prot · GV0957 · 2008-01-24 00:00:00 — Men det är nu ett annat EU, och vi har situationen med tre på varandra följande ordförandeskap. Det som jag presenterar, de fem övergripande teman, är inte det svenska ordförandeskapsprogrammet. Där kommer vi absolut att vara mycket mer precisa, mycket mer spetsiga och formulera tydligare prioriteringar. Det här är de fem teman som vi har puttat in från svensk sida i det gemensamma arbetet med 18-målsprogrammet, därför att vi är angelägna om att ingenting ska falla bort där. Det är så med en ordförandeagenda att ärver man. Sedan finns det ganska lite utrymme för egna initiativ. Ett initiativ som vi redan har tagit är Östersjöstrategin, som vi har jobbat med och som vi nu har lyckats få att anta som en europeisk strategi. Kommissionen har fått i uppdrag att formulera förslag till en sådan. Den kommer att presenteras precis före det svenska ordförandeskapet. Jag är väldigt glad över detta och tror också att det är en angelägenhet för hela . Vi kommer att återkomma när det gäller det mer specificerade svenska programmet. Ambitionen att involvera är självklar. Det är helt riktigt att om vi ska kunna genomföra ett lyckat ordförandeskap behöver vi känna att i alla fall majoriteten av står bakom de huvudsakliga prioriteringarna och arbetet. Till att börja med handlar det om att regelbundet ge information om hur arbetet fortskrider och också föra samtal med berörda utskott, med och andra, som vi också gjort . Vi försöker hålla varandra informerade så mycket som möjligt om vad som händer. Så fort det blir en reell start av förhandlingarna kommer vi att ha samtal med och informera om dem. 101 (): Jag vet inte riktigt om jag håller med om att man ska vänta med att vässa argumenten för det man vill ha med . Med tanke på att just ingår i trojkan tror jag att man ska vara väldigt noga med att inget tappas bort på vägen, att inte ha så många frågor som härrör från andra ordförandeskap att det till slut inte finns någonting kvar. Jag skulle också vilja kommentera det här med att inte så många städer och kommuner i landet blir involverade. Är det inte ett ytterligt bra tillfälle att verkligen låta EU komma till tals i genom att ha möten på många olika ställen? Är det inte chansen för oss att faktiskt föra ut EU-politik och EU-frågor i hela landet nära medborgarna? Jag funderar på om inte ministern borde tänka om där och ta med lite fler kommuner i landet. 102 Statsrådet (): Som jag sade kommer vi att återkomma. Vi funderar naturligtvis på de svenska prioriteringarna. Jag är ute mycket och reser runt i landet och lyssnar in och känner in vilka frågor som är aktuella. Men det är väldigt mycket på EU-agendan som man ärver och som har en egen tidsplan. Det här handlar om de teman och frågor som absolut inte får komma bort. De ska sedan vässas. Sedan kommer det säkert att bli lite olika vinklingar från de tre ordförandeskapen när det gäller hur man adresserar dem. När det gäller mötena i kommer det utöver ministermötena, som kommer att vara på åtta olika ställen, också att vara ett hundratal andra möten konferenser, expertmöten och så vidare. Vi har redan fått in hur mycket ansökningar och tips som helst till , och vi håller på att titta på dem. Vid sådana möten är det inte alls samma krav på säkerhet och organisation som vid ett ministerrådsmöte. De kan läggas ut på olika ställen. Det är alldeles för tidigt att säga något mer specifikt om detta, för vi har inte hunnit så långt . Men det är naturligtvis ett utmärkt tillfälle att sprida EU över hela landet. 