prot · GV09118 · 2008-05-23 00:00:00 — Vi måste ha en lagstiftning som omfattar alla typer av verksamheter och inte bara inrikta oss på att ta med speciella bestämmelser i ett avtal som endast omfattar en del av den verksamhet som kan bedrivas med djur, i detta fall mest travtävlingar. Den måste omfatta all verksamhet. Trots detta säger jag att vad som kommer att ingå i det kommande avtalet blir föremål för en diskussion, precis som jag sade i mitt skriftliga svar, mellan staten och hästsportens organisationer. Sådana diskussioner kommer att behöva inledas för att få det färdigt nästkommande årsskifte. Jag kommer att initiera det, för jag tycker att det är viktigt att vi upprätthåller ett gott djurskydd i samband med hästtävlingar, inte bara de tävlingar som det handlar om i avtalet utan alla andra tävlingar. Det man då kan diskutera är om vi kan hjälpas åt för att sprida kompetens och information om de bestämmelser och den lagstiftning som finns på området. Där kan staten hjälpa till genom att stödja forskning och kunskapsöverföring på området. Jag tar alltså med interpellantens synpunkter inför de kommande diskussionerna om ett nytt avtal. 29 (): Jag tackar så mycket för svaret. Det är självklart så att alla djur ska omfattas av djurskyddet och även alla djur i tävlingsverksamheter. Jag har fokuserat en del på just travsporten i den här interpellationen på grund av det avtal som ska skrivas mellan staten och Aktiebolaget och Galopp. har man i de här avtalen markerat en ambition att tillse en bred och folklig förankring i sporten. Men jag kan tänka mig att det finns ett utrymme för diskussioner om och synpunkter på hur det står till med djurskyddet och hur man kan utveckla det, för det måste ju ställas utom allt tvivel att man som banveterinär inte hamnar i en risk för konflikter. Det som jag vill peka på är att moderniteten inom den här sporten lite grann har sprungit förbi veterinärorganisationerna, och vad jag förstår ändrar inte förslag på detta. Det ska ju stå utom allt tvivel att det inte finns några konflikter mellan de olika områdena. Det är därför som jag ställer de här frågorna, utan att vara expert på vare sig trav eller galopp. Däremot har jag ganska stor personlig erfarenhet av hästar och deras beteende, vilket jag förstår att även jordbruksministern har. Vi vet också hur samarbetsvilliga de kan vara och hur enorma deras prestationer kan vara. 30 Jordbruksminister (): Jag förstår fråga och menar att vi genom systemet som vi har med ban- och tävlingsveterinärer ser till att djurskyddet efterlevs i tävlingssituationer, alltså inte i bara de som handlar om spel utan i alla tävlingssituationer. Som jag sagt tidigare slår djurskyddslagen klart och tydligt fast att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande. Men det är då viktigt att påtala, som också interpellanten gör, att saker och ting förändras. Utrustning utvecklas och nya metoder kommer till. Det är då viktigt att forska och kompetensutveckla på det här området så att vi hänger med lagstiftnings- och förordningsmässigt. Det är också viktigt att poängtera, eftersom jag inte sagt detta tidigare, att den konflikt som kan uppstå mellan djurskyddsintressen och ekonomiska drivkrafter i spelsituationer är en fråga som övervägs varje gång vi överväger förändringar och kompletteringar i djurskyddslagen. Det kan handla om lantbrukets djur som hålls i en produktion som ska ge lönsamhet, men det kan också handla om hästar i en tävlingssituation. Låt mig slutligen i det här inlägget, fru talman, slå fast att vi inte kan reglera saker och ting i avtal med en part. Det måste vi göra i lag och förordning. Däremot kan vi i avtal be någon att ytterligare informera sina medlemmar, organisationer eller liknande, men vi kan inte slå fast bestämmelser i avtal. Det känner vi inte i den svenska författningen. 