prot · GV09120 · 2008-06-02 00:00:00 — Det är precis som säger: förknippas mycket med och . Men det finns också andra orter och andra miljöer som speglar fantastiska skapande. är inte bara kopplad till fysiska platser som , Hovs hallar och en del andra miljöer, utan det viktigaste är den känsla vi bär med oss inom oss i vår fantasi, det avtryck har gjort som filmskapare, dramatiker och författare hos oss som betraktare. Därför är det väldigt klokt att som kulturministern gör skilja ut det levande arvet, vilket till syvende och sist är filmerna, dramatiken och det skrivna, snarare än husen och fastigheterna. Det är betydande insatser vår alliansregering har gjort, precis som kulturministern räknar upp i sitt interpellationssvar till . Så är det, och det var därför jag inledde med citatet från Det sjunde inseglet. Mycket av oppositionens politik består nämligen i att man pekar på de kultursatsningar som görs sedan alliansregeringen tillträdde och pratar om kulturskymning. Man säger närmast: Ni är döden för kultursektorn. Vad vi har gjort de senaste timmarna här i kammaren är att ta upp område efter område där vi har pekat på satsningar och på det ansvar som alliansregeringen axlar. Det gäller Skapande skola, en del av de utredningar som kommer att presenteras och värnandet av arvet efter . efterlyste kärlek i kulturministerns svar. Jag tycker verkligen att svaret är väldigt kärleksfullt. Det pekar på det som är det viktiga i skapande, i de avtryck han som konstnär har satt både hos oss och hos andra i andra länder. Får man ge kulturministern ett litet råd om hur man skulle kunna hantera frågan om minne kopplat till den fysiska platsen ? Man kan se hur vi behandlar en annan oerhört viktig konstnär, som också har haft stor betydelse både inom och utom landet. Det är och det som har skett i . Det är inte direkt staten som har axlat ansvaret, utan man har där på andra sätt försökt bygga upp olika händelser kopplade till minnet och till som en fantastisk skapare av god litteratur, goda bilder och goda fantasifulla berättelser. Därför tror jag att tjänar som ett gott föredöme för hur vi ska hantera och bevara . Jag tycker att svaret från kulturministern i allra högsta grad är kärleksfullt. Det finns all anledning för oss att återkomma till fler scener från än Jag är döden. 155 Kulturminister (): Det var roligt att uppfattade mitt svar som kärleksfullt. Hoppfullt, måste jag tillägga, för det var regeringens avsikt när vi beslöt att anslå för att bevara verk efter att han avlidit . De 20 miljonerna har fördelats efter ingående samtal med bland annat , och företrädare för familjen om vad man skulle önska. Om det nu är så att det finns ett starkt intresse lokalt eller regionalt för att starta ett Bergmancentrum på är det väl i och för sig alldeles utmärkt. Det finns också en årlig Bergmanvecka ute på som man kan besöka om man vill. testamenterade sitt hus på till sina nio barn. De har beslutat att inte behålla det utan sälja det till högstbjudande. Jag kan inte ha några som helst synpunkter på detta. Det var väl inte heller, vad jag har förstått, uttryckliga vilja att det här skulle bevaras för eftervärlden i någon form av återkommande eller stadigt centrum. Åtminstone fanns det ingenting sådant skrivet i donationen. Jag är inte säker på att det är vad hade önskat. är det redan så att staten har och tar ett stort ansvar för många konstnärshem. I botten på många av hemmen finns också en donation. Det hindrar inte att en stor del av den statliga kulturbudgeten ändå går till att vårda och ta hand om konstnärshemmen och se till att de kan fungera. Det rör sig om allt från och till , och . Vi skulle kunna ägna oss ganska länge åt att räkna upp dem. De är oerhört värdefulla. Det gör också att de tar rätt mycket av den statliga kulturbudgeten. Jag vill vara lite försiktig och säga att jag tycker att det är viktigt att det finns ett innehåll. Det anser vi nu genom satsningen på att vi har tryggat, inte minst genom digitaliseringen och kanske också den återkommande hoppas jag festival som kommer att ske genom arrangemang av . 