prot · GW0950 · 2008-12-16 00:00:00 — Jag uppfattar de tidigare beskeden från finansministern i budgetpropositionen som att ett förslag skulle vara på väg. När kommer förslaget? 221 Finansminister (): Jag har stor respekt för vurm för den här frågan. Samma gäller för många riksdagsmän i mitt eget parti, allianspartierna och andra partier i som har sin hemmahörighet i viktiga sjöfartsregioner. Jag har stor respekt för det. Jag kan ändå inte blunda för det exempel jag alldeles läste upp, om en industriarbetare med 20 000 i lön och en . Kombinationen av sjömansskatt, sjöfartsstöd och arbetsgivaravgift gör att skattebetalningarna från denna näring är utomordentligt små obefintliga. Jag ska gärna ge en förklaring till varför min egen skepsis har tilltagit. I samband med att vi har jobbat med räntesnurrorna har jag funnit anledning att relativt noggrant granska hur olika näringar och företag sköter sina betalningar med bolagsskatten. Det är viktigt att alla betalar sina skatter. Det är viktigt att alla näringar fullgör sina förpliktelser mot samhället. Det är naturligtvis frapperande att en näring som omsätter 37 miljarder betalar 62 miljoner i bolagsskatt. 37 miljarder och 62 miljoner då kan inte det svenska skattetrycket vara ett alldeles stort problem för denna näring. Jag har inte räknat ut procentsatserna av omsättningen de betalar i skatt, men det lär inte bli någon alldeles särdeles hög siffra. Vi har problemet på avskrivningssidan. Både och jag vet att den inte är okomplicerad. Det är svårt att värja sig från intrycket att delar av sjöfartsnäringens stora intresse i frågan i praktiken handlar om att de vill undkomma de stora latenta skatteskulder som här finns. Så länge de latenta skatteskulderna finns och möjligheterna till avskrivningar finns har man anledning att investera i båtar i svensk sjöfart. Jag upplever därför inte att vi har villkor för svensk sjöfartsnäring som är så problematiska och besvärliga som det ibland ges sken av. Jag har suttit i och fått motsatta argument från våra kolleger, det vill säga att den svenska sjöfartsnäringen har så utomordentligt goda villkor att det faktiskt sker inflaggning till från andra nordiska länder. Den grundläggande utgångspunkten är att varje näring ska betala sina skatter på ett korrekt sätt så att vi får ett ansvarstagande från hela samhället utifrån de skatter som naturligtvis måste betalas in. Det gäller inkomstskatter, arbetsgivaravgifter och bolagsskatter. Det är inte så att sjöfartsnäringen är särskilt illa utsatt. Man har mycket förmånliga skattevillkor. Det är kanske nödvändigt. Men givet de stora komplikationer som ligger i avskrivningsfrågan måste det här få ta den tid det tar. Jag kan inte ställa i utsikt att den här svåra frågan kan lösas snabbt. Det kommer att ta sin tid innan vi når resultat. 222 (): Det kan väl ändå vara så att finansministern i sina överläggningar med andra finansministrar inom EU diskuterar tonnageskattefrågan. Det måste ändå vara viktigt för ett land som med en stor sjöfartsnäring att vi har likvärdiga konkurrensförhållanden så att inte rederinäringen kan säga att i andra länder finns tonnageskatt men inte i , och därför flaggas våra fartyg ut. Jag tycker att det är lite pinsamt. Varför kan vi inte reglera frågorna på ett sådant sätt att vi har likvärdiga konkurrensförhållanden? På andra områden går vi fram och sänker till exempel bolagsskatten. Vi är överens om den sänkning som regeringen föreslog därför att vi har sett att andra länder inom EU har sänkt sin bolagsskatt. Av konkurrensskäl måste vi ha en bolagsskatt som inte slår ut de svenska företagen. Finansministern går förbi den frågan lite för lätt. Varför har det varit så oerhört svårt att ha överläggningar med rederinäringen i den här frågan? Jag är precis som finansministern helt klar över att det inte bara är att ändra och införa tonnageskatt och alla andra villkor ska vara oförändrade. Det har jag aldrig sagt. Jag tycker att man ska ha tonnageskatt därför att det