31 (): Djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Djur får inte överansträngas. Inte heller får de agas eller drivas på med redskap som lätt kan såra eller på annat sätt skada djuret. Om ett djur är sjukt, skadat eller på annat sätt genom sitt beteende visar tecken på ohälsa ska djuret ges nödvändig vård, vid behov av veterinär, eller andra åtgärder vidtas, om inte sjukdomen eller skadan är så svår att djuret måste avlivas . Djur får inte tränas för eller användas i tävling på sådant sätt att de utsätts för lidande. Detsamma gäller vid film, videogram eller televisionsinspelning och föreställning eller annan förevisning som anordnas för allmänheten. I samband med detta har jag fått vetskap om ett annat problem, att klinikerna som finns vid travbanorna, som i och för sig är väldigt välutrustade, i allmänhet är stängda när tävlingarna pågår. Jag undrar om det är lämpligt. Man kan få skicka hästarna flera mil för behandlingar. Vad jag förstår kan man i alla fall ställa krav i de här avtalen. Jag vet att det till exempel finns särskilda satsningar inom svensk hästsport som ingår i avtalet. Det vore intressant om jordbruksministern kunde utveckla vad det finns för möjligheter. Jag hoppas att frågan kommer att tas på allvar, annars är det möjligt att jag återkommer i frågan. 32 Jordbruksminister (): Jag ber att få tacka för interpellationen, för jag tycker att det är viktigt att vi diskuterar den här saken, och gör det i en positiv andra, men också att vi gör det på ett sådant sätt att vi ständigt försöker förbättra verksamheten, så att vi undviker att djur skadas eller utsätts för lidande. Detta måste vi som sagt göra ständigt och jämt, inte minst därför att utvecklingen ständigt går framåt. Låt mig därtill konstatera att vi svårligen kan ålägga privata verksamheter att ha öppet på speciella tider. Detta sagt apropå påståendet att vi skulle ålägga en verksamhet, i detta fall en veterinärklinik, att ha öppet. Jag ser stora svårigheter att i en öppen demokrati göra detta. Däremot övervägs det , apropå den utredning som vi tillsatt och de synpunkter som vi har fått in från den, om vi ska ålägga ban- och tävlingsveterinärer att utföra akutsjukvård på djur som används i tävlingsverksamhet. Så är det inte . Men i den situation som kan uppstå kan man överväga om ett sådant åläggande ska införas i någon förordning. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:741 om EU-definition av betesmark och målet om ett levande odlingslandskap 33 Jordbruksminister (): har frågat mig dels om jag avser att verka för möjligheten till en regional anpassning av den nya definitionen, dels hur jag avser att verka för att ska lyckas säkra hävden på dessa betesmarker samt därigenom säkra den biologiska mångfalden. Åtgärder som syftar till att hävda betesmarkerna har hög prioritet. har beslutat om de nationella miljökvalitetsmålen där ett av delmålen under miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap slår fast ambitionen att samtliga ängs- och betesmarker ska skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Regeringen avser att i en kommande miljömålsproposition presentera förslag på hur detta bevarandearbete ska bedrivas vidare. De ersättningar som går till jordbrukare för att de sköter sina betesmarker spelar roll för möjligheten att uppnå målen. Regeringen har också gett myndigheterna uppdraget att följa upp och utvärdera utvecklingen av naturvärdena i betesmarkerna. fick kraftig kritik i samband med kommissionens revision av betesmarker . Kritiken rörde det som i då räknades som stödberättigade betesmarker. För att minska den risk för ekonomisk sanktion mot som kan komma att bli följden av kritiken, har den svenska definitionen av betesmarker ändrats i enlighet med kommissionens riktlinjer. fattade beslut om ändringen . De mest betydelsefulla skillnaderna jämfört med tidigare är att det infördes en objektiv gräns för hur många träd det får finnas per hektar samt att ogenomträngliga buskage större än inte berättigar till ersättning. Den nya definitionen innehåller därtill en rad undantag av miljömässiga skäl. Undantagen möjliggör att det på vissa utpekade marker får