103 (): Tack, statsrådet, för presentationen! Det är intressanta punkter, och vi ser fram emot . Det blir ett tillfälle att visa upp inte bara politiskt utan även som besöksland, vilket blir möjligt bland annat genom att visa upp orter som och Åre men också andra, så att man kan se sig om. Det hoppas vi att många vill göra därefter. Med fördraget på plats, vilket vi hoppas ha , får vi också verktyg att gå vidare, börja prata sakfrågor och börja lösa dem. Det ser jag fram emot. Det allra roligaste att höra av de här punkterna är så klart det svenska initiativet till en Östersjöstrategi. Det var också den allra första fråga som drev i när vi var alldeles nya medlemmar. Då var det en ny region på kartan. Förra utrikesministern fick till och med dela ut en karta i utrikesutskott, för där visste de inte var den här regionen låg, än mindre vad den hade i EU att göra. Länderna på andra sidan var ju ännu inte medlemmar då. De fanns inte på kartan. Då drev vi på för medlemskap i öst, för ökad tillväxt i regionen och för ett samarbete runt för miljöns och trygghetens skull. är länderna på andra sidan med. Tillväxten är stark, särskilt i de nya länderna. Men vi har kvar frågorna om miljö och säkerhet, som jag hoppas blir centrala i en Östersjöstrategi. Där finns det mer att göra. För det första bör länderna i öst uppmanas att fortsätta minska sina utsläpp, som de faktiskt har gjort ordentligt sedan de slutade med socialism. ges ett visst utrymme för en ökning, men vi hoppas att det inte blir för stort. För det andra saknade jag lite grann tryggheten i statsrådets framställning och hoppas att hon kan säga mer om trygghetens och säkerhetens plats i Östersjöstrategin. Hur jobbar vi där för att minska trafficking, knarkdistribution och de problem som finns i både öst och väst men som tyvärr är gränsöverskridande? 104 Statsrådet (): Tack för att jag får återkomma till detta med ! Jag är väldigt engagerad i frågan, och jag vet att det finns ett enormt intresse och engagemang runt omkring i hela landet. Alla länder kring utom är medlemmar i . Vi har ju ett samarbete mellan länderna, men vi har via EU-medlemskapet en unik möjlighet att åstadkomma förbättringar runt . Vi kan på miljöområdet, eftersom miljösituationen i på många sätt är akut, använda EU:s lagstiftning för att komma framåt i frågan. Vi kan också, som var inne på, se till potential som en tillväxtregion med väldigt dynamiska länder som vi kan öka samarbetet med. Det handlar om samarbete på en mängd olika områden. Det handlar om kommunikationer och transporter. Där finns naturligtvis en säkerhetsaspekt. Det kan gälla samarbete för trygga transporter för att undvika oljehaverier och så vidare. Vi kan också samarbeta när det gäller implementering av direktiv och så vidare och kanske på lite mindre områden. Trygghetsfrågorna är väldigt viktiga. Trafficking, narkotikasmuggling, vapensmuggling och så vidare förekommer i regionen. Genom att knyta varandra närmare har man möjlighet att öka samarbetet mellan de polisiära myndigheterna, mellan tullmyndigheterna och mellan de brottsbekämpande myndigheterna utbyta information och så vidare. Får vi det till en EU-strategi blir det en angelägenhet för hela EU. Jag har hört många kolleger från södra som är väldigt nyfikna på detta och vill se om man kan hitta metoder att jobba inom som man sedan kan använda i andra maritima miljöer inom EU. Just vi som bor runt är kanske mest angelägna, men det är viktigt att hela involveras i Östersjöstrategin. 105 (): Tack, statsrådet, för svaren! Det gläder mig att regeringen prioriterar bland annat de här områdena inom ramen för Östersjöstrategin. Om man står här i utanför och luktar på eller till och med sticker fingret i vattnet så är det faktiskt samma vatten som man ska dela med dem på andra sidan, dem i och dem ända borta i . Därför är det vårt gemensamma ansvar. Där har vi inte kommit så långt . Därför är det väldigt viktigt att få med sig hela EU på en sådan här strategi. Jag skulle dock vilja återkomma till miljöfrågan. I går presenterades förslagen till bördefördelning och klimat- och energipaketet. Hur avser regeringen att både före och under ordförandeskapet driva på för att länderna på den östra sidan ska bli ännu mycket bättre än vad de är och än vad de kanske behöver? Jag vill se ännu bättre resultat, ännu mer förnybara energikällor, ännu mer minskade utsläpp. De är på mycket god väg . Hur ska vi uppmuntra detta att fortsätta? 