156 (): Jag måste ärligen säga att jag beklagar ministerns och ställningstagande i frågan. Jag är övertygad om att jag delar besvikelsen med massor av Fåröbor och gotlänningar. Jag hade i min enfald trott att ministern skulle om inte jubla så i varje fall uttrycka sin beundran för de krafter kring Bergmanveckan som försöker realisera dessa drömmar om ett Bergmancentrum och ett Bergmanmuseum på . Naturligtvis handlar det inte om en total statlig finansiering, utan mer om en delfinansiering. När jag talade med den moderata ordföranden i kultur- och fritidsnämnden på andades hon optimism, en optimism som jag nu inte förstår, eftersom hon samtalat med ministern före mitt samtal med henne. Eller så var det ett fult spel, där hon hade svårt att uttrycka sin ministers negativa hållning. Vad detta handlar om i pengar är mycket svårt att spekulera i. Vad man vet är att barnen inte vill ha kvar någon av sin pappas fastigheter. De ska försäljas, och däribland . Jag är övertygad om att barnen är villiga att acceptera ett lägre pris om staten gick in som delägare i ett projekt där kunde bevaras som ett museum och filmskaparcentrum. Annars säljs det naturligtvis, precis som ministern sade, till högstbjudande. Det finns säkert kapitalstarka spekulanter som vill kunna skryta med att de bor i hus. Jag hoppas att ministern i sitt nästa inlägg ändå kan uttrycka något hoppfullt för de personer som jobbar med denna fråga och för alla Bergmanvänner i och utomlands. Under Bergmanveckan kommer det att presenteras en förstudie som på ett tydligt sätt visar på planer och kostnader. Jag vädjar till ministern att i varje fall hålla en dörr på glänt . Lyssna på alla dessa engagerade människor! Lyssna på möjligheten till och privat delfinansiering och ta därefter ställning till helheten! Var det ljuset på som skapade den speciella stämningen? Var det den speciella och kanske mystiska miljön som skapade det speciella i filmer? Det kan vi bara spekulera i. Men visst finns det all anledning att bevara dessa filmskaparmiljöer för framtiden. Ett sätt är att staten stöder det privata och kommunala initiativ som just nu finns på . I detta anförande instämde (). 157 HANS (): Jag vill till verkligen understryka det han inledde med, nämligen hans hyllande av den moderata förtroendevalda . Hon är en väldigt duktig förtroendevald. Därför är det arbete man utför lokalt på väldigt bra, som i sitt första led pekade på, och till och med angeläget. Men från det arbetet till att staten ska ta ansvar för fastigheter är det ett långt steg. Av den anledningen finns det skäl att gå tillbaka till kulturministerns svar på interpellationen. Det som är statens kulturpolitiska ansvar är att lyfta fram minnet av skapande inte knutet till en direkt fysisk plats utan i alla de olika miljöerna. Det är också det som jag tror kommer att medverka till att det finns ett intresse för olika satsningar som man gör på från kommunen och privata intressenter för att hålla minne levande. Det finns en parallell i detta som vi har diskuterat i kulturutskottet nu . Det är minne. Den plats som man kopplar det till är Backåkra i borta vid . Där har vi konstaterat svårigheterna att från statens sida gå in och ta hand om det. I det här fallet handlar det om ett testamenterat arv som förvaltas av , . Vi hejdar oss själva i andra sammanhang inför den här typen av engagemang där vi tar ett ansvar för fastigheter och inventarier. Det finns andra möjligheter att lyfta fram arv. Så tror jag att det gäller också i fall. Det finns all anledning att understryka att den här regeringen verkligen har tagit sig an att lyfta fram det stora, viktiga och intressanta arvet av skapande. 