minst när vi talar om besöksnäringen och turismnäringen är infrastrukturen en av de viktigare frågorna att ta sig till och från, och under den tiden däremellan spendera så mycket resurser som möjligt. En framgångsrik turistpolitik bör bestå av ökade satsningar på marknadsföring av som turistland. Ökade satsningar kan innebära mer pengar. Men det kan också innebära bättre nyttjande av de resurser man har. Företag inom den här näringen efterfrågar, de liksom många andra, enklare regler och avregleringar. Vi har att se fram emot en framtid där konkurrensen på den internationella arenan om idrottsevenemang och andra kulturevenemang är stenhård. Vi har bara sett början på detta. kan med sina nio miljoner invånare fortfarande kämpa på mer än lika villkor med stora jättar som , , med flera. Turismen som näring har en stor potential. Det kan vi nog alla enas om i den här kammaren. Det finns en potential när det gäller att förvalta det svenska natur- och kulturarvet, där allemansrätten är en viktig del och en faktor som gör att vi faktiskt kan sälja utomlands. Det ska vårdas. Det ska man ta ansvar för. Allemansrätten är inte som plockgodis där man häller i sig hektovis av fria tillgångar, utan detta är någonting som vi på ett förnuftigt sätt ska använda till fördel. Men även inom den här näringen är ett fördelaktigt företagsklimat det som ger goda förutsättningar för små och medelstora företag att växa. Det turistpolitiska området är komplext. Det finns många aktörer. Det finns varierande önskemål för att främja företagandet inom den här sektorn. Hur vi än gör kommer det förmodligen alltid att finnas de som ser framåt och ser att vi från politiskt håll borde ta ytterligare initiativ. Det gäller att vara med sin tid här. Politiska insatser av mer riktat slag på turismområdet kräver således ofta betydande samordning mellan offentliga aktörer på flera nivåer.