prot · GV0991 · 2008-04-08 00:00:00 — Jag noterar också att en lagrådsremiss om en ny konkurrenslag nu också har kommit till bord i form av en proposition till en ny konkurrenslag. Det är just det konkurrenspolitiska resonemanget jag vill ha i denna interpellation. När jag läser svaret på denna interpellation slås jag av den okunskap som näringsministern visar när det gäller dessa branscher som har dessa problem. Statsrådet anför i sitt svar att nya arbeten skapas av entreprenörer som är villiga att lägga sin tid, sitt engagemang och sina pengar på att skapa något nytt som i slutändan kommer alla till del. Jag kunde inte ha uttryckt det bättre själv. Men i det här fallet har jag en verklighetsbild som uppenbarligen inte näringsministern har, nämligen att just tiden, engagemanget och pengarna helt enkelt försvinner därför att man konkurreras ut av en oseriös konkurrent. Det är detta interpellationen handlar om. Det spelar ingen roll hur bra entreprenörspolitik vi har om regeringen inte är beredd att ta fajten mot oseriösa företagare. Drömmarna, idéerna, innovationerna och inte minst pengarna kommer att slås sönder och samman av dessa andra krafter. Näringsministern tar sedan upp en del av den nya konkurrenslagens förslag. Ett handlar om kartellsamarbeten. Det är knappast det som är det stora problemet för företagen inom de här branscherna som ska konkurrera med oseriösa företag. Förlåt mig, men vem har hört talas om kartellbildningar bland hårfrissor? Problemet är väl att regeringens proposition knappast imponerar på dem som vill ha ett starkt vapen i sin hand mot osund konkurrens. Det enda konkreta förslaget utöver dagens konkurrenslag är att man ska kunna ge näringsförbud för kartellsamarbete. Några nya starka förslag för att hindra osund konkurrens finns inte i den föreslagna nya lagen. Det är tråkigt, och återigen ett exempel på att regeringens företagspolitik knappast imponerar. Näringsministern tar också upp åtgärder som regeringen vidtagit för hushållsnära tjänster. Jag tror knappast att det hjälper för de företag som i huvudsak har företagskunder. Huruvida effekten är att svarta tjänster blivit vita återstår väl att se. Det enda vi vet är att 40 000 har anmält sig för att vara med på det här. Men om branschen totalt sett har blivit vitare, det vet vi inte. Det återstår att göra några utvärderingar innan vi kan se det. De jag känner i städbranschen känner inte att det har blivit på det här sättet. Men, som sagt, vi får återkomma till denna debatt . Näringsministern anför sedan att lagen om att införa så kallade certifierade kassaregister är en åtgärd som regeringen ska få äran för. Lagen införs först . Detta kommer att bidra till att förbättra situationen i branscher med kontanthantering. Visst kan man skryta om att man tar initiativ i politiken. Men om nu näringsministern är ärlig måste hon medge att just detta är en proposition från den gamla socialdemokratiska regeringen. Det som den nuvarande regeringen gjorde var att skjuta upp ikraftträdandet med . Jag kan inte se det som något annat än att man ger lurendrejarna respit att fortsätta slippa betala skatt, lura kunder och konkurrera ut sina konkurrenter på ett oseriöst vis. Bra jobbat, regeringen! Ni slår vakt om företagen! Slutligen vill jag ta upp frågan om regelförenklingar. Jag har sett tre propositioner i näringsutskottet. Det handlar om ekodesigndirektivet, fjärrvärmelagen och konkurrenslagen. Ingen av dessa lagar har haft någon analys av hur det ser ut i företagens administrativa bördor. Det tycker jag är svagt, herr talman. 