158 Kulturminister (): Nej, allting måste inte ske med statlig finansiering. Självklart har jag haft kontakter med , som är en mycket engagerad moderat på inte minst när det gäller de kyrkliga frågorna. Vi har haft flera samtal om detta. Det hindrar inte att jag känner en skepsis mot att ta på staten ytterligare höga kostnader för fastigheter och skötsel av fastigheter. Vi vet alla att det sker och också har skett mycket på . Det gäller även man inte hade tillgång till de fastigheter som är ute till försäljning. Jag är övertygad om att man på olika sätt kommer att hålla minnet av levande på och även på andra håll i . När det handlar om att slå igen dörrar och inte lovar jag att lyssna. Det gör jag alltid. Men på en direkt fråga om staten i det här läget är beredd att gå in och bjuda eller ta över fastigheterna måste jag dessvärre säga: Nej, det är vi inte. 159 (): Det har aldrig varit tal om, och jag har inte skrivit det någonstans, att staten ska ta över eller köpa fastigheten. Den ska vara med och delfinansiera fastigheten för att man ska få in de övriga finansiärerna, det vill säga privata och kommunala. kom första gången till . Han letade efter en inspelningsplats till filmen i en spegel. Detta första möte med miljön och människorna på blev inledningen till ömsesidig förälskelse som varade livet ut för . Men detta första möte innebar också att en av världens absolut främsta filmskapare bosatte sig långa perioder på och använde de miljöer man där kan finna som kulisser i varje fall i ytterligare sju filmer. Det är miljöer som man när man reser runt på och uppmärksamt studerar de miljöer man åker förbi kan känna igen från filmer. Man riktigt hör dialogerna när man ser de kända miljöerna. Med detta som bas och med globaliseringen och internationaliseringen som framtiden, kulturministern, borde staten vara en aktiv del av de satsningar som görs på . Det är satsningar som kanske till och med är avhängiga av om staten vill vara med eller inte. Mitt råd är återigen, vad det nu kan vara värt, att ministern ändå tar sig tid att studera de projekthandlingar som kommer att presenteras . Det handlar om att hon tar sig tid att samtala med dem som vill lyfta fram verk, satsar på ett Bergmancentrum, satsar på ett Bergmanmuseum och satsar på ett filmskaparcentrum. Men då måste kulturministern agera snabbt. Hinner fastigheten säljas försvinner en viktig pusselbit i det arbete som kan stärka svensk kulturturism. I detta anförande instämde (). 160 Kulturminister (): Jag ser fram emot att kunna ta del av det underlag som jag förstår kommer att komma in i slutet av den här månaden. Vi har ännu inte sett det. Dock är frågan inte ny för oss. Vi har haft samtal med bland annat utan att det har varit någon form av ekonomiska diskussioner utan bara ett rent informerande samtal. är det så att har testamenterat sina tillgångar inklusive denna gård till sina barn. Det har inte funnits skrivet i varje fall såvitt jag vet, och inte att det skulle bli någon form av stiftelse eller gåva till staten. Däremot har donerat sitt privata arkiv till Stiftelsen som förvaltas av . har också regeringen gjort en satsning med de som jag redogjorde för tidigare. Det finns även annan finansiering. Det finns fler som har intresse av detta. Jag lovar att lyssna och ta del av det som förmodligen kommer till oss för kännedom . Eftersom nu också försvinner i väg vill jag även önska honom en glad sommar med det som är bland det viktigaste under en sommar oavsett väder, att läsa. Här är 100 sätt att rädda världen av . Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svar på interpellation 2007/08:744 om flytt till 161 Kulturminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att tydliggöra de ekonomiska villkoren för omlokalisering till . Det var, som är medveten om, den tidigare socialdemokratiska regeringen som beslutade om omlokaliseringen av delar av till . Detta gjordes utan att man klargjorde hur de ökade kostnaderna och de nya ekonomiska villkoren för skulle hanteras. Jag var också mycket kritisk mot hur frågan hanterades av den förra regeringen. Men när jag tillträdde som kulturminister hade processen med omlokaliseringen gått så långt att det inte var försvarbart att avbryta den. Omlokaliseringen medför som bekant stora påfrestningar för , inte minst när det gäller den ekonomiska situationen. Mot den bakgrunden har skjutits till för att täcka vissa kostnader som är relaterade till omlokaliseringen. Vidare har myndigheten fått ökade möjligheter att ta med sig anslagssparande . De ekonomiska villkoren hanteras inom ramen för den årliga budgetprocessen, som jag givetvis inte kan föregripa. 