finnas fler än 50 träd. Jag håller helt med om att träd och buskar i många fall spelar en stor positiv roll för den biologiska mångfalden i svenska betesmarker. De svenska markerna har en egen historia och är därmed unika även i ett europeiskt perspektiv. En del av våra betesmarker har av tradition fler än 50 träd, vilket i vissa fall även är en förutsättning för att kunna upprätthålla den biologiska mångfalden. Det är i detta sammanhang även viktigt att påpeka att stark igenväxning måste förebyggas för att de höga naturvärdena ska bevaras. Det behövs därför en välbalanserad skötsel som bygger på vetenskapligt grundad kunskap. Vi får dock inte glömma att gårdsstöd endast kan och ska lämnas till mark som definieras som jordbruksmark. Syftet med riktlinjer för betesmarker är att underlätta vid klassificering av stödberättigande mark. Gårdsstödet och miljöersättningarna lämnas till samma typ av mark och dessa två system måste därför samspela med varandra. Igenvuxna och icke brukade marker ska inte vara berättigande till ersättning, detta tror jag vi är överens om. Å andra sidan är det inte rimligt att det regelverk som är kopplat till gårdsstödet riskerar att leda till ett jordbruk som försämrar möjligheten att leva upp till svenska och europeiska miljömål. kommer att analysera resultatet av årets ansökningsomgång med avseende på betesmarker. har fört en diskussion med kommissionen och kommer att fortsätta diskutera med kommissionen för att komma fram till ett mer flexibelt regelverk som bidrar till den biologiska mångfalden och förhindrar att stöd betalas ut till marker som inte sköts. Målsättningen är att undvika konflikt mellan stödsystemets utformning och uppsatta miljömål. 34 (): Jag tackar jordbruksministern. Detta handlar förmodligen om de absolut mest värdefulla markerna vad gäller den biologiska mångfaldens mångfald. Det är marker som hyser en mängd arter som gör till det väldigt fantastiska landskap som vi ofta lyriskt besjunger och njuter av. Därför är det ganska obegripligt för mig hur EU kan bestämma vad som är klassificerad betesmark i eller ej, alltså det här med max 50 träd per hektar som det handlar om plus minus några stycken kan det vara. Det som är en stor risk är att vi antingen får ett mer igenvuxet landskap med en förändring av beteshävdad mark eller så kan det tragiska hända att man helt enkelt sågar ned och röjer bort de träd och buskar som är övertaliga i förhållande till detta med 50 träd i betesmarkerna. De är övertaliga enligt EU:s definition. I samband med den remissrunda som genomfördes av inkom många negativa svar på förslaget om förändring av betesmarksbegreppet. Men kan tycka att detta enda beslut kanske inte är så avgörande, men uppenbarligen påstås det att det kan vara spiken i kistan för om man ska fortsätta med betesdjur i landskapet eller ej. Det är ju allmänt bekant att många stigande kostnader och den allmänt pressade lönsamheten gör att varje förslag som ändrar på de ekonomiska förutsättningarna kan vara avgörande för företagaren, jordbrukaren i det här fallet. En annan sak som denna förändring kan leda till, och som vi kunde läsa om i tidningen , är att man tar det säkra före det osäkra och sågar ned gamla fina lövträd som absolut inte borde få sågas ned. Många av de här träden är en förutsättning för vissa arter, bland annat skalbaggar. Ekar hyser exempelvis ett hundratal olika skalbaggsarter. Det allvarliga är också att den landskapstyp som är av mycket stor vikt för den biologiska mångfalden förändras. Det är till skada för många arter. I svaret sägs det att för att minska risken för ekonomisk sanktion mot , som vi ju var hotade med, kan man väl säga, som en följd av kritiken, har den svenska definitionen ändrats i enlighet med kommissionens riktlinjer. Så är det. Det är uppenbart. Men då kan man ju undra om det inte kan finnas en risk för sanktioner till följd av att inte förmår uppfylla sina åtaganden enligt art- och habitatdirektivet eller fågeldirektivet när det gäller