skapar likvärdiga konkurrensförhållanden. Det kan påverka övriga skatter som rederinäringen har. Självklart måste frågan om de latenta skatteskulderna regleras. Men varför kallas inte rederinäringen till överläggning på för att lösa frågan? Ni har till och med vägrat att svara på brev och delta i överläggningar. Det har varit många inbjudningar, och ni har sagt nej till att över huvud taget träffa rederinäringen. Det tycker jag är bekymmersamt. Det är en viktig bransch, och det är viktigt att den branschen känner att den har ett stöd från också i fortsättningen. Sedan kan man ha olika uppfattning i sak, men jag tycker ändå att man måste få en gemensam diskussion och klara ut vilka problem vi står inför. 223 Finansminister (): Jag försäkrar att jag har stor respekt för hans vurm för rederinäringen. Det är en viktig bransch. Vi är ett utrikeshandelsberoende land. Det är alldeles uppenbart. Jag kommer själv från en hamnstad, , så jag kan ha stor respekt och stor förståelse för detta. Det stämmer inte att vi inte har haft överläggningar med rederinäringen. Jag har själv träffat dem. Min statssekreterare har vid upprepade tillfällen haft sammankomster med dem. Men jag föreställer mig att de kanske inte är alldeles nöjda med de svar vi har gett vid de överläggningarna. Tyvärr är det ibland så att man måste ge svar som inte alltid uppskattas av dem som får dem. Men vi har haft överläggningar, och vi kan gärna ha överläggningar igen och diskutera hur det kommer sig att bolagsskatten för de här företagen uppgår till . Det skulle jag gärna ha en bra överläggning om. Det kan jämföras med jag var tvungen att titta i tabellerna hela gummi- och plastvaruindustrin, som har en liknande omsättning. Det är den som i mina tabeller ser likvärdig ut. De betalar på samma omsättning som rederinäringen betalar 62 miljoner. Det är svårt att hitta näringar som har så förmånliga skattevillkor som denna. Jag gläds alltid åt människor som har låga skatter, men de skatter vi har ska betalas och näringar bör ha likvärdiga villkor. Jag vill därför också vurma för våra skattebaser, även om jag naturligtvis delar starka intresse för just rederinäringen och vurmar för dess viktiga utveckling. Men låt oss också komma ihåg att detta är en bransch med mycket förmånliga skattevillkor noll skatt på arbetskraften och nästan ingen bolagsskatt. Det är väldigt få andra branscher som kan erbjuda sådana villkor i . Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på interpellation 2008/09:173 om nominering av svensk EU-kommissionär 224 Statsrådet (): har frågat statsministern på vilket sätt och när han ämnar redovisa regeringens förfaringssätt för hur den person som ska bli kommissionär ska väljas ut samt hur statsministern kommer att verka för en förändring av processen för att åstadkomma en mer transparent process som både är partipolitiskt neutral och säkerställer att den mest kvalificerade kandidaten får uppdraget. har också frågat när statsministern kommer att ta initiativ till att regeringen inleder arbetet med att utse en ny svensk kommissionär. Interpellationen har överlämnats till mig. Processen kring tillsättningen av nästa kommission är oklar. Enligt ska antalet ledamöter av kommissionen vara mindre än antalet medlemsländer. Ledamöterna ska utses på grundval av en jämlik rotation mellan medlemsländerna. Detta innebär att vi inte vet om nästa kommission kommer att ha en ledamot från . Om Lissabonfördraget däremot träder i kraft ändras förutsättningarna. Då ska nästa kommission ha en ledamot per medlemsland. Processen med att utse en svensk kommissionsledamot kommer att påbörjas i samband med att förutsättningarna klarnar. Den svenska ledamoten kommer att utses i samråd med kommissionens nominerade ordförande, på brukligt sätt och i enlighet med fördragets föreskrifter. I diskussioner med den nominerade ordföranden kommer det att vara viktigt att verka för att får en central portfölj. Det pussel som ska läggas mellan olika portföljer blir också viktigt för beslutet om vem som ska utses från svensk sida. Det är viktigt att personen har gedigna kvalifikationer och erfarenheter för uppdraget. Liksom vid andra utnämningar är det regeringen som fattar beslut om nominering av svensk ledamot i kommissionen. Regeringen arbetar för att processen inför en eventuell nominering blir öppen och avser att föra samtal med företrädare för oppositionen när förutsättningarna för den nya kommissionens tillsättning har klarnat. 