162 i (s): gick vi då över till denna härliga ö och en stor och viktig del av . Både och övriga delar av besöktes. Vi besökte då också . Vi har diskuterat flytten tidigare. Historien är mycket av ett regionalpolitiskt beslut då vi efter försvarsnedläggningen gjorde en omlokalisering av och även Riksutställningar. Det råder ingen tvekan om att vi visste att det inte gick helt smärtfritt, men vi såg ändå en hel del fördelar med att man skulle få ta del av en stor institution. Det finns kompetens på också, och där finns en vilja att förnya sig. Jag tycker att man ska se framtiden an med tillförsikt. Min fråga till kulturministern är helt kort: Var det helt fel att flytta till ? Finns det enligt ministern inga mervärden alls, inte ens regionalpolitiska, med detta? 163 Kulturminister (): frågar: Var det helt fel? Om det var helt fel kan jag inte svara på. Men jag tycker fortfarande att det var fel. Jag har också redogjort för varför jag tycker det. har vi en situation att förhålla oss till. Jag vet naturligtvis att det finns kompetens också på . Det vore ju konstigt annars. Man har byggt ett mycket vackert hus som man kommer att flytta in i . Man ska då dela lokaler med Riksutställningar. Men det här har tagit mycket på resurser och möjlighet att arbeta med andra viktiga frågor. En del av dem har vi varit inne på under tidigare interpellationsdebatter här , som det nu snart är. Jag vet att står inför en besvärlig situation, men vi har en fortlöpande dialog med riksantikvarien och många andra. Även hon ser naturligtvis att det här är bekymmersamt. Många av dem som är nyckelpersoner för att ska kunna fullgöra sitt uppdrag är personer som bor i , har sitt nätverk i och har sina familjer i . De kanske har äldre föräldrar och andra engagemang. Därmed har de svårt att flytta med. Några personer kommer att göra det, och det kommer även att finnas möjlighet att pröva på. Men hela vårt arbete går inte ut på att se bakåt, utan att försöka se framåt och på olika sätt trygga möjligheter att verka och göra ett riktigt bra jobb för hela . 164 i (s): Det känns något bättre att det finns en strimma hopp även från kulturministerns sida. Men jag har förstått att man från departementets sida är något skeptisk, även om man inte direkt motarbetar det hela. Jag tycker ändå att skepticismen är lite svår att smälta. får man se framtiden an. När vi besökte var det i alla fall ingen från borgerligheten som ställde sig upp och tyckte att man inte skulle ha placerat på över huvud taget. Man kunde se att det fanns en viss poäng med att flytta en statlig institution. Det här har ju skett tidigare. Det kanske inte har varit helt smärtfritt att komma in i det hela i början. Men det har visat sig efter hand att det finns mycket mervärde. Från vill man också påpeka följande: Flytten innebär lite av en nystart för . Vi har fått tillfälle att reformera arbetssätt och rutiner i grunden. Lokaliseringen i innebär också att vi får nya och välinredda lokaler och en inspirerande miljö att arbeta i mitt i ett världsarv! Flytten är tänkt att ske . Vad man även har kommit fram till som ett resultat är att man redan nu servar 14 myndigheter och institutioner, bland andra , , Statens maritima museer och . Det går att omdistribuera arbetsuppgifter till övriga delar även om det är lite vatten emellan och fastlandet. Det är inte heller alla delar av som flyttar med. Man har gjort bedömningen så att vissa delar är kvar och vissa flyttar med. Vad jag kunde förstå av ministern här finns det i varje fall en framförhållning, även om det i svaret sägs att man ska invänta den årliga budgetprocessen. Som jag tolkar svaret ämnar man i alla fall tillskjuta de medel som behöver för att kunna känna sig trygg i sin uppstart av verksamheten. Jag är övertygad så ser vi det i alla fall från vår sida om att detta till slut blir ett bra beslut. får tillsammans med Riksutställningar i alldeles ypperliga byggnader och med kompetent personal en fortsatt bra betydelse när det gäller att utveckla verksamheten för institutioner. 