30 Näringsminister (): Jag försöker redovisa vad konkurrenslagen siktar in sig på. Det är framför allt fråga om olika typer av samarbeten för att sätta konkurrensen ur spel. Det är klart att det spelar roll också för kundernas möjligheter att få rätt pris och rätt service. Vi har tagit till krafttag när det gäller just den lagstiftningen. Jag håller med om att de branscher som han nämner inte omfattas av konkurrenslagen. Det som är viktigt att säga där är att det finns olika sätt att angripa detta. Det ena är att ha en bättre kontroll. I en del av de här sammanhangen handlar det om skattesmitning. Då ska vi använda de myndigheter som vi har i form av skattemyndigheten och annat för att komma åt den delen. Den kontrollen utförs också. Det är ett ansvar som bland annat skattemyndigheten har. Det andra handlar om att ha sunda system i början. Det är därför jag nämner de hushållsnära tjänsterna. Vi vet att hela den branschen innehöll väldigt mycket svart arbetskraft och svart arbete. Jag tänker så här: Om 40 000 människor har ansökt om att få skattereduktion tyder det väl ändå på att en hel del av dessa tidigare betalade svart men har gått över till vitt? Det är åtminstone den bild jag får, och det är många som är anställda inom den hushållsnära sektorn som säger att det är väldigt bra att de nu får vita pengar, social trygghet och erkännande för det de gör. Men det är också många kunder som säger att det är väldigt bra att de nu kan betala vitt och att de vet att det sköts enligt de regler som vi har. Det är ett annat angreppssätt att titta på olika branscher och också föreslå åtgärder. Hushållsnära tjänster är ett bra exempel. Så går vi vidare också när det gäller andra branscher. Inom restaurangbranschen, som också innehåller mycket av illojal konkurrens i form av svart betalning, är det samma sak. Det är det jag nämner i mitt svar. Momsnivåerna och momsreglerna är ett hinder i detta. Det är kostsamt att ha restaurangverksamhet . Det är svårt att få lönsamhet. Då lockas man att jobba med osunda metoder. Därför har vi också en diskussion med EU. Den socialdemokratiska regeringen missade att vara med i försöket med momssatserna. Det där gör att vi måste ha en diskussion igen med EU för att kunna få vara med i det momsförsöket. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi bekämpar illojal konkurrens. Där håller jag med . Vi har all anledning att hylla de företagare som följer de regelverk som vi har satt upp. Men jag tror också att det i grunden handlar om att jobba med att förutsättningarna för företagen fortsätter att utvecklas på ett positivt sätt. Det är det arbetet alliansregeringen har påbörjat. Då minskar behovet av att jobba med den här typen av åtgärder. Hushållsnära tjänster är ett sådant exempel. När det gäller regelverk och annat kommer vi att återkomma till och redovisa dels vad som är gjort, dels vad som kommer att göras. Min förhoppning och min tro är att det också är en signal från samhället: Vi vill att ni ska kunna vara lönsamma med helt öppna regler och med sunda system. Vi ska jobba steg för steg för att åstadkomma detta. 31 (): Jag vet i alla fall en sak: ska jag vila riktigt ordentligt, för hösten måste bli otroligt jobbig att döma av vad näringsministern har sagt här till oss , nämligen att det är väldigt många förslag som är på väg fram. Jag vet inte riktigt vad jag ska tro om det, för jag tyckte mig höra samma sak . Men det är möjligt att jag har missat någonting i det här och inte varit med. Låt mig ge ett konkret exempel. Jag har min bakgrund i hotell- och restaurangbranschen. Jag förhandlade i . Jag var på en gång och förhandlade. köpte man öl på stadens krogar för . Vd:n sade till mig att han skulle göra en vanlig kalkyl på vad starkölen egentligen skulle kosta. Han fick det till . Det här är . kostar väl ölen , kan jag tänka mig, men skulle den kosta då. Då kostade ölen nästan överallt . Det var lurendrejare som fanns men också de som tvingades att hålla nere sitt ölpris för att över huvud taget få sälja öl. var en sådan krog som fick kunder mer eller mindre oaktat vilket pris de hade. Därmed var det intressant att se. Så kan man göra i fall efter fall. Regeringen säger att man vill ta krafttag mot detta. Det intressanta är när man synar det i sömmarna. Man har skurit ned resurserna till skattemyndigheten. Det är ett faktum som har försvårats av just oseriösa företag. Man vill ha sunda regler från