prot · GV0977 · 2008-03-12 00:00:00 — när ska stå som värd för EU:s arbete har det väl väldigt stor betydelse hur vi agerar i klimatfrågorna. Hur tycker att som värd ska agera i klimatfrågorna? 82 () replik: Du ställer svåra frågor, . Det är inte så lätt för mig att säga hur vi ska agera som värd 2009 nu när vi är . Det får vi återkomma till . När det gäller beskattning anser jag och min kollega i Klimatberedningen att vi kanske inte behöver beskatta allting in absurdum. Ni pratar om att ni vill höja beskattningen på drivmedel. Jag läste just i att oljepriset nu ligger på per fat. Oljepriset är på väg uppåt. Det löser problemet utan att vi behöver styra med skatter. Det är mycket som löser sig av sig självt. Jag har en tro på människan. Vi har sålt 45 000 miljöbilar . Visar inte det på människans förmåga att vilja göra något klimatbra? Det handlar inte bara om de i premie. Man inser att man måste göra något för att komma till rätta med det hela. Vi har ökat dieselbilsförsäljningen i ordentligt. sålde vi lika många dieselbilar i som EU-snittet. Vi har ju legat väldigt lågt där. Ja, jag tror på människan. Jag tror inte på att vi ska styra allting med skatter. Då kommer vi fel. Det gäller att ha en bra avvägning. Vad har vi för god ekonomi i samhället, vad har medborgarna för god ekonomi och hur räddar vi klimatet? 83 () replik: Jag förstår inte vari motsättningen ligger mellan att tro på människan och att tro på att man ska kunna styra beteenden med skatter. Det finns ingen uppenbar motsättning i det. Vi har höjt koldioxidskatten under en rad år innan alliansregeringen tillträdde. Det har haft betydelse för en omställning till miljövänligare alternativ i de val människor gör i vardagen och en påverkan på industri. Transportsektorn kanske är den sektor som tyvärr har varit fredad alltför . Därför är det viktigt och bra, tycker jag, att Klimatberedningen har kommit fram till en rad förslag som gäller just den sektorn. Det innefattar olika typer av skatteförslag. Många från alliansen har också sagt att skatter kanske är en av de mest effektiva åtgärderna att använda i klimatarbetet. Det är märkligt att har en delvis annan inställning i de här frågorna. Många i Klimatberedningen eller i andra sammanhang har faktiskt en samsyn. Att ha en samsyn i de här frågorna även om vi i partierna inte är helt överens om målsättningen och hastigheten är väl en förutsättning för att vi över huvud taget ska klara klimatmålen och de stora utmaningar som är förenade med dem. 84 () replik: Jag har ingen annan inställning. Som jag sade handlar motionerna om att man ska höja ytterligare. I den debatt om inkomstbeskattningen som vi lyssnade till tidigare pratade man bland annat om reseavdrag och möjligheten att ta sig till och från jobbet. Tycker inte att människor med låga inkomster ska kunna ta sig till jobbet? Alla har inte råd att köpa en ny bil . Vi måste ta det i en takt som alla hinner följa med i. Hur ska vi leva? Hur ska basindustri kunna fortleva om vi lägger höga straffbeskattningar på transporter av virke till exempel? Jag utgår ifrån att även inser att vi inte kan dra järnvägsspår till varenda liten avverkning. Vi måste få ned timmer. Vi måste få transporterna att fungera i . är ett oerhört glest befolkat, avlångt, stort land. Även om vi drog järnvägsspår överallt skulle vi kanske inte kunna köra tåg. Det fungerar inte. Det inser alla. Vi måste ha transporter. Transporter i står förvisso för av utsläppen. Men det beror på att vi i övrigt har en så oerhört grön energi i och med att det mesta baseras på vattenkraft och kärnkraft. Det är ju inte så att vi i kör bil eller lastbil mer än man gör i något annat land, utan det är fråga om den gräns vi har. Vi måste få en möjlighet att ställa om. Det måste ske på ett förnuftigt och acceptabelt sätt så att människor klarar av sin vardag kan ta sig till jobbet, kan skjutsa sina barn till fritidssysselsättningar och så vidare. Det är vad jag menar. Jag har inte sagt att vi inte ska ha styrmedel. Också jag tycker att skatter och andra styrmedel är bra, men morötter är mycket mycket bättre. 