225 (): Tack, statsrådet, för svaret! Att jag har ställt den här interpellationen grundar sig på att det vid det förra tillfället när man skulle utse kommissionär var en ganska bred diskussion och framför allt mycket kritik från den dåvarande oppositionens sida därför att man ville ha en helt annan process, en öppen process, där man ville diskutera kandidater. Det låg en kritik i botten mot att dåvarande regeringen bara utsåg partivänner. Det var väl ett led i den allmänna synen på utnämningspolitiken i det läget. har vi kommit till den punkten att det snart är dags att utse kommissionär igen. Det är av stort intresse för mig, och det var därför jag ställde frågan till statsministern på vilket sätt man tänker hantera processen och vilken öppenhet och dialog man tänker ha med den nuvarande oppositionen. I statsrådets svar välkomnar jag de sista raderna om att man vill föra en nära dialog med oppositionen och även diskutera förutsättningarna för den nya kommissionären när processen har klarnat. Vi får se hur det går. Om jag inte tolkar det fel var detta uppe på toppmötet , där man som en kompromiss erbjuder att få ha en kommissionär. Det råder då ingen tvekan om att samtliga länder ska ha en kommissionär. Jag vet inte exakt vad beslutet blev, men det är möjligt att det var under förutsättning att accepterar Lissabondelen. Det är väl så man ska tolka det, om inte statsrådet har en annan tolkning. Det här gör att vi närmar oss en punkt. Det är väl svårt att dra tillbaka ett sådant här förslag, skulle jag kunna tänka mig, som man har lagt fram vid ett toppmöte. Vi kan ana att man kommer att hamna där någonstans, och då klarnar det väl också för del helt och hållet att samtliga länder får en kommissionär. Jag har svårt att se att man skulle backa från det. Då kan vi se att i varje fall den saken är ganska klar att det ska utses en kommissionär. Då är man mycket nära den punkt där man kan sätta sig ned och diskutera och redogöra, tydligare än vad kan göra här , för hur processen ska gå till. Det kanske till och med är så att statsrådet kan ge en liten klarare bild av det här , i beaktande av att svaret är skrivet innan toppmötet hade varit. På den punkten kanske det är lite inaktuellt, eftersom det har hänt viktiga saker i den här diskussionen efter det att svaret skrevs. Jag välkomnar om kan bli tydligare på den här punkten, hur själva tillsättningen skulle kunna gå till och på vilket sätt man vill bemöta detta när man säger att man vill ha ett mer öppet förfaringssätt när det gäller tillsättandet av kommissionär. 226 (): Sent ska syndaren vakna. Jag är inte så imponerad av interpellantens argumentation. Jag satt som vice ordförande i förra gången, och jag var inblandad i de diskussioner som fördes på den borgerliga sidan om att föra fram kandidater. De fyra borgerliga partierna förde också fram en gemensam kandidat, nämligen . Det fanns ingen reaktion. Vi förde en diskussion om vilka ämnesområden han kunde tänkas vara intresserad av eller som skulle vara intressanta för honom som svensk kommissionär. Det fanns ingen reaktion. En gång i tiden när utsågs till första kommissionär gjordes det en informell överenskommelse. I alla fall på borgerlig sida uppfattades det som att det fanns en överenskommelse om rotation på kommissionärsposten, med varannan gång borgerlig och varannan gång socialdemokratisk. Man kan ha en diskussion om det var särskilt snyggt att göra på det sättet, men det var i alla fall så som det uppfattades. Det följdes inte. Det är