106 Statsrådet (): En del kan man göra inom ramen för samarbetet. Det handlar om idéutbyte på miljöområdet och det handlar om att när vi ser över jordbrukspolitiken också ha med miljöaspekterna, till exempel. Kommissionen presenterade sitt förslag till bördefördelning i går. Vi har precis fått det. Vi har hållit på att analysera vad det kommer att innebära för oss här i . Vi har förstås otroligt höga ambitioner. var pådrivande för att vi skulle ta ambitiösa bindande mål. har vi fått förslaget. Det kommer att förhandlas och diskuteras under kanske , möjligen längre. Vi kommer att göra vårt för att kunna implementera det i på allra bästa sätt och naturligtvis försöka stötta andra länder att göra detsamma, med förhoppningen att detta ska vara en viktig pusselbit för att vi faktiskt kommer överens i om en post-Kyoto-överenskommelse. Lyckas vi inte med detta är förutsättningen för oss att ha ett starkt förhandlingskort i ganska små. 107 (): Det är roligt och viktigt att närmar sig ännu ett ordförandeskap. Det är bra att vi har en engagerad EU-minister och att är med i EU:s kärna och vill vara med och driva på. Det är roligt att se att vi ligger så långt framme i planeringen. Det är ett bra anslag som ministern har och som vi har diskuterat och diskuterar i . Jag välkomnar uppfattning att det är bra att vi står rätt samlade i i dessa frågor. Det blir tolv ministermöten på sju olika platser. Jag beklagar givetvis att inte är med, men jag hoppas att det kan komma många andra möten dit och till andra orter i . Det är viktigt att vi sprider möten över landet också. De fem punkterna är viktiga. Jag vill framför allt lyfta fram den om samarbetet i , vår del av EU. Det är viktigt med goda relationer och med bra samarbete i vårt närområde. Det är bra med en europeisk Östersjöstrategi. Förvarsberedningen underströk vikten av gemensam övervakning av sjötransporter och eventuella gasledningar i ur miljö- och säkerhetssynpunkt. Jag utgår från att driver på dessa frågor, både innan och under sitt ordförandeskap. godkände , utan någon som helst dramatik, en gasledning mellan och förmodligen för att det låg i nationella intresse. Gasledningsdebatten nu är rätt vildvuxen. Starka krafter hävdar att endast ska se till sitt nationella intresse och kanske inte till något europeiskt intresse i frågan. Vi vet inte var den frågan har landat 2009, men det är viktigt att utnyttjar tillfället för att utveckla goda relationer till länderna i vår omvärld för att se till att hitta gemensamma lösningar på de för angelägna miljöfrågorna. 108 Statsrådet (): Helt kort om platserna: Vi har verkligen försökt sprida mötena så mycket som möjligt över landet med hänsyn taget till kostnader, kommunikation, organisation och säkerhet. Det är andra krav än vad det var 2001 av en del beklagliga skäl. Men, som sagt, det är inte alls uteslutet att det blir många andra möten runt omkring i på andra orter än dessa. Vi får återkomma till det när vi är klara med beredningen internt. När det gäller finns det, som flera frågeställare har varit inne på, en mängd olika områden att samarbeta på, egentligen hur många som helst. Transportfrågor och transportsäkerhet är otroligt viktiga frågor. Energifrågorna har en plats, men i en Östersjökontext kan de verkligen diskuteras. Frågan om gasledningen har en egen tidtabell. Det kom en ansökan precis , som vi håller på att titta på. Den kommer med all sannolikhet att behöva kompletteras, och det finns ett internationellt regelverk som ska följas, som miljöministern har redovisat här . Frågan är inte kopplad till det svenska ordförandeskapet, men helt oavsett gasledningen finns det all anledning att inom ramen för Östersjöstrategin och i EU-samarbetet titta just på sjösäkerhetsfrågorna, transportfrågorna och energifrågorna. 