början. Jag vet inte om det är att dela upp det och till exempel ha de krångliga regler som finns för hushållsnära tjänster där en tjänst är en hushållsnära tjänst men en annan inte är det. När det gäller momsen inom EU säger man att man missade vagnen. Jag var rätt så engagerad och ganska irriterad på hur den dåvarande regeringen hanterade det. Så här efteråt måste jag sammanfattningsvis instämma i vad man då sade: Vi vill inte vara med i det här tönteriet. Ett land sade: Vi vill inte ha moms på restaurangtjänster. Då sade något annat land: Vi vill inte ha moms på vin. Sedan var det ett tredje som sade någon annat, och så höll man på. Till slut kom man bara fram till att ingen kunde enas om någonting. Detta är ett faktum. Det är den äldsta process som har pågått. Dessa direktiv ska komma och komma, men man blir aldrig färdig. Det finns ingen uppgörelse när det gäller EU:s momsfrågor. Man vill återkomma om ett regelverk. Vad är det för konkreta åtgärder, som inte behöver precisera och presentera här? Men vad tänker sig ungefär skulle kunna hända inom det här området? Slutligen har jag en mycket konkret fråga. Varför sköt man upp införandet av de certifierade kassaregistren ? De har önskats av näringslivsorganisationer, arbetsgivarorganisationer, branschorganisationer och fackföreningar. Man hade bett och bönat: Vi vill ha certifierade kassaregister. hade man fått det, och då skjuter den borgerliga regeringen upp det. Jag vill påstå att det är att ge respit åt lurendrejarna . Är det en ansvarsfull politik där man vill ta krafttag mot illojal konkurrens i de här branscherna? 32 (): Det är ett oerhört angeläget ämne vi är inne på, och det är därför jag har begärt ordet. Jag kan gärna fortsätta där på det spår var inne på. Var är de konkreta åtgärderna? Det är bra att näringsministern är tydlig med att hon vill göra någonting åt detta. Däremot är det lika angeläget att vi politiker har angreppssätt som täcker alla branscher. Det är där jag blir fundersam. Avdrag för hushållsnära tjänster är knappast svaret på en väldigt stor branschs bekymmer med svartjobb, nämligen byggbranschen. eller i förrförra veckan hade och en artikel i där de redovisade förslag på vad de tyckte var viktiga åtgärder. Det är praktiskt taget samma åtgärder som har införts i restaurangbranschen. Det handlar om personalliggare och möjligheten för skattemyndigheten att göra oanmälda besök, och så vidare. Min första fråga är: Är näringsministern beredd att verkställa de krav som kommer från och när det gäller att motverka svartjobben i den branschen? Vi kan läsa innantill i interpellationssvaret. Där står att det är viktigt med uppföljning och kontroll i de branscher och på de områden som berörs. Då blir min nästa fråga: Är näringsministern säker på att det bästa receptet är att ta bort revisorsplikten för av företagarna om vi vill komma åt det oseriösa i företagsamheten till nytta för konkurrensen? 33 Näringsminister (): tycker att det går för långsamt för regeringen att lägga fram förslagen. har jag nästan uppfattat att ni tycker att det går lite för fort. Men det är väl bra att ni har höga förväntningar på regeringen när det gäller olika typer av förslag. Jag talar om branscher och nämner hushållsnära tjänster för att det ser så olika ut i olika branscher. Här såg vi en sektor där det var osund konkurrens och otroligt mycket svartarbete. Man vrider det till en reform som många efterfrågar. Till och med gamla statsministrar tycker att det är en bra reform. Med dessa positiva åtgärder kan vi också få människor att agera på det sätt som vi vill att de ska göra. Det är inte alla gånger som piskan är det bästa verktyget. Moroten kan vara en väl så bra åtgärd i ett system för att åstadkomma rätt saker. När 40 000 människor har ansökt om skattereduktion för hushållsnära tjänster är det väl en signal om att det är många som tycker att det är bra att betala vitt. När det gäller momsförsöken i EU är det precis så som säger att avstod från att vara med i