prot · GW0913 · 2008-10-15 00:00:00 — Därför måste alla civiliserade aktörer ta sitt ansvar att på alla sätt aktivt plantera frön av humanistiska värderingar och demokratiska principer; det må vara nationer, organisationer och för den delen också enskilda personer. Också varje enskild människa har på det privata planet möjlighet att göra aktiva val i sitt resande och i sitt utbyte med människor i andra länder. Alla kan vi vara ambassadörer för att sprida värderingar om demokrati, mänskliga rättigheter och civiliserad kultur. Vi har alla som individer ett personligt ansvar att i vårt umgänge visa att vi har värderingar och också vågar stå upp för dem. Man kan aldrig ta demokratin för självklar, men lika lite ska man ta diktaturer och totalitära system för evigt givna. Det gamla är ett ypperligt bevis på detta, trots att den under många decennier var undfallande inför en övermakt som man trodde skulle bestå i evighet. 388 (): Den europeiska familjen växer. omfattas EU av hela 27 länder. Utvidgningen har varit EU:s allra mest lyckosamma instrument för fred och välstånd. Alla länder vinner på att ha demokratiska och stabila grannar. Därför håller EU dörren öppen för fler medlemsländer, och ingen vet med säkerhet var unionens gräns kommer att gå . Många nya länder står på tur som naturligtvis först måste uppfylla de tre grundläggande kriterier som infördes . Det är det politiska kriteriet som handlar om att landet ska ha stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. Vidare är det det ekonomiska kriteriet som handlar om att landet ska vara en väl fungerande marknadsekonomi som har kapacitet att klara av konkurrens och marknadskrafter inom EU. har vi det administrativa kriteriet som handlar om ett lands förmåga att anta de krav som följer med medlemskapet, inklusive de politiska, ekonomiska och monetära mål som EU har satt upp. Bland de länder som har kandidatstatus kan nämnas som ansökte om och fick ett slags samarbetsavtal. Status som kandidatland fick först , och eftersom landet måste uppfylla kraven, precis som alla andra ansökningsländer, har processen gått förhållandevis långsamt. Bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna och skydd av minoriteter, Cypernfrågan, men också ekonomiska och sociala problem har varit kärnfrågor som dragit ned förhandlingstakten. Det räcker med andra ord inte att uppfyller de ekonomiska och de administrativa kraven för medlemskap i om landet inte kan leva upp till de politiska. Medborgerliga fri- och rättigheter i har en mörk historia. Många har här i riksdag vittnat om kurders, syrianers, assyriers och armeniers tragiska öden. Men det finns en minoritet vars historia av okända skäl ännu inte har berättats här i kammaren, och det finns all anledning att, om så bara för , rikta strålkastarna mot dem, även om deras historia knappast låter sig berättas . I över 4 har greker levt i områden kring . var huvudstaden i det bysantinska riket , då staden erövrades av det . Fram till dess hade , dagens , varit kristendomens viktigaste centrum, ett centrum som sakta men säkert tvingats till reträtt av den turkiska staten som varken erkänner den grekisk-ortodoxa patriarkens religiösa ställning om ledare för 300 miljoner ortodoxa kristna, den ortodoxa kyrkans rätt till enskilt ägande trots utslaget i eller den ortodoxa kyrkans rätt att utbilda sina präster vid den teologiska fakulteten i Halki som stängdes . Den grekisk-ortodoxa församlingen i har minskat dramatiskt. är det endast ca 2 000 greker kvar i på grund av den systematiska diskrimineringen och de otaliga övertramp som den turkiska staten gjort sig skyldig till . Trots Lausannefördraget som skulle garantera grekerna deras äganderätt och religionsfrihet har den grekiska minoriteten i i omgångar fått utstå kränkningar . fick grekerna i sin egen kristallnatt, snarlik den i Nazityskland . Den fick katastrofala konsekvenser med en ofattbar förstörelse av ortodoxa kyrkor, skolor, kyrkogårdar, affärer