inte så imponerande. Min reaktion är att nu passar det. passar det att komma och kräva inflytande och öppenhet och att föra fram egna kandidater. När vi har velat göra det under tidigare perioder har det mötts av total tystnad, ointresse och, som jag menar, ett brott mot ett handslag . Det här med bred diskussion och att utse bara partivänner: Ja, jag tycker också att det är bra med en öppnare nomineringsprocess . Jag var en av dem som kritiserade det förra gången, och jag tog upp det i en skriftlig fråga till . Han vred sig som en mask i . Jag tycker därför att det är bra att Socialdemokraterna har den här attityden, men låt mig få säga att det inte imponerar att efter så komma med detta efter löftesbrott, tigande och ignorerande av borgerliga synpunkter på denna fråga när vi inte var i regeringsställning. 227 Statsrådet (): Som säger har det hänt dramatiska saker , inte minst på toppmötet i , där man förutom att anta klimatpaketet också diskuterade den här frågan. En viktig komponent i väg mot en trolig ny folkomröstning eller det är inget datum satt ännu var just detta med kommissionen. Där diskuteras frågan, och det är väl känt att vissa medlemsländer tyckt att en minskning av kommissionen varit en mycket viktig reform. Därför satt det långt inne, men alla släppte på det, och om Lissabonfördraget träder i kraft går alla med på att varje land tills vidare, även efter 2014, ska ha en kommissionär. Det var inte så svårt för att gå med på det, vilket vi också kort nämnde i där bänkgranne deltog i ett telefonsammanträde. Vi välkomnar alltså detta. De exakta omständigheterna kring frågan är fortfarande inte riktigt klara. Ska man påbörja processen, såsom fördraget säger, och utse en ordförande som sedan får plocka ihop kommissionen, trots att omröstningen kanske inte äger rum förrän senare? Eller ska man förbereda för två scenarier, en och en , alltså med 27 ledamöter eller med 26 eller färre ledamöter? Det i kombination med en del andra frågor som irländarna vill ha legala klargöranden om ska man nu titta på i början av terminen just för att försöka komma till klarhet. Jag tror således att vi först måste ta ställning till det. Med det sagt är det regeringens ambition generellt i utnämningspolitiken att ha en bredare ansats till den. Vi har till exempel utannonserat 50 generaldirektörsposter eller motsvarande myndighetschefer. Vi kommer naturligtvis inte att utannonsera kommissionärsjobbet, men det är viktigt att det blir en kvalificerad och kompetent person. Vi avser att återkomma med mer detaljer om hur det ska gå till och avser att också föra samtal med företrädare för oppositionen. Jag hoppas att jag kan få återkomma till i denna eller någon annan form och precisera detaljerna kring detta lite mer. Jag tror dock att vi behöver en liten tid på oss för att klargöra under vilka omständigheter kommissionen ska tillsättas. 228 (): Jag vill tacka statsrådet för ett alldeles utmärkt svar i detta senaste inlägg. Jag tar det som en intäkt och har full respekt för och känner till själva processen med Lissabonfördraget. Vad gäller införlivandet av tror jag att vi delar uppfattningen att de ska ansluta sig till detta så att vi får fördraget på plats. Det är klart att det råder viss osäkerhet kring det tidsmässigt och så vidare. Förmodligen ska det också hållas en ny folkomröstning innan de säger ja till fördraget. Den processen är ganska komplicerad, och vi vet inte riktigt var den hamnar och hur den påverkar andra länder. Det vet vi inte . Vi lever väl båda med förhoppningen att det ska fungera. Vi behöver det nya fördraget, och det vet jag att vi är överens om . Jag tar till mig det som har sagt, att hon är för en öppen process. Jag välkomnar det och litar fullt på statsrådets ord i det fallet, alltså att en sådan process kommer att starta och att oppositionen blir vidtalad och har möjlighet att lägga fram sina synpunkter. Jag nöjer mig med det så långt. Jag har inte mycket mer att säga i den här diskussionen utan tar det som en positiv del av debatten. Vi kommer att följa frågan och se vad som händer då regeringen återkommer i frågan. Jag ber att få tacka för svaret. 