85 () replik: Det finns uppenbarligen ideologiska skillnader framför allt mellan och, såvitt jag kan utläsa, övriga partier i . Koldioxidskatten har vid ett flertal tillfällen både här i kammaren och i nationella och internationella sammanhang prisats av partiledare. säger att vi ska sätta upp mål, inte detaljstyra. Men jag tycker att vår uppgift, inte minst i den här frågan, är att försöka ge de styrmedel som behövs för att uppnå målen. vill ha morötter, inte piskor. Morötter ska ges till dem som sysslar med miljöstörande verksamhet för att det ska bli bättre. Sjuka och arbetslösa ska ha piskor. Miljöbilspremien är en bra åtgärd. Men vad händer sedan? Vad vill man sedan? Jag skulle vilja att man sade: vet vi. Miljöbilar finns det gott om. Sådana börjar komma ut på andrahandsmarknaden. Då kan vi verkligen gå in och höja bensinskatten. Syftet måste väl vara att färre ska köra fordon som går på miljöstörande bensin med åtföljande stora koldioxidutsläpp. Sedan har vi detta med att oppositionen inte vill hjälpa andra länder. Jag ber dig att läsa på i den frågan. Den har vi jobbat med i väldigt . Men vi räknar inte in det här i våra egna åtaganden. Hur ställer ni er till att försöka få till stånd bra åtgärder utomlands som vi har ett högt satt mål, ett effektivt och bra mål, hemma i ? 86 () replik: På låter det som att vi löser klimatproblemen i världen genom att höja bensinskatten i . Menar du verkligen det? Du talar ju om att höja bensinskatten. Också jag kan tänka mig att höja bensinskatten, men då . Vi måste ge långsiktiga spelregler. Vi måste säga till människor att det eller så kommer att vara på det eller det sättet. Människor måste hinna ställa om sig. Det borde du inse. Som jag sade till har inte alla den möjligheten. Dock måste alla ges en möjlighet till omställning. Det där löser sig självt. Miljöbilspremien är, som jag sagt, alldeles ypperlig. Den behövs säkert inte sedan när man fått upp ögonen för att det här fungerar. Det har ju varit så förr med andra morötter att en grund har getts. Sedan har man liksom ridit på vågen. Jag tror fortfarande på människan. Till exempel hör jag att många i min bekantskapskrets som ska köpa en bil säger: Jag undrar vilken bil jag ska köpa. Jag ska nog köpa en som är miljövänlig med tanke på mina barnbarn och så. Ja, det är väl jättebra. Vi har fått folk att tänka. Ett civilt åtagande ger väldigt mycket i stället för att just nu höja bensinskatten. Jag vet att ni socialdemokrater inte har några riktiga motionsyrkanden om det, utan det handlar då om Vänstern och . Vi måste faktiskt ta det lite försiktigt när det gäller bilarna. står för av de globala utsläppen när det gäller transporter. Då inbegrips alla transporter. Även om vi över huvud taget inte åker bil i räddar vi inte världen; det tror jag inte. 87 () replik: uttalande i början av sin första replik i det här replikskiftet tar jag till intäkt för att man inte är intresserad av den här frågan. Jag har inte sagt att bensinskatten ska lösa klimatproblemen, utan jag har frågat vad man har tänkt sig sedan när miljöbilspremien så att säga fasas ut. Då måste man ju tänka på nästa steg. Och vad är syftet med att införa en miljöbilspremie? Några av dina allianskolleger kan kanske svara. När det gäller transporterna talade du om, tror jag, en 14-procentig andel internationellt sett. Men för är det mer. Vi har ju redan vidtagit en hel del åtgärder. Dock har vi mycket kvar. Frågan är vad vi gör åt detta. Ett antal åtgärder föreslås i Klimatberedningen. Men innan man ens har hunnit lägga fram sitt förslag sågas det av statsministern, vilket jag tycker är mycket olyckligt och ett konstigt sätt. I har vi haft som tradition att utredningar lägger fram förslag. Därefter gör regeringen sina prioriteringar i samband med att en proposition läggs fram. Jag tycker att detta är mycket märkligt. Det gör att jag fortsatt känner en stor oro när det gäller klimatpolitiken. Men jag hoppas att de andra partierna i alliansen kan räta ut de frågetecken som finns och som har blivit ännu större efter inlägg här. 88 () replik: , du säger själv att väldigt mycket måste göras internationellt. Varför vill ni då inte utnyttja flexibla mekanismer? Ni var emot det i Klimatberedningen. Ni ska ha som mål inom . Men vad gör det för världens klimatproblem? Även om ni har som mål inom löser inte det världens problem eftersom utsläppen i utgör av hela jordens växthusgaser. Hur kan det ni säger då hjälpa? Det måste vara mycket bättre att använda flexibla mekanismer. Vi får göra så mycket vi kan i andra länder och använda en del av biståndet till att göra sådant som är bra för miljön och därmed hjälpa fattiga länder att klara av problemen. Det är den enda sättet; vi får komma tillbaka till det. Vi måste få länder som och att inte göra som vi gjorde när vi skaffade oss bilar. Man ska alltså