detta. Det gör att vi inte riktigt har samma verktyg att kunna använda momsen. Men vi jobbar på att det ska bli möjligt. Även om det fanns problem i den delen hade det för svensk del varit bra att kunna använda momsverktyget. Ju mer sunda spelregler vi ger för företagen, desto mer sunt agerande kommer vi att få enligt mitt sätt att se det. Konkurrensvillkoren är tuffa inom många branscher. Det gäller till exempel höga lönekostnader inom tjänstesektorn. Det handlar inte om löner, utan om löner plus skatt. Det gör att man försöker få lönsamhet på något annat sätt. Det är förklaringen. Då måste ambitionen från vår sida vara att minska kostnaderna, förenkla regelverken och göra det mer lönsamt att vara företagare. Många av de åtgärder som vi föreslår är ni emot. Ett sådant förslag är slopandet av revisorsplikten. Det är ett sätt att förbättra marginalerna för enskilda företagare. Man lägger ut 56 miljarder just på den delen. Det är inte så att man inte kommer att använda revisorer framöver. De flesta andra länder har sett att revisorsplikten kan man ta bort. Man klarar ändå säkerhet och kontroll. har samma möjlighet framöver som den har att titta på dessa företag. Men vi ska minska regelbördan och krånglet. När vi kommer med de konkreta förslagen är Socialdemokraterna i varje fall emot dem fastän de står i talarstolen och säger: Var är regelförändringarna? Ni redovisar ingenting. Det är intressant att lyfter upp just byggbranschen. Det är ett område som vi har bett titta på. Vi har också tagit del av det. Konkurrenslagstiftning är en lagstiftning som kommer där vi tar krafttag mot kartellbildning. Vi är till och med beredda att införa näringsförbud för vd:ar om vi ser att de har deltagit i kartellbildning. Det är en mycket kraftfull lagstiftning som vi är beredda att införa därför att vi vill åstadkomma detta. Det är klart att mer av öppenhet och öppna gränser och mer av internationell konkurrens på byggmarknaden är ett annat sätt att komma åt detta. Jag välkomnar att fack och arbetsgivare nu själva är beredda att ta ansvar för sin bransch. Det tycker jag är bra. Vi har haft dialog med byggbranschen om just detta. Det handlar om hur de kontrollerar hur deras underentreprenörer verkar och de som finns på arbetsplatser och annat. Jag tycker i grunden att det är väldigt många av de sakerna som branscherna själva kan göra. Det är inte alla gånger lagstiftaren som ska göra precis allting. Här måste också branscherna själva ta ett eget ansvar. 34 (): Låt mig först kommentera momsen. Vi får väl se när överenskommelsen kommer. Alla 27 stater ska vara överens exakt om vad momsen ska innehålla. Det är vad som är problemet. Det var också därför den dåvarande socialdemokratiska regeringen var lite ljum i de frågorna. Det fanns inga förutsättningar att komma överens vare sig åt det ena eller det andra hållet. Det var det stora problemet. Det vore väl jättebra om man nu kom överens. Men jag måste säga att jag är lite tveksam till det. Sedan säger något intressant. Hon tror att det är höga lönekostnader. Det trodde jag också till dess man började undersöka det. Brå gjorde ett par intressanta undersökningar för sju där man verkligen tittade på detta. Det visade sig att det inte alls var så ofta det var höga lönekostnader som gjorde att folk började fiffla. Det var snarare tillfälligheter som hade gjort det. Tillfället gör tjuven, heter det ju. Man kom på hur enkelt det var, och fortsatte. blev det så tragiskt att det slutade med ren kriminell verksamhet och riktigt allvarligt med både knarklangning och annat. Det gäller inte i de allra flesta fall, men det kunde bli effekten på hela resan. Från att ha fuskat med en enda liten beställning inom restaurangbranschen hade man i princip ett tillhåll för kriminella element. Det handlar alltså inte enbart om lönekostnader. Det kan vara en del, men det är oftast inte det som är den avgörande orsaken. Jag måste kommentera konkurrenslagen. Vi har diskuterat regler och krångel. Det kan vi säkert återkomma till. Jag tror att jag har samlat underlag till en interpellation medan jag har diskuterat detta med statsrådet, men jag nöjer mig med att ta upp näringsförbudet . Det är den del som skärps. Men det är också den enda lilla skärpningen. Kriminaliseringen är till exempel borttagen. Det är inte mycket nytt som har kommit till i den nya konkurrenslagen. Det är också det som är det enda. Om detta är att visa musklerna tycker jag att borde börja med ett riktigt träningsprogram. 