229 Statsrådet (): Jag ska inte förlänga debatten utan tackar och för debatten. I denna fridens sinnesstämning kanske vi kan önska varandra en god jul. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på interpellation 2008/09:184 om förhållanden inom 230 Kulturminister (): har frågat mig dels om jag tänker göra något med anledning av att ordföranden i med uppdraget har fortsatt sitt arbete som vd för bokförlaget , dels om jag deltagit i några beslut eller något avtalsskrivande om möjligheten för att ha uppdrag eller anställningar vid sidan om uppdraget som ordförande i . arbete leds av ordföranden , som tillsammans med fyra andra ledamöter utgör kommittén. Ingen av ledamöterna i kommittén är heltidsanställda, och de får ersättning enligt föreskrifterna i kommittéförordningen. Kopplat till kommittén finns däremot ett sekretariat av heltidsanställda sekreterare, som under ordförandens ledning svarar för det löpande arbetet. Detta är den normala ordningen för kommittéer. Ett viktigt kriterium vid förordnandet av kommittén var att ledamöterna skulle representera djupa kunskaper om det svenska kulturlivet och ha insikter om kulturområdets behov av förnyelse och utveckling. Det ligger då i sakens natur att det i kommittén ingår personer som är verksamma inom kultursektorn. Här förutsätts även att de som tar statliga uppdrag också sätter sig in i och följer de lagar och riktlinjer som gäller för de intressekonflikter som kan uppkomma och som kan utgöra jäv. Mot bakgrund av det som anförts ovan har jag inte för avsikt att göra något ytterligare. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 231 (): Först måste jag naturligtvis beklaga att inte kan vara den som debatterar den här frågan med kulturministern. Jag hoppas att kulturministern inte har något emot att jag tar debatten, och jag vill givetvis rikta ett tack till ministern för svaret. Som skriver i interpellationen tillsattes och dess ordförande . är inte vilken utredning som helst. Det är en väldigt omfattande utredning och, om jag får uttrycka det så, en mycket prestigefylld utredning för kulturministern, ja kanske för hela regeringen. Jag har dock inte hört någon annan minister uttala sig om den, men det kanske inte heller är praxis. För kulturministern är den dock viktig kan jag föreställa mig. Jag minns när kulturministern var en helt vanlig riksdagsledamot. Då var hon tydlig med att tala om vikten av att forma en annan kulturpolitik än den som vi socialdemokrater format alltsedan 1974 års kulturpolitiska mål. Det var flera i den dåvarande borgerliga oppositionen som efterlyste något nytt, och det resulterade i . Tyvärr har fått det mesta i den moderatstyrda regeringens kulturpolitik att gå i stå , och inte särskilt mycket har hänt. Självklart är tillsättandet av en ordförande tillsammans med utredningsdirektivet en nyckelfråga. Utan någon kunskap om hur nyckelpersoner tillsätts i den moderatstyrda regeringen skulle det förvåna mig väldigt mycket om inte alla ingående partier lämnade synpunkter. Så är det naturligtvis. Visst är det rimligt att anta att någon av dessa borgerliga politiker borde ha vetat att en utredning är att jämställa med en myndighet och att det ändå finns en olämplighet i att både vara utredningsordförande i en stor och omfattande kulturutredning som man är vd i ett stort bokförlag som omfattas av utredningen. Min andra fråga kvarstår, som egentligen är den centrala i interpellation: Har ordföranden i något avtal eller löfte från kulturministern att hon som hon är utredningsordförande kan bibehålla sin tjänst som vd för bokförlaget ? 