listade hotade arter som till exempel hasselsnok, lövgroda, väddnätfjäril, törnskata och ängshök. Jag tycker att det är viktigt att synen på biologisk mångfald och naturvärdena ska behandlas som en enhetlig del i miljömålsarbetet och att det inte får ses som ett undantag. Vi får allt fler indikationer på att biologisk mångfald är väldigt viktigt, kanske viktigare än vi förstår, för att bevara solida ekosystem. Och vi behöver solida ekosystem som förser oss med tjänster. Vi tar dessa ekosystemtjänster för givna. Det är självklara system för oss. De har en förmåga att balansera en hel del påfrestningar och återställa balanser. Men om vi negligerar deras vikt eller tullar för mycket på dessa möjligheter kan det slå tillbaka. Med klimatförändringar i sikte behöver vi ekosystemens förmåga att återhämta sig. Vi behöver deras resiliens. Jag återkommer ofta till det här i kammaren har jag märkt, men det är inte så enkelt eller självklart att veta var gränserna finns för hur mycket av olika miljöer som behöver sparas, bevaras eller gynnas. Därav kommer försiktigheten och vikten av att slå vakt om den biologiska mångfalden. 35 Jordbruksminister (): Det är mycket viktigt att den nya definitionen inte äventyrar den biologiska mångfalden. Regeringen vill uppnå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. För att bidra till detta har givit undantag för sådana marker som ingår i ett åtagande för miljöersättning, för betesmarker och slåtterängar med särskilda värden eller andra marker där länsstyrelserna har fastställt arealen. I dessa fall ska åtgandeplanen följas om marken berättigar till gårdsstöd. Värdefulla ekhagar bör till exempel definitivt ha en skötselplan och utgöra undantag från den nya trädgränsregeln. Låt mig igen, fru talman, poängtera att den nya definitionen är stelbent. Den är inte bra. Vad vi kan göra, och gör, är att föra en dialog med kommissionen för att få dem att ändra sina riktlinjer. Till detta arbete tar vi bland annat hjälp av forskare. Kommissionen är tydlig med att det finns miljöersättningar för sådana marker som inte berättigar till gårdsstöd, vilket jag också gärna vill påtala i den här debatten. Det finns sådana möjligheter. Det finns även betesmarker vilkas biologiska värden skulle öka med en bättre hävd, där beskuggningen är för stor och där träden i sig inte huserar så många rödlistade arter eller annat bevarandevärt växt- eller djurliv. När det gäller dialogen med kommissionen gör vi vårt allra bästa, men vi kan inte göra underverk när det gäller att ändra kommissionens syn. De har ett annat perspektiv än , som påpekar. Men vår ambition är att vi ska påverka dem till att få en mer regionalt anpassad definition. 36 (): Det är helt riktigt, som jordbruksministern säger, att det finns en hel del undantag som gör det hela lite bättre. Det är trevligt att vi delar uppfattningen om att det är stelbenta regler. Sedan nämner du det här med forskningen. Men vad jag förstår har kritiken från forskarhåll mot den här nya definitionen egentligen varit massiv. granskar ju återkommande revisioner om hur medlemsländerna följer de regler som gäller för stöd och ersättning. Läser man revisionsberättelsen anmodas att efter mottagandet inkomma med svar. Efter att svarsperioden utgått finns det en bedömning av att man skulle kunna komma överens och mötas. hade ingen skyldighet att presentera ett färdigt system. Därför är det lite obegripligt varför man stressade igenom denna nya definition. Det fanns förmodligen möjlighet att ta lite på sig och försöka få ett samförstånd i detta. Jag ifrågasätter om det verkligen var så bråttom med tanke på att vi har miljömål att uppnå. Det blir mycket knepigare om vi inte får en förståelse för hur vårt landskap och kulturlandskap fungerar. Jag är inte riktigt nöjd med hur frågan har hanterats och anser att vi måste vara medvetna om hur stor vikt den biologiska mångfalden har. Vi kan inte spela bort möjligheterna till skydd för mångfalden. Vi kan inte heller lägga ansvar på den enskilda betesdjurägaren att förstå allt detta. Vi måste skicka rätt signaler till dem som bidrar till naturvården. Jag tror att jordbruksministern delar denna uppfattning. 