och bostäder. Människor mördades, och kvinnor våldtogs. , , genomfördes en etnisk rensning i då över 12 000 greker deporterades med omedelbar verkan, trots försäkran i Lausannefördraget som gav grekerna rätt till permanent uppehållstillstånd i . Deporteringen genomfördes på med konfiskering av grekernas ägodelar vilket fick förödande konsekvenser för de drabbade och deras familjer. tvingades även den resterande delen av den grekiska kolonin på ca 120 000 människor som sökt och faktiskt fått turkiskt medborgarskap lämna på grund av den psykologiska terrorn. All egendom konfiskerades, och drivs processer i för att återge grekerna äganderätten till fastigheter de tvingats lämna. Jag menar att den turkiska staten inte respekterar ingångna avtal och att vägen till medlemskap i den europeiska familjen är väldigt lång. Men låt mig vara tydlig med en sak: är anhängare av turkiskt medlemskap enligt devisen full compliance, full membership, vilket jag tycker är ett rimligt förhållningssätt. Grekerna vill absolut inte att placeras på ett stickspår, detta i första hand då man ser förhandlingarna som ett sätt att lösa ut de bilaterala problemen. Hur redo är att ingå som en fullvärdig medlem i EU avspeglas i hur villigt är att stå för rättsäkerhet och demokrati. Här måste EU hålla fast vid de kriterier som gäller för nya medlemsländer. förväntas inte bara införa EU:s lagstiftning, utan det är i utövning av lagen som kommer att bedömas. 389 (): är förmodligen det land i världen som är mest beroende av frihandel. Mycket av vårt välstånd bygger på vår export som uppgår till av bruttonationalprodukten förmodligen en av de högsta procentsatserna i världen. Främst våra stora företag har varit utomordentligt framgångsrika i att sälja sina produkter på världsmarknaden i tuffare och tuffare konkurrens och också genom att etablera produktion i ett flertal länder när det har varit nödvändigt. De medelstora och små företagen har också etablerat sig i flera länder och arbetar intensivt med att komma in med sina produkter i nya länder och öka sina marknadsandelar. Tyvärr kan vi konstatera att totalt i världen har vår marknadsandel minskat . En noggrann utredning presenterades där detta med tappade marknadsandelar framkommer. Utredningen heter Svensk export och internationalisering Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. Det är klart att och svenska företag nu måste satsa ännu mer för att konkurrera på världsmarknaden den är tuff och därmed se till att vårt välstånd inte bara behålls utan även förbättras . Det är viktigt eftersom vi är så beroende av vår export. Den här utredningen från pekar också på att vi har många möjligheter att förbättra exporten, inte minst inom tjänstesektorn där vi också har gjort detta. Potentiella affärsmöjligheter är mycket stora där. Affärsmöjligheterna är också mycket stora på många andra områden, exempelvis miljöteknik. Att ha en i grunden bra företagspolitik, fru talman, är basen för en bra export, och det har regeringen verkligen visat. Den senaste budgeten ger en förbättring för företagen med 16 miljarder. Det handlar bland annat om lägre företagsskatt, lägre arbetsgivaravgifter, förbättring av 3:12-reglerna med mera. Det är viktigt att ha en bra företagspolitik så att företagen kan exportera mer, och det har vi. Utan en bra företagspolitik är det svårt att öka exporten markant. Regeringen satsar också mycket stort på forskning och utveckling, vilket är väldigt viktigt. Det är en ökning på 15 miljarder . Det leder säkerligen till nya produkter som företagen kan exportera när de samarbetar med universitets- och högskolevärlden. blåser det tyvärr motvind när det gäller frihandel i världen. Det finns en risk att vi får en president i som är emot frihandel. Vissa länder i arbetar emot frihandel för att skydda sin egen industri som i vissa fall inte klarar konkurrensen. Doharundans kollaps är allvarlig, inte minst för länder under utveckling. Vår regering arbetar aktivt