inte skaffa sig stora bränsleslukande bilar som ger stora utsläpp utan ha mindre och miljövänliga bilar så att det kan bli en tillväxt på ett miljövänligt sätt. Det är så vi måste komma till rätta med problemen. Vi kan inte lösa dem i ; det är helt omöjligt. Det borde också inse. 89 (): I betänkandet behandlas energiskatter med mera. Jag vill hävda att energiskatterna utgör en mycket viktig del av den totala energi- och miljöpolitiken och att en av våra största politiska utmaningar både i närtid och på är hur vi ska klara de globala miljö- och energifrågorna. Tillsammans med folkhälsan är det de två största utmaningarna som vi som politiker över alla gränser har. I Klimatberedningens presenterade betänkande läggs en lång rad förslag fram. Dessa har tidigare här kommenterats, så jag kommer inte att uppehålla mig vid dem. Många av förslagen är långsiktiga förslag med bäring på och koppling till EU-samverkan. Om vi klarar inriktningen där ska ha de lägsta utsläppen inom EU bortsett från om vi ska tro den beskrivning som finns. är och kommer att vara ett föregångsland inom området. Vi behöver samlas kring alla de här frågorna. Uppriktigt sagt är det viktigt att vi samlas kring denna utmaning. Vi ska samlas kring inriktning och åtgärder och inte slåss om sifferexercis och huruvida det ska vara en siffra högre eller lägre. Vid närmare åskådning finns det faktiskt inga åtgärder från den så kallade oppositionen mot Klimatberedningen, vilket hörs lite märkligt. Jag tror inte att det är någon opposition egentligen. Det finns inga åtgärder som svarar mot de högre mål som är uppsatta. Jag delar uppfattning att detta ska beredas i vanlig ordning och förslag läggas fram. Sedan ska det beslutas i . Jag har några kommentarer till betänkandet. Beskattningen av drivmedel är viktig. Vi har hört att transportsektorn har stor betydelse ur miljösynpunkt. Vi ska gynna smart fordonsteknik med miljöfordon och bränslesnåla fordon. Det är det viktigaste. Men vi ska också uppmärksamma att vårt sätt att köra bil har stor betydelse. Jag har personligen engagerat mig i en sådan utredning, och det är kanske av bränsleförbrukningen som vi kan påverka själva genom sättet att köra bil detta apropå talet om att tro på människans möjligheter. Vi måste arbeta på flera plan och ta nya grepp. Genom att ändra momssystemet kan vi konkret gynna förnybara fordonsbränslen. Det har tidigare tagit upp här . Prisskillnaden mellan fossilt och förnybart bränsle behöver öka. bör arbeta inom EU för en sådan inriktning. När det gäller fordonsskatterna måste de vara teknikneutrala. Jag är den förste att erkänna att detta är ett mycket komplicerat område. Det är hyggligt väl beskrivet i betänkandet. Frågan om kilometerskatt för lastfordon har vi diskuterat . Det är ingen enkel fråga heller. Det är svårt att ur miljösynpunkt bedöma vad det ger och framför allt hur regionernas konkurrenskraft och näringslivsutveckling påverkas. Skogsnäringen är, som tidigare nämnts, särskilt utsatt och kommer att påverkas i stor utsträckning. Frågan måste analyseras ytterligare då den är så stor att den kräver detta. En kilometerskatt baserad på gps-teknik, som har prövats i ett annat land i , kan vara den teknik som gör det möjligt att ta de särskilda hänsyn som är viktiga i dessa sammanhang för de mest berörda näringarna och regionerna. Flygtrafiken, fru talman, har kommit alltmer i fokus, även ur ett miljöperspektiv. Även denna bransch måste ta sitt ansvar. Här diskuteras ett system med handel med utsläppsrätter, vilket förhoppningsvis ska ge ett positivt resultat. Även förutsättningen för en justering av landningsavgifter kan vara ett instrument att pröva i sammanhanget. När det gäller sjöfarten finns också ett behov av en konkret miljöstyrning. Gps-tekniken kan även där vara grunden för en förvaltningsstrategi inom det området. Men precis som i frågan om kilometerskattens styrning behövs internationella överenskommelser. De små elproducenternas möjligheter till inkoppling på vårt gemensamma kraftnät har varit en förbisedd fråga. När jag 1998 började i näringsutskottet diskuterade vi detta med frenesi. Det har inte hänt mycket . Men för kom utredningen kontakt via nätet om anslutning av förnybar elproduktion med ett antal intressanta förslag på hur man ska underlätta anslutningarna för små elproducenter. Detta är viktigt om vi ska klara elförsörjningen över hela landet. Sist men inte minst är den nuvarande avfallsförbränningsskatten ingen hit, om man får uttrycka sig så. Den undergräver legitimiteten i skattesystemet och måste ses över utan dröjsmål. Jag hänvisar till motion i frågan. Att ha skatter och styrmedel som saknar förståelse och acceptans hos berörda är utomordentligt tveksamt. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. 90 () replik: Min fråga till gäller de flexibla mekanismerna i handelssystemet. har vi varit överens om att vi ska använda flexibla mekanismer, vilket vi också har gjort . Vi har satsat mycket pengar i andra länder. Skillnaden är att vi inte har räknat in det i de minskningar av koldioxidutsläpp som har gjort. Det är där vi skiljer oss åt i Klimatberedningen. Vi har samma procentsats med åtgärder som ska göras i andra länder. Skillnaden är att vi från oppositionen inte vill räkna in det i det svenska målet. Ni har förvisso i Klimatberedningen sagt att ni tycker att det ska räknas in, men jag har tidigare uppfattat att ni inte har tyckt så. Tror och att och , som tidigare nämndes som exempel, tycker att det är positivt om vi i till exempel gör en insats som ger klimatreducerande effekter och sedan räknar nedgången till våra sjunkande utsläpp och inte till ? Det skulle vara bra att få ett klargörande av om ni har ändrat åsikt i denna fråga. 91 () replik: Det var faktiskt en bra och djup fråga som inte finns behandlad i betänkandet. Men det kanske inte har någon betydelse. Jag litar för det första på vår man i Klimatberedningen. Jag utgår från att vi inte har ändrat uppfattning i frågan. Detta är ett kolossalt stort problem som vi skulle kunna prata om . Men jag kan, som sagt, inte se någon anledning till att vi skulle ha ändrat uppfattning i frågan som jag har bedömt det. Jag har dock inte deltagit i Klimatberedningen. 92 () replik: Jag vet inte vad jag ska tro i denna fråga. sade i debatten i förra ärendet att man måste ha mod när man är politiker. Jag hoppas att har kvar modet att vara det gröna alternativet i den borgerliga regeringen, som man har sagt. Det återstår att se när klimatpropositionen kommer från den centerpartistiska miljöministern. När det gäller avfallsförbränningsskatten läser vi i motionen från min käre kollega i att man ska se över skatten för att plocka bort de fraktioner som inte ger något utsläpp medan man naturligtvis ska ha kvar skatten för de fraktioner som har utsläpp i form av koldioxid. Jag ser en nyansskillnad mellan hans motion och det som har framfört i talarstolen i denna fråga. Kan jag få ett förtydligande? Vad tycker ni egentligen? Tycker ni som eller tycker ni det som tidigare representant i skatteutskottet har framfört, nämligen att den ska bort? 93 () replik: Jag hoppas att jag försökte uttrycka att det behövs mod och samling inom alla de områden som vi har berört och som betänkandet berör. Det är det ingen tvekan om. Jag hoppas också på en samling kring alla dessa styrmedel och instrument. När det gäller avfallsskatten har debatten mest rört träandelen i den. Men det finns också plast och andra saker som självklart är besvärande ur miljösynpunkt. ska detta alltså ses över, och därför ser jag ingen anledning att här bedöma en text i en enskild motion i förhållande till vad betänkandet sagt. Vi ser över detta för att få ett system som får bättre acceptans bland medborgarna. 94 (): Jag vill börja med att från sida yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och därmed avslag på reservationerna. Mycket har gjorts på miljöområdet, men vi vet alla att mycket återstår att göra. Det måste göras i ett gemensamt sammanhang i Europeiska unionen och globalt. handlar det om att bevara en rimlig svensk konkurrenskraft för jobb, sysselsättning, välfärd och företagande, men det handlar också om att vinna människors förtroende och hjärtan i miljöpolitiken i vårt eget land. , Europeiska unionen och världen står inför en rad svåra utmaningar på klimat- och miljöområdet. produktions- och konsumtionsmönster, som vi alla är en del av, exporteras med stor kraft till de så kallade utvecklingsländerna. I takt med folkökningen och världsekonomins fortsatta tillväxt utsätts atmosfären och ekosystemen för ett ständigt ökande tryck. Om utvecklingen tillåts fortsätta på det sättet äventyras förutsättningarna för livsuppehållande system över huvud taget på denna planet. Energiskatterna är viktiga och i slutändan påverkar de vår miljö och vår livskvalitet. Det är få personer som ifrågasätter att marknadsekonomin är en viktig del även i kampen för en bättre miljö