35 (): Precis som näringsministern säger kan branscherna göra mycket själva. Men om de kunde göra allt själva skulle det inte finnas någon anledning att framföra önskemål och krav till regeringen, som och gjorde i det här fallet. Det är praktiskt taget exakt samma förslag som vår regering såg till att genomföra när det gäller frisörerna och hotell- och restaurangnäringen. Trots att näringsministern ägnade ganska många minuter åt svaret blev det inte svar på frågan. Är näringsministern beredd att hjälpa byggbranschen till en nyttig sanering och därmed också en bättre konkurrens genom att ge byggbranschen möjligheter att införa samma regler som finns för frisörer och för hotell- och restaurangnäringen? 36 Näringsminister (): Låt mig bara säga att det förstås inte bara är höga kostnader för företagen som gör detta. Det finns också tillfällen där man är lockad att göra rent kriminella saker. Jag vill ändå utgå ifrån att de allra flesta företagare är bra och hederliga människor som vill driva sitt företag på ett bra och vettigt sätt. Det är ofta höga kostnader som driver. Det blir mer lockande att göra det här. Inom tjänstesektorn har vi höga kostnader för personal eftersom det är en personalintensiv sektor. Det är därför jag nämner tjänstesektorn. Det gäller inte bara restaurangbranschen utan även många andra branscher. Jag vill också påpeka att har ökat sina insatser för att bekämpa till exempel skattefusk inom bygg- och anläggningssektorn. Man bygger ut skattebrottsenheterna inom verket för att kunna klara det. Vi ökar alltså insatserna för att få detta att funka bättre. Det finns många nyheter i konkurrensförslaget. Jag tror att måste läsa en gång till. Det är både skärpt kontroll och skärpta muskler för . Det är näringsförbud och en rad andra åtgärder som gör att vi får mycket bättre muskler för att bekämpa framför allt kartellbildning. Vi har sett tidigare i den gamla lagstiftningen att den inte har innehållit tillräckligt. Det är på bygg- och anläggningssidan som vi har haft en hel del problem. Jag tror att vi måste klara av att ha en balans mellan kontroll och stimulans. Jag tror, som jag sade, på hederliga företagare. Det finns också några som använder osunda metoder, men jag tycker att det är viktigt att vi inte bara pratar om kontroll utan också pratar om hur vi ska skapa bättre villkor så att det blir lönsamt, roligt och enkelt att vara företagare i . Jag är i full färd med att leverera den politiken. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:501 om service i glesbygd 37 Statsrådet (): har frågat näringsministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att det ska finnas en överordnad strategi som gör att inte varje myndighet var för sig ska få fatta det som man bedömer som det mest rationella beslutet för sin myndighet, så att det verkar som om ingen har ansvar för helheten i en region. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Frågan handlar som jag ser det om hur vi kan se till att de statliga myndigheternas service även finns tillgänglig på landsbygden. Det här är ett aktuellt ämne. Det gläder mig att än en gång få lyfta fram hur viktig en väl fungerande förvaltning är för tillväxt och sysselsättning. Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i största möjliga utsträckning själva ska bestämma över sin organisation. När det gäller verksamhet som är spridd över landet omfattar detta också lokaliseringen av kontor. Att myndigheternas ledningar utformar sin organisation efter de krav som verksamheten ställer skapar förutsättningar för att utnyttja tillgängliga resurser på bästa sätt för hög kvalitet i verksamheten. Jag instämmer alltså inte i det säger i sin interpellation om att den svenska förvaltningsmodellen skulle vara förlegad. Det är riktigt att myndigheterna är självständiga i sin ärendehantering och sitt beslutsfattande. Men myndigheterna lyder under regeringen. Regeringen har möjlighet att på olika sätt styra myndigheterna, och jag vill vara tydlig med att det är regeringens ansvar att se till att en god servicenivå upprätthålls i alla delar av landet. Regeringen håller detta under nära uppsikt och har tagit flera initiativ. Ett av de senaste av dessa är det uppdrag som regeringen gav till generaldirektör . I uppdraget ingår bland annat att stödja statliga myndigheters samverkan och arbete med att inrätta lokala servicekontor. En del i uppdraget har varit att utreda behov av förändringar i lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor. överlämnade utredningen ett delbetänkande med förslag till administrativa och formella förenklingar när myndigheter och kommuner ingår samtjänstavtal. Det förslaget ska nu skickas på remiss och beredas i vanlig ordning. Det har inte rått någon brist på olika initiativ vare sig på nationell, regional eller lokal nivå för att få till stånd en bättre samverkan mellan myndigheter. Utredningens arbete ska utgå från det som redan pågår, men som är medveten om har det trots alla initiativ funnits brister i samordningen mellan de statliga myndigheterna. Målet med uppdraget till är att förbättra tillgängligheten till offentlig service i hela landet och att möjliggöra en fortsatt effektivisering av den offentliga tjänsteproduktionen. Ett exempel på att effektivisering och samverkan kan gå hand i hand är det pågående arbetet inom . Tack vare effektivisering och samverkan kommer , som saknar servicepunkter i ett tiotal kommuner, att vara närvarande i samtliga kommuner. Detta har bland annat gjorts möjligt genom den överenskommelse som träffats mellan , och om service- och lokalsamverkan. Dessutom finns ju myndigheterna ständigt tillgängliga via Internet och via telefon, vilket har underlättat kontakterna för väldigt många. När jag deltog vid Landsbygdsriksdagen i kände jag vilket engagemang som finns i dessa frågor. Samverkan behöver inte bara ske mellan statliga myndigheter och kommuner, utan även med kommersiella och frivilliga aktörer. Det finns en ökad insikt om att samverkan är nödvändig för att upprätthålla god service i hela landet. Förutsättningarna för en ökad samverkan är därför mycket goda. 38 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Vi har debatterat frågan , när vi på initiativ av hade en särskild debatt om landsbygdens utveckling. Jag gläder mig åt att jag kan notera att statsrådet också använder ordet landsbygd och inte glesbygd, som så konsekvent användes vid det förra tillfället. Bakgrunden till interpellationen är den utveckling som vi kan se på landsbygden , där mer än tre miljoner människor bor. Jag menar att staten har en vidare uppgift än att bara utjämna skillnader i välfärdssystemen när de upptäcks. Det är också så att statens närvaro på landsbygden är ett viktigt signalsystem, inte bara för kommunerna och regionerna som sådana utan för invånare och företag som bor och verkar på landsbygden. Det vi kan se när det gäller arbetsförmedling, försäkringskassa och kanske polis, men också post och även apotek, är en omstrukturering och en effektivisering som är liktydig med centralisering. Av någon outgrundlig anledning finns det när man effektiviserar alltid en tendens att man centraliserar verksamheten till regionala centrum eller till . Detta är ett bekymmer. När vi diskuterade just IT-infrastrukturen skulle bredband åt alla ge möjligheter till landsortens befolkning och till företagen där. Man diskuterade möjligheten att lokalisera ut statliga verksamheter. Men just den satsningen och utbyggnaden har gett motsatt effekt.