165 HANS (): Det finns all anledning att ansluta sig till de färggranna vykort som har levererats härifrån talarstolarna om och betydelse. Det är en vacker del av . Dock tycker jag att , som förhoppningsvis är en erfarenhetsbaserad organisation, borde fundera lite grann på de ekonomiska konsekvenserna av flytten. Jag kan säga det därför att beslutet fattades innan jag kom in i riksdag. När man nu lyssnar på företrädare för bland annat berättar de att de inför att beslutet skulle fattas gav prognoser och strukturer för vilka konsekvenser en flytt skulle kunna få både för medarbetarna och när det gäller ekonomi och en del andra sådana faktorer. Det man då inte gjorde, herr talman, och vilket kan vara ett problem är att man inte budgeterade för kostnaderna från den föregående regeringen. Det har sedan kommit som en något obehaglig överraskning för alliansregeringen och den nya riksdagsmajoriteten att det finns en differens mellan de pengar man anslog och de verkliga kostnader som flytten har medfört. Problemet är att de verkliga kostnaderna inte var någon hemlighet. Från myndighetens sida hade man själv varnat och prognostiserat för att om man genomför flytten får det följande konsekvenser. Då finns det anledning för oss som en erfarenhetsstyrd organisation inte att diskutera själva flytten, för den är ett faktum, men att dra slutsatser av just den budgetprocessen. Är det rimligt att man fattar stora, övergripande, kanske för enskilda medarbetare dramatiska beslut när man får full information om kostnader och sedan väljer att bortse från dem och lägga en lägre kostnad med konsekvens att man ekonomiskt måste ta ansvaret något eller därefter? En konsekvens av denna felbudgetering denna springnota är att den trycker undan andra nödvändiga satsningar. Pengar har nämligen alltid en alternativ användning. Om man inte hade behövt täcka dessa underskott, och om man inte hade behövt uppfylla dessa prognoser hade man kunnat använda pengarna till allt annat som vi tycker är viktigt kultur i skolan, film och litteratur. Därför finns det all anledning för en erfarenhetsbaserad organisation att dra viktiga slutsatser av den ekonomiska konsekvensen av detta politiska beslut. 166 Kulturminister (): Denna skepticism, om jag får säga så, när det gällde att flytta till delades av väldigt många. Det var en omfattande kör av kritiker. Det fick bland annat till följd att den tidigare socialdemokratiska regeringen gjorde en halv reträtt, och man beslöt att inte flytta hela till utan bara halva. är vi ändå här, och det är naturligtvis så, som säger, att utan att man vill ställa kulturverksamheter mot varandra har detta fått följder också för andra delar inom kulturbudgeten. Så är det. Men inte desto mindre är vi nu där vi är, och vi försöker på alla sätt som vi kan underlätta för att genomföra detta arbete. Det är inte helt enkelt, men det måste bli bra. Det är alldeles självklart. Sedan vet jag att det också finns en del som har beslutat sig för att hoppa av och knoppa av och bilda eget. Förhoppningsvis kommer deras kompetens ändå att vara tillgänglig för fortsättningsvis. 