37 Jordbruksminister (): Låt mig upprepa att givits undantag för sådana marker som ingår i ett åtagande för miljösättningar för betesmarker och slåtterängar med särskilda värden eller andra marker där har fastställt arealen. Jag vet, efter att ha hört mig för på länsstyrelserna, att ganska många brukare och våren har ansökt om att få sina marker värderade utifrån om där finns särskilda värden eller ej. De som omfattas av detta omfattas alltså inte av den så kallade 50-trädsregeln. Det var bråttom. Vi hotades av böter i hundramiljonersklassen som vi inte gjorde något, dessutom retroaktivt. Jag är rädd om samhällets pengar, våra gemensamma pengar, som jag tycker att vi kan använda på ett bättre sätt än att betala böter med. Bland annat kan de användas till en utveckling av den biologiska mångfalden. 38 (): Vi har också andra mål vi ska nå. Tittar man hur miljömålen har utvecklats har vi frågan om ett rikt växt- och djurliv. När jag tittar på alla regionala mål där är alla gubbarna, som är symboler, röda med sura munnar i precis hela . Det ser lite bättre när det gäller Ett rikt odlingslandskap. Trädregeln är inte den värsta eftersom man har utvidgat begreppet träd av hävdkaraktär, precis som jordbruksministern säger. Men buskarna har man en mycket underlig inställning till. Jag tänkte ta något ur den fantastiska bok som har getts ut som ett resultat av forskningsprogrammet . Där skriver man om hur mycket buskar som är lagom. Det ska vara ganska mycket buskar. Man har tittat på . Undersökningen visar ett tydligt positivt samband mellan mängden buskar och träd och artrikedomar av fjärilar, humlor, dyngbaggar och fåglar också i de allra träd- och buskrikaste områden som alltså täcktes av buskar till . Undersökningen visade också att ju fler arter av träd som finns i en betesmark, desto större var också artrikedomen av kärrväxter, fjärilar, dyngbaggar och fåglar. Detta är bara ett litet fragment av allt intressant som står i boken. Man blir ödmjuk när man läser om detta. Att det alltid finns konflikter mellan mål har jag full förståelse för. Men att vi skulle bli så knäsvaga inför EU när det gäller detta är jag lite förtvivlad över. 39 Jordbruksminister (): Vi har varit med i Europeiska unionen . Det hade varit möjligt för dem som styrde landet tidigare att ta fram en definition på vad som är en svensk betesmark om det nu är angeläget. medlemskap fick vi en revision på oss som påtalar att den definition vi har i inte är tillfyllest enligt revisionsmyndighetens påpekande. Att då komma och säga att det är jag eller denna regering som inte värnar den biologiska mångfalden faller utanför det som är rimligt. Låt mig slutligen säga så att det inte råder något tvivel om det att det finns möjligheter till undantag för sådana marker som ingår i ett åtagande för miljösättning för betesmarker och slåtterängar med särskilda värden och också för andra marker där fastställt arealen att komma ifrån den nya definitionen av vad som är betesmark. Låt mig därtill säga att en förutsättning för att vi ska behålla dessa mycket värdefulla marker är att det finns djur i vårt landskap. Där ser jag, fru talman, ett ytterligare och annat problem, men det kan vi diskutera . Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2007/08:746 om jordbruksstöd 40 Jordbruksminister (): har frågat mig dels om jag kommer att tillskjuta resurser så att länsstyrelserna klarar av att utföra de av ålagda kontrollerna även långsiktigt, dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att EU:s definition av betesmarker, 50 träd per hektar, ska förändras så att den bättre stämmer in på det svenska kulturlandskapet. Det är helt riktigt som påpekar att antalet kontroller har ökat över tiden som ett resultat av EU:s riktlinjer för hur kontrollfrekvenserna ska beräknas och att det vid genomförda