109 (): Vi vill ha fred och säkerhet i . Jag tror att en nyckel för detta, liksom med kol- och stålhandel, är handel mellan länder även med trots att de inte är i ett idealtillstånd vad gäller demokrati. För fred och säkerhet, och ur miljösynpunkt framför allt för , är vikten av gemensamma lösningar nyckeln för att utveckla våra förbindelser med våra grannar. Detta är något som olika länder utnyttjar under sitt ordförandeskap för att lyfta fram sitt närområde och sina möjligheter och vad EU kan göra där. gjorde det i . Det kunde vara intressant om ministern ville utveckla vad ordförandeåret betyder för olika länder när det roterar bland EU:s länder och vad det betyder för att kunna lyfta fram den nordliga dimensionen, som finnarna uttryckte det, eller , som vi säger, och vad som kan ligga i pipeline för detta som vi nu tar upp och driver under ordförandeåret. 110 Statsrådet (): Detta är en av EU:s absolut största styrkor, nämligen att vi är så många länder med så många olika erfarenheter, så skild historia, så skilda prioriteringar och så vidare. Tillsammans är vi oerhört starka. Det är riktigt att man försöker använda ordförandeskapet till att profilera sitt eget land men också till att lyfta fram de frågor som känns oerhört angelägna. För oss är otroligt angelägen, men får vi inte gå i fällan att det bara är länderna kring som berörs. Om vi har ett välmående med samarbete på alla dessa områden så gynnar det hela Europeiska unionen. Det blir på samma sätt som att fransmännen under sitt ordförandeskap kommer att lyfta fram vad de kallar ett slags Medelhavsstrategi. De håller nu på att formulera vad den exakt ska innehålla. Det är också en angelägenhet för oss här uppe i att är ett område där man samarbetar kring delvis andra frågor, men där finns migration, sjöfart, säkerhet, brottsbekämpning, energifrågor och så vidare. Det är viktigt att också det fungerar på ett bra sätt. Det är viktiga grannländer, och det finns en viktig demokratidimension i samarbetet som ska utvecklas och stärkas. Om det fungerar bra så gynnar det hela Europeiska unionen. 111 (): Under dessa fem rubriker döljer sig naturligtvis mer specifika frågor. Jag tänker närmast på jobb, tillväxt och konkurrenskraft. EU:s medlemsstater har mött en väldig framgång genom att vi har lagt ungefär till vår medellivslängd. Detta fortsätter, och kommer att innebära att av EU:s befolkning är . Detta är en möjlighet och en utmaning men inrymmer också vissa problem. Möjligheten är att ta vara på den resurs som hela denna generation utgör i form av kunskap och livserfarenhet. Det är en resurs som vi faktiskt inte tar vara på fullt ut. Det är lite olika i olika länder, men ska vi ha en konkurrenskraft får vi inte ställa denna resurs åt sidan. Då gäller det också att denna generation får bevara sin hälsa. Här har EU gjort en del. Man har givit ut ett par publikationer, Healthy aging, som visar vägen hur vi kan bevara hälsan. Vi måste göra det för att ha resurser för dem som behöver vård och omsorg av sin levnad. Jag vill fråga om vi får denna del belyst under ordförandeskapet. 112 Statsrådet (): Precis som säger är detta oerhört viktiga frågor. Länderna ser lite olika ut. Men allesammans delar den gemensamma demografiska frågan och den glada nyheten att folk lever och är friskare, vilket gör att det uppstår nya behov i samhället. I allra största utsträckning är det en nationell fråga att hantera detta genom de system som finns. Vi har glädjande nog en lagstiftning på gång i som ska förbjuda diskriminering med hänvisning till ålder. Vi försöker också göra olika förslag som ska underlätta och uppmuntra människor att stanna kvar längre på arbetsmarknaden. Det finns förstås mycket man kan göra genom att utbyta idéer och erfarenheter på europeisk nivå, precis som hänvisade till. Och det gör man. Inom ramen för Lissabonstrategin är den demografiska frågan, om jag lite slarvigt får kalla den det, en viktig dimension. Det står klart att vi inte kommer att ha löst alla de frågorna till 2010 när Lissabonstrategin och tillväxtstrategin löper ut. Det kommer att finnas med. Vi kommer att diskutera det förebyggande hälsoarbetet mycket. Frågor som rör patientrörlighet och patientens rättigheter kommer att vara en viktig fråga. Vad jag vet finns det inget konkret förslag som planeras från kommissionen på området. Men frågan finns med inom ramen för Lissabonstrategin och också inom ramen för det jämförande samarbete på området som finns mellan EU-länderna. 