167 i (s): Jag blir lite konfunderad. Visst kan man ha synpunkter på det hela. Vi har också kommit till slutsatsen att det var ett tufft beslut. Men det var inte desto mindre ett regionalpolitiskt beslut. Och jag har ännu inte träffat någon gotlänning som tycker att det är helt kass och erkänner att man är inkompetent när det gäller att klara av verksamheten. De ser positivt på detta och att man vågar satsa även på . Ett alternativ hade ju kunnat vara att någon myndighet hade lagts ned. Det har hänt med nuvarande regering att man har lagt ned institutioner helt. Då drabbas också familjer, inte minst med tanke på vad den borgerliga regeringen har för avsikter och har genomfört i fråga om a-kassan. Jag känner ändå att medel kommer att tillföras här. Vi får då se framtiden an med tillförsikt när det gäller verksamheten. Jag kan därför åtminstone för stunden, , gräva ned den kulturpolitiska stridspennan. Troligtvis blir det inget större kulturhistoriskt värde i den eftersom den säkert kommer till pass igen . 168 Kulturminister (): Inte ska vi sluta debattera bara i och med detta, även om jag tror att just frågan om framtid härmed är om inte löst så i alla fall borta från den stridspolitiska dagordningen. Eftersom inte har någon mer interpellationsdebatt med mig, i alla fall inte , ska jag be att få lämna över en bok också till honom. Det är mycket fina bok är en ö. Den rekommenderas varmt för läsning. Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Svar på interpellation 2007/08:750 om kultur tillgänglig för teckenspråkiga 169 Kulturminister (): har ställt ett antal frågor till mig om vad jag avser att göra för att förbättra teckenspråkigas tillgång till olika typer av kultur. Frågorna avser hur behovet av ett resursbibliotek för döva ska tillgodoses, tillgången på teckenspråkig litteratur, scenkonst och tv-program för teckenspråkiga barn, unga och vuxna, liksom tillgängligheten till kulturarvet på våra museer för samma grupper. Låt mig först säga att en ökad tillgänglighet för alla till kultur är en prioritering för mig som kulturminister. Inte minst ser jag det som viktigt att teckenspråkets ställning i samhället och i kulturlivet stärks. är tillsammans med en av de två myndigheter på kulturområdet som har sektorsansvaret för handikappfrågor. Det innebär att stöder, samordnar och driver på aktörerna inom kulturlivet med utgångspunkt i de nationella handikappolitiska målen. fattar också beslut om projektmedel och bestämmer på vilka grunder bidragen ska fördelas. Projektet för döva startade och drivs från och med årsskiftet av i kommun. drevs projektet av i inom ramen för länsbiblioteket. Resursbiblioteket utför ett viktigt arbete för att öka tillgången till teckenspråkig litteratur för barn, unga och vuxna. Projekttiden är tidsbegränsad till . har varit huvudfinansiär och har under två treårsperioder givit stöd till projektet. De som driver Resursbiblioteket är angelägna om att i stället finna en mer permanent finansiering till verksamheten. Den information jag har inhämtat säger att det just nu pågår diskussioner mellan berörda parter om hur en sådan finansiering skulle kunna lösas. I betänkande språken finns det förslag om att det allmänna bland annat ska skydda och främja teckenspråket. Enligt utredningens förslag ska teckenspråket få ett skydd som motsvarar de nationella minoritetsspråken. Betänkandet är nu ute på remiss, och regeringen avser att återkomma till i frågan. Public service-bolagen har krav på sig att göra sina sändningar tillgängliga för döva och hörselskadade. Enligt sändningstillståndet för perioden 20072009 ska programverksamhet för döva ha minst samma omfattning och ambitionsnivå för sändningarna på teckenspråk som under den föregående tillståndsperioden. Barn och ungdomar ska särskilt prioriteras. En särskild utredare arbetar med att ta fram ett beredningsunderlag inför nästa tillståndsperiod, som inleds . Enligt direktiven ska utredaren särskilt överväga hur tillgängligheten för personer med funktionshinder ytterligare kan förbättras, till exempel när det gäller program på teckenspråk. Utredaren ska lämna sitt betänkande . Inom scenkonsten spelar den så kallade Hallundadeklarationen en viktig roll för framtiden. Deklarationen antogs på en nordisk konferens arrangerad av , och , och den uppmanar till en ökad tillgänglighet inom scenkonstområdet för personer med funktionsnedsättning. Deklarationen överlämnades av , det vill säga av mig, till de nordiska kulturministrarna i tidigare .