kontroller framkommer mycket avvikelser från de ansökningar som lämnats in. Jag kan dock konstatera att ligger kontrollfrekvenserna totalt sett på samma nivå. För dessa båda år har regeringen, som jag sade , skjutit till särskilda medel till länsstyrelserna. Det kan dock föreligga skillnader i resursbehov mellan olika år som en följd av att kontrollfrekvenserna ändrats på olika sätt i de enskilda länen. Det är därför viktigt att man möjliggör en omfördelning mellan länsstyrelserna. En sådan förändring kommer att genomföras. Med utgångspunkt från underlag som länsstyrelserna presenterat till regeringen pågår nu en beredning inom av om den föreslagna omfördelningen är tillräcklig under innevarande år. Jag uppfattar även att din fråga den här gången gäller hur vi ska hantera situationen med förändrade kontrollfrekvenser på . Jag anser att din fråga har hög relevans. tillsatte jag en utredning med syfte att se över just administration, organisering och kontroll av jordbrukarstöden. Utredaren ska enligt direktivet även föreslå en finansieringsmodell för jordbruksadministrationen, särskilt kontrollerna, som bland annat klarar av att hantera kostnader för förändrade kontrollfrekvenser av stöden. Utredaren ska lämna sitt slutbetänkande . Utöver detta genomför, som jag tidigare nämnt, regeringen en kraftig satsning på en förbättring av den så kallade blockdatabasen, en databas med register över all stödberättigad jordbruksmark i . Under detta år satsar regeringen för att uppdatera blockdatabasen. Denna satsning kommer bland annat att möjliggöra för att hålla kontrollerna på en låg nivå. Din andra fråga gäller EU:s definition av betesmarker. Som du säkert känner till påkallades den ändrade definitionen som tog beslut om av den revision från kommissionen som genomfördes . Ändringen gjordes för att minska risken för ekonomisk sanktion mot . Jag är medveten om att den ändrade definitionen åtminstone initialt kommer att innebära merarbete för länsstyrelserna. har fört en diskussion med kommissionen och kommer att fortsätta diskutera en möjlig lösning för att komma fram till ett mer flexibelt regelverk som bidrar till den biologiska mångfalden och förhindrar att stöd betalas ut till marker som inte sköts. 41 (): Det talas om risk för försenat EU-stöd. startar sina kontroller av böndernas marker inför utbetalningen av jordbruksstödet från EU. ska 200 gårdar, jämfört med 140 gårdar tidigare, kontrolleras. Det säger på till . Han fortsätter: Men det finns inte mer personal på för det, utan det gäller att inget oförutsett händer. Då finns risken att en del lantbrukare får vänta på sina utbetalningar. Han säger också: Jag tror att vi klarar det. Men det är väldigt dåliga reserver. Ingen får lov att bli sjuk eller på något annat sätt minska i sin effektivitet. Det är ett väldigt hårt tryck på personalen. Så här ser det ut i , jordbruksministern, med anledning av den så viktiga frågan om jordbruksstödet i förhållande till kontrollverksamheten. har blivit ålagd en ökad kontrollverksamhet vad gäller jordbruksstödet. Detta har jordbruksministern och jag tidigare diskuterat här i kammaren. Vi har varit rörande överens om att det är viktigt att vi gör rätt för oss och att de stöd som utbetalas hanteras på rätt sätt. Men för att man ska klara av de ökade kraven behövs resurser och personal på länsstyrelserna. Jag ställde en fråga i den förra debatten angående den ökade kontrollverksamheten. Då sade jordbruksministern att pengar skulle tillskjutas och att det handlade om ca 75 miljoner. Så långt är det väl gott och väl. Men enligt den information jag har tagit del av vad gäller länsstyrelserna, såväl på som på andra håll, finns det bekymmer när det gäller att rent personalmässigt klara av de ökade kraven. Det gäller framför allt i det betesbälte som sträcker sig från via , , , och . I en så pass stor länsstyrelse som är det förstås enklare att omfördela resurser i förhållande till i en så liten länsstyrelse som vi har i det län där både och jag bor, .