232 Kulturminister (): Jag tycker att interpellation är lite märklig. är det inte med henne som jag kan debattera den utan med . Jag har ingenting emot det. Det vill jag ha sagt. vet mycket väl att det är mycket ovanligt att utredare, även om de har en stor, viktig och prestigefull utredning, är heltidsutredare. Det gäller inte ens , som ledde en betydligt större, väl så tung och längre pågående utredning, det vill säga . Han var heller inte heltidsutredare, utan det var han vid sidan om sitt ordinarie uppdrag som landshövding. , om vi nu ska blicka bakåt, hade , vd för , i uppdrag att utreda jämställdheten inom scenkonsten. Det var en utmärkt utredning, men det var ingalunda någonting på heltid. ledde som hon var vd för . på var ordförande för för arkitektur, form och design. , välkänd tidigare minister, var chef för som hon hade utredningen i mun. Vi kan hålla på så ett bra tag till. Vi har ett antal övriga utredningar på kulturområdet. Jag tog så sent som i går emot en av utredningarna på tv-området av , som är generaldirektör i , som är ett uppdrag hon har på heltid. Vi kan fortsätta så. Det är inte särskilt märkligt att man har utredare som har detta som uppdrag vid sidan om sitt ordinarie. Tvärtom är det den gängse modellen. Däremot finns det vid sidan av i det här fallet , som är ordförande i utredningen som ska se över kulturområdet, heltidsanställda sekreterare, närmare bestämt åtta stycken, och en expertgrupp om fyra personer som har ett arvode om . Vad jag vill säga är att det inte är något märkvärdigt alls att en utredare, inte ens för en så viktig utredning som , har detta vid sidan om sitt ordinarie uppdrag. 233 (): var det inte tänkt att vi skulle göra en historisk exposé över alla de utredningar som har förekommit inom kulturens område. Det är ändå mycket intressant att läsa kulturministerns svar. Det går i stort sett ut på att hon saknar ansvar för jävssituationen som kan uppkomma, utan detta ligger hos den enskilde. Jag vill erinra kulturministern om den syn på en ministers ansvar för jävsfrågor som hon har biträtt. Jag citerar: Av 12 § förvaltningslagen framgår att den som är jävig inte får handlägga ett ärende. Det ankommer på den jävige att anmäla jävsförhållandet. Enligt utskottets mening är det mycket viktigt att jävsbestämmelserna följs i . Ingen skall delta i handläggningen i ett ärende om det finns omständigheter som riskerar kunna leda till att förtroendet till opartiskhet rubbas. För att förebygga risken för att jäv uppstår är det angeläget att bl.a. beaktar vikten av kunskaper i förvaltningsrätt i samband med rekrytering och erbjuder vidareutbildning i förvaltningsrätt. Enligt utskottets mening har en departementschef ett allmänt ansvar för förhållandena på sitt departement. Det är otillfredsställande att beslut fattats i ett ärende som handlagts av en jävig tjänsteman. Ministern borde ha tillsett att kunskaperna om jävsbestämmelserna är väl kända och tillämpas i varje ärende. Det här citatet är hämtat från KU:s granskningsbetänkande . När kulturministern var riksdagsledamot biträdde hon denna uppfattning i kammaren. Som minister har hon som synes en annan syn på sitt ansvar. Man kan naturligtvis ställa sig frågan: Varför? Varför ska inte nu den moderata kulturministern tillse att reglerna om jävsförhållandena är väl kända och tillämpas i varje ärende när det var mycket viktigt att socialdemokratiska ministrar gjorde det? 234 Kulturminister (): Vi får väl se hur stor exposé det är. Vi kan väl ägna oss åt det som frågan gäller. Det var själv som började göra en historisk beskrivning tillbaka . Jag förstår fortfarande inte frågan. Det är ingenting som har förändrats. Reglerna om jäv är lika giltiga och lika viktiga nu som . Det är självklart att kunskapen om jävsfrågorna finns både på departementet och inom den kulturpolitiska utredningen. Jag ser heller inte problemet när det gäller och vad som skulle kunna vara ett bekymmer när det gäller jäv. Är det detta att hon är vd, alltså anställd och inte ägare, på Natur & Kultur? Alla förlag får titelstöd, och Natur & Kultur får mindre än flera andra bokförlag. Det kan knappast vara något som gäller utredningen, som inte heller handlar om enskilda frågor utan om strukturfrågor.