i EU och övriga världen för ökad frihandel. Vår utmärkta handelsminister har gått i spetsen för ökad frihandel och arbetar med sina medarbetare för att ytterligare förbättra detta. Handelsministern har exempelvis agerat starkt i EU och även rest till för att försöka mildra de höga exporttullar på trävirke som vill införa från . har redan höjt exporttullen i ett första steg. Handelsministerns policydokument för ökad handel, som tidigare presenterats, är ett utmärkt dokument som bådar gott för framtiden. Det ger möjlighet att öka företagens export. Även om vi nu är på väg in i en lågkonjunktur som kan bli besvärlig på grund av finanskrisen är jag övertygad om att vi på många produktområden kan öka våra marknadsandelar, främst genom export från medelstora och mindre företag om vi satsar vidare. Det finns en mängd områden i världen där de här företagen inte är etablerade. Det är inte så konstigt att segla på de här länderna. Det har jag gjort under mitt aktiva liv i näringslivet. 390 () replik: Det är tråkigt att ingen från oppositionen är kvar här i kammaren, men jag har lång erfarenhet av att vara i opposition, så jag får väl fungera på det sättet också. Jag har inte kunnat ta del av den här utredningen, men jag skulle vilja fråga , som har erfarenhet inte minst från storindustrin, hur vi ska få mindre företag att exportera mer. Jag tror att det är en av nyckelfrågorna att vi får bättre exportmöjligheter för de lite mindre företagen, oavsett vilken regering vi har. Jag var på i . Det är inget stort företag. Man har elva anställda. Det företaget hade av sin omsättning i . Det är oerhört väsentligt att man söker sig utanför det lilla som bara har nio miljoner invånare när EU har 450 miljoner. Vad kan vi göra mer för dessa småföretags exportmöjligheter? 391 () replik: Tack, , för den frågan. Det är naturligtvis helt avgörande om vi ska klara exportökningarna. De stora industriföretagen har sina organisationer, och de klarar detta. Men småföretagen har inte detta. har vi infört rådgivande verksamhet när det gäller . Exportrådgivare finns utplacerade, och de ger exportråd gratis. Det är väldigt viktigt. Vi måste också utveckla . Vi satsar nu 70 miljoner i , och vi ska försöka att få in så många småföretag som möjligt där. Björks är ett bra exempel på stor export i ett litet företag. Vi har startat Exportrådskontor i och . startade vi ett i , vilket också var mycket lyckosamt. Det kommer även i och . Den här rådgivningen ska vara gratis i första steget, och sedan får man betala. 392 () replik: Jag tror också att en del av de problem som vi nu upplever, och som är ostridiga när det gäller konjunkturnedgången, måste lösas genom att vi satsar på export i den bemärkelsen att vi också ökar förädlingsgraden av våra råvaror. Det är ett måste. Utan att ha läst den där undersökningen skulle jag gärna vilja veta om har några bra förslag på vad man skulle kunna göra för att nå inte minst den stora tyska marknaden. Det är en marknad med stor köpkraft. Allra sist vill jag gärna instämma i att det är ett bekymmer med de ryska tullarna som uppgår till per ton från . Det är ett sätt att exportera arbetslöshet till , och det tycker jag att vi ska sätta oss upp emot så mycket vi någonsin kan. 393 () replik: Tack för den frågan! Vi kan inte exportera standardprodukter. Vi måste ha ett högt värde i produkterna, och det ökar . som företagsledare såg vi till att vi gjorde systemförsäljning på de här standardprodukterna så att de gick in i ett större system. Systemförsäljning är ett viktigt ord, likaväl som tjänsteföretagsförsäljning. Med vår kunskap, våra duktiga ingenjörer och med jättesatsningen på 15 miljarder till forskning och utveckling , vilket är mer än de tidigare fyra åren, kan vi klara detta. är ett ånglok. De har många medelstora företag som är duktiga på export. Vi har en bra organisation i för . Det är ungefär samma kultur där. Genom att man koncentrerar sig på added value och systemleveranser till tyskarna kan man mycket väl öka marknadsandelarna. 