113 (): Även om mycket av detta ligger på nationell nivå är de signaler som sänds ut under ordförandeskapet viktiga. Det ger ett stöd för till exempel ideella organisationer. När hade ordförandeskapet anordnade de ett seminarium om äldre med funktionshinder. Det är en fullständigt gömd och glömd fråga. Den deklaration som då utformades har dock varit till stort stöd för ideella organisationer att arbeta vidare på. Man kan ordna seminarier i det som kan tyckas vara begränsade frågeställningar men som trots det kan vara mycket viktiga normsändare till de olika länderna. 114 Statsrådet (): Absolut, det är jätteviktigt. Som jag nämnde har vi precis påbörjat en diskussion om hur det svenska ordförandeskapsprogrammet ska se ut. Det är ännu lite för tidigt att nämna prioriteringarna eftersom vi helt enkelt inte är klara med dem. Det finns dock alla möjligheter att under ordförandeskapet ordna sådant i samarbete med regeringen. Jag vet också att en mängd olika föreningar, organisationer och liknande planerar att på egen hand ordna konferenser och seminarier om angelägna ämnen. står i fokus under den tiden, och då är det lättare att få talare, man får uppmärksamhet, många människor kommer. Man kan använda ordförandeskapet som ett slags dragplåster för att lyfta fram viktiga områden i regi av det civila samhället. Det finns alltså alla möjligheter att diskutera både den typen av frågor och även andra frågor. Låt oss återkomma mer specifikt till det svenska ordförandeskapet . 115 (): Jag vill tacka statsrådet för en bra presentation och finfina svar på frågorna så här långt. Jag vill beröra två delar av det svenska ordförandeskapet. I sin presentation var statsrådet inne på att det svenska ordförandeskapet infaller med stark dynamik i EU-arbetet, minst sagt. Det nya fördraget ska implementeras, det finns en mängd nyheter vad gäller arbetssättet, parlamentens inflytande stärks och så vidare. Jag vill fråga vad det finns för utrymme att driva och profilera svenska frågor i perspektivet av att det sker så mycket i EU-samarbetet som är av rent administrativ, byråkratisk och institutionell karaktär. Det andra jag vill beröra är något som vi kanske inte alltid tänker på i , nämligen att vi berörs av beslut i EU. De påverkar våra liv från det att vi vaknar och äter frukost. Det gäller maten vi äter och luften vi andas, det vill säga matkvaliteten, miljön och många andra delar av livet. Inte minst gäller det kommunalt och regionalt beslutsfattande. ser jag till min glädje att regeringen avser att involvera det civila samhället i ordförandeskapet i så stor omfattning som möjligt. Det skulle därför vara intressant att höra om det finns några tankar om på vilket sätt det ska ske. 116 Statsrådet (): Det var många frågor. Jag ska försöka svara så gott det går. Ett ordförandeskap består, som jag sagt och som också är allmänt känt, till av ärvda frågor. Det finns frågor som ligger i en tidtabell och som man ärver. Det är både små uppdateringar av program och processer och långsiktiga reformprocesser. Det har vi att ta ställning till. Man kan även lyfta fram egna frågor. Det är därför vi redan nu till exempel har lyft fram Östersjöfrågan. Man har ju ett eget perspektiv på de frågor som ligger i processen. Utan att peka ut något annat land kan vi säga att har en betydligt mer positiv syn på frihandel och medlemskap i än vissa andra länder som vi kanske kommer att samarbeta med . Vi närmar oss det hela på ett annat sätt. Öppenhetsfrågor är sådant som alltid finns på EU:s agenda. är en känd kämpe när det gäller att verkligen nå konkreta resultat och flytta fram positionerna på det området. I just öppenhetsfrågorna gjorde det förra svenska ordförandeskapet en heroisk insats. Det finns alltså möjligheter att sätta sin prägel på frågor, men det är klart att EU är stort och rullar på. Ett ordförandeland kan inte dramatiskt förändra EU, utan man får vara glad och stolt om man på ett professionellt sätt kan sköta ordförandeskapet och förhoppningsvis driva fram processerna i rätt riktning. När det gäller att involvera det civila samhället tycker jag verkligen att det är en anledning att använda hela 2009 till det. 2009 är ett Europaår. Vi har val till , de förändringar som frågeställaren nämnde och det svenska ordförandeskapet. Jag vet att många skolor planerar att sätta fokus på detta. Detsamma gäller många föreningar. Jag för samtal med dem, och vi planerar för olika typer av rundabordssamtal för att samtala med dem om ordförandeskapet. Det har redan skett en del, och det kommer att ske mer just för att se vad de planerar att göra. Jag reser även runt i kommuner och landsting och samtalar med lokala politiker och andra företrädare för att se hur de kommer att jobba med dessa frågor. Som säger är det där som mycket av den dagliga EU-politiken formas. 117 (): Eftersom det var så bra svar på dessa två frågor passar jag på att ställa en tredje fråga. Den berör ett av de områden som många svenskar, medborgarna i det civila samhället, verkligen är starkt engagerade i och mer och mer intresserade av, nämligen klimatet. Vid mötet på kom man överens om en färdväg fram till den konferens som ska fatta mer avgörande beslut . kommer det att visa sig ifall det är möjligt att göra stora globala överenskommelser. I sådant fall, om så sker, har EU sagt att man är beredd till åtaganden som innebär en minskning av utsläppen , inte som man nu räknar med. Jag skulle vilja höra vilka ambitioner den har för att höja de till åtminstone . Det handlar alltså om utsläppsreduktion. 118 Statsrådet (): Vi fick förslaget från kommissionen i går och håller som bäst på att smälta det. Den , liksom hela EU, har höga ambitioner. EU har möjlighet att visa ett globalt ledarskap, men det bygger på att vi fullgör de åtaganden vi satt upp. Det ska göras på ett konkret och realistiskt sätt. Vi håller nu på att tolka och analysera det åtagande som kom i går och vad det kommer att innebära. Det kommer att innebära en hel del tuffa beslut för befolkning. Låt oss alltså se hur långt vi kan komma. Ambitionen är naturligtvis att gå ännu längre. EU kan göra väldigt mycket, men det hela beror också på hur det ser ut i resten av världen, till exempel vem som blir president i och hur de väljer att förhålla sig till Kyotoarbetet. Det är förstås avgörande på många sätt. EU kan göra mycket och har höga ambitioner när det gäller att få till stånd någon form av post-Kyoto-överenskommelse vid klimatmötet . Där kommer som ordförandeland i EU att spela en viktig roll, och vi tar frågan på allra största allvar. 119 (): Jag vill tacka EU-ministern för att hon är här och informerar så tydligt och klart. Det är väl ingen statshemlighet att vi i är nöjda med att klimatfrågorna lyfts fram i en hög position. Vi hoppas att sakpolitik inte mynnar ut i att vi åker till i och beklagar oss över bördor. Om vi ska klara av att inför andra länder föra EU:s talan måste vi kunna visa att åtagandena är möjliga att uppfylla. Det hoppas jag att EU-ministern är införstådd med. Det är bra att man inte bara tar upp klimatfrågorna utan även miljöfrågorna och energifrågorna. De är minst lika viktiga; det gäller bland annat den biologiska mångfalden. Många viktiga frågor lyfts upp, men jag saknar två frågor. Den ena är jämställdhetsfrågan som tidigare betonat starkt. Jag hoppas att regeringen inte glömmer den. Den andra är öppenheten som varit en svensk paradfråga i EU. Det jobbet är ännu inte klart, utan vi har mycket kvar att göra på det området. En tredje fråga gäller budgetramarna som EU-ministern bara nämnde parentetiskt. En av de viktigaste frågorna är hur vi ska förändra EU:s budget. Det finns i stor enighet om att EU:s budget måste minska vad gäller jordbrukssektorn, nu dessutom med tillägget att den ska klimatanpassas.