394 (): Det är trevligt att få runda av den här dagen av den allmänpolitiska debatten även om publiken har svikit något. Jag hade egentligen planerat att mitt inlägg skulle handla om demokrati och korruptionsbekämpning i , men den senaste tidens finansoro har fått mig att ändra fokus. befinner sig just nu i den värsta ekonomiska kris som en västerländsk demokrati någonsin har råkat ut för. Alla banker i har tagits över och administreras nu av staten. Detta åtagande är av en storlek som vi i har svårt att ta till oss. Sedan de tre stora bankerna privatiserades 19982003 har de vuxit så att deras sammanlagda tillgångar i mitten av uppgick till ett värde som översteg den isländska bruttonationalprodukten med åttatio gånger. De hade helt enkelt blivit för stora för staten att rädda. Orsakerna till den finansiella härdsmälta som genomlider har diskuterats livligt , och jag tänker inte fördjupa mig i den utan bara konstatera att och aggressiva finanshajar inte är helt utan skuld. Men problemet är nu att ett helt lands existens och självständighet har satts i fara. I detta prekära läge tvingas vända sig till och förhandla om ett lån på , en summa som motsvarar ungefär försvarsbudget. En liten historielektion kan möjligtvis vara på sin plats här. Det var faktiskt en svensk, , som först anlände och seglade runt . Men sedan är historia intimt förknippad med och , och landet är, som alla vet, en självklar del av det nordiska samarbetet. betraktas allmänt som världens äldsta ännu aktiva demokrati. När moderlandet ockuperades av Nazityskland under ockuperade i sin tur . utropade sig som självständig republik och blev efter fredsslutet medlem i Nato. etablerade en stor och strategiskt mycket viktig militärbas på ön, som övergavs så sent som för bara . har ingen egen försvarsmakt. Det är med tanke på de historiska banden och strategiska läge minst sagt märkligt för att inte säga upprörande att detta lilla land mitt i inte får det stöd som det behöver för att klara upp en hotande finansiell kris av de länder som har utnyttjat det . De skandinaviska länderna har förvisso erbjudit hjälp, men inte i den grad att det har kunnat avhjälpa krisen. har bara ställt enorma och ohemula krav, och , som ändå har huvudansvaret för den globala ekonomiska krisen, har över huvud taget inte hört av sig. Här träder i stället och in i bilden. Det är viktigt att fundera över det land som vill komma in och hjälpa . utveckling i antidemokratisk riktning under är mycket beklaglig och inte så lite oroande. Det känns inte bra att som nordisk granne och vän i detta läge då låta den isländska demokratin hamna i en situation där det enda alternativet är att göra sig beroende av ryska pengar, pengar som med största säkerhet lånas ut till ett högt pris. Man behöver nämligen inte vara konspiratoriskt lagd för att misstänka att de ryska motiven för att komma till hjälp kanske inte är helt oskyldiga. Intressen i det isländska strategiska läget, intressen av naturresurser i samt en möjlighet att expandera sin så kallade intressesfär snarare än 300 000 lättade islänningar är förmodligen vad de ryska makthavarna hoppas att få i utbyte för sitt miljardlån. Vad skulle ett ekonomiskt beroende av innebära för självständighet? Med tanke på hur Putinryssland reagerade på demokratiseringen i , hur Putinryssland reagerade på närmande till och Nato samt den maktdemonstration som med anhang var villig att genomföra när demokratiskt valda regering flyttade ett sovjetiskt krigsmonument är det inte så svårt att föreställa sig hur samma land skulle reagera om enligt ryskt synsätt väljer fel väg. Att i ett sådant läge skulle utnyttja det lilla beroendeställning för att exempelvis förhindra ett närmande till EU eller ett återförande av Natotrupper till öriket är inte bara möjligt utan faktiskt troligt. Jag har ett personligt engagemang i , och jag har också många vänner som har uttryckt sin oro, inte bara över de ekonomiska följderna utan även över framtid som nation. Att låta ryska pengar hjälpa ur krisen vore, om man ska vara lite fyndig, en riktig björntjänst. och resten av EU borde därför verka för att ge ett annat alternativ än det ryska, ett alternativ som leder bort från den ryska demokratiska vintern och in i den europeiska värmen. 395 FINN () replik: Jag blev hemskt glad över att höra att hade bytt fokus, även om det var två intressanta inlägg som här annonserades, inte minst det sista, som vi själva har upplevt, bland annat kvällens tålmodiga talman och jag, som var med en delegation för att studera forskningen, planerad, på . Jag var där faktiskt bland annat och fick uppleva lite grann av stämningen på plats. Jag upplevde att det helt klart fanns en oro hos gemene man på gatan och även tjänstemän på Alltinget, som vi besökte, av den karaktär som här beskriver. Den som är satt i skuld är icke fri har sagts av en tidigare statsminister, och det är ju väldigt allvarligt när det handlar om en finansiell kris som faktiskt, som säger, övergår till en potentiell säkerhetspolitisk kris. Min fråga till dig, , gäller att du nämnde lite olika lösningsförslag här. Tror du att det främst är de nordiska strukturerna som ska hjälpa till eller de europeiska? Är det Nato vi bör påverka och i så fall hur? Eller är det möjligtvis intresse för ett medlemskap i som kan vara i fokus för diskussionen? 396 () replik: Jag tror att det är en kombination av dessa saker. Självklart är det så att de swaps, alltså de möjligheter som de nordiska länderna nu har satt i gång och stödköpen av den isländska kronan har hjälpt i ett initialt skede. Men för att råda bot på detta gäller det naturligtvis att sätta ihop ett stödpaket. De nordiska länderna inom EU och även utanför, kanske tillsammans med , skulle med lätthet kunna sätta ihop ett sådant paket. har egentligen inte haft särskilt många lån. har man lånat av IMF, och de lånen har man betalat tillbaka. Problemet var här att man inte hade byggt upp en tillräckligt stor valutareserv så att man kunde försvara kronan. Men har mycket kapital. Förutom att man har billig och miljövänlig energi, fisk och andra tillgångar har man en ung och välutbildad befolkning som är beredd att arbeta hårt. 397 FINN () replik: Tack för svaret! Jag tycker att det är mycket klarsynt av att lyfta fram den här mycket dagsaktuella frågan. Om jag har förstått det rätt är det just som en isländsk delegation har förhandlat med kring vilket utfall det nu månde bliva. Som nämnde är det finansiella behovet i storleksordningen motsvarande hela försvarsbudget, och det är alltså en enorm investering som krävs. Att på något sätt arbeta på alla de arenor som nämndes tror jag därför är väldigt viktigt. Jag tycker också att det kan förtjäna att läggas till att i den här debatten har bland annat , vår kände freds- och konfliktforskare, yttrat att han också ser med oro på att man erbjuder ekonomisk hjälp där motprestationer som kanske är av säkerhetspolitiskt allvarlig karaktär inte kan vara långt borta. Jag hoppas därför att den signal som skickas genom klarsynta inlägg här på något sätt leder till att främst de nordiska länderna, även med stöd av EU, försöker påverka Nato och att man tillsammans hittar en lösning. 398 () replik: Jag vill tacka Finn för frågan. Det allvarliga i den här situationen och det som gör mig orolig är att vi , faktiskt sammanfallande med att tog bort sina trupper från , har märkt en ökad aktivitet från sida. Enligt mina källor kan man numera sätta klockan efter de ryska spaningsplanens överflygningar i luftrummet nära . Natoländerna turas numera om jag tror att det just nu är som har uppgiften att gå upp och synliggöra närvaro i luftrummet. Ryska oljetankrar som går förbi har haft ubåtar liggande under skrovet. Det här är inte tomt prat. Det kanske inte råder kallt krig , men det finns oroande tecken som vi faktiskt bör ta på allvar. 399 () replik: Även jag tycker att , som ingår i den nordiska gemenskapen, är värt att komma upp i en sådan här debatt. Jag ville skifta fokus till de ekonomiska problemen. Då måste man ändå konstatera att på , liksom fallet var i och på , har det funnits ekonomiska särintressen som har gjort att man inte har kunnat anta den för hela befolkningen rimligaste lösningen, nämligen att närma sig Europeiska unionen på ett vettigt sätt. Jag skulle vilja fråga , som varit på , om inte för att kunna få den ekonomiska stabilitet som är nödvändig måste ansluta sig till de ekonomiska kriterier som vägleder EU och på bankområdet hela den västliga gemenskapen. 400 () replik: Jag skulle vilja säga att jag inte bara varit på . besöker jag regelbundet. Jag har ett litet hus där och föder upp islandshästar, mina döttrar har gått på universitet på och så vidare. Jag har alltså ett mycket intimt förhållande till landet. Beträffande frågan är det naturligtvis så att förbinder sig, och de har redan klart uttalat att de kommer att följa alla de finansiella regler som ställs upp av EU och av den finansiella världen över huvud taget. Problemet med EU-anslutningen ligger snarare i det särintresse som fortfarande har i fisket. Det är där skon klämmer, och det är en stor svårighet. Den frågan måste lösas. 401 () replik: Det var just fisket jag syftade på när jag talade om det stora särintresse som präglat hela politiken. Låt mig ta upp en detalj som inträffat , nämligen den våldsamma koncentrationen inom pressen på . Där har Morgunblaðið och Fréttablaðið tvingats gå samman och man har lagt ned , som den heter i svensk översättning. Också det är en effekt av den finansiella krisen, som vi ännu inte skådat i . På ser vi dock tydligt att man kan upphöra med konkurrensen på den annars hårt konkurrensutsatta marknaden för dagstidningar. Att detta inte kommit till får vi vara lyckliga över, men det är en allvarlig följd av det som hänt på . 402 () replik: Det är en intressant fråga som tar upp. Svaret finns i två storheter. För det första är landet väldigt litet. Marknaden är extremt liten. En dagstidning skriven på isländska är lite svårexporterad, om jag uttrycker mig så. Det som är alarmerande, för det andra, är att Fréttablaðið och Morgunblaðið gått ihop trots att de har olika politiska baser. Den enda tidning som egentligen finns kvar, fritt utanför, är tabloiden DV. Minskad konkurrens på detta område leder gärna till minskad debatt. har redan problem med att det är ett så litet land. Alla känner alla, och alla är de facto släkt med alla. Risken för vänskapskorruption är därför uppenbar. (forts. prot. 4 § Bordläggning och beslut om motionsrätt Anmäldes och bordlades Skrivelse 2008/09:34 handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning 20082010 Kammaren biföll talmannens förslag att motioner fick väckas på denna skrivelse. Motioner med anledning av prop. 2007/08:168 Lissabonfördraget 2008/09:U1 av m.fl. (s) 2008/09:U2 av m.fl. (v) 2008/09:U3 av m.fl. (m, kd) 2008/09:U4 av m.fl. (mp) 5 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:34 Stereotypa attityder mot kvinnor i medierna av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2008/09:35 Mäns sexualiserade våld mot kvinnor av () till justitieminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 6 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:87 Utarmade stadskärnor av () till statsrådet () 2008/09:88 Skattemärke på bilar av () till statsrådet () 2008/09:89 Ojämlik vård för hörselskadade av () till socialminister () 2008/09:90 Fritidshus i av () till statsrådet () 2008/09:91 Tre kvinnor begravda levande i av () till utrikesminister () 2008/09:92 HPV-vaccination av () till statsrådet () 2008/09:93 Tv-sända rättegångar av () till justitieminister () 2008/09:94 Polisutbildningen av () till justitieminister () 2008/09:95 Samma möjligheter för vågkraft som för vindkraft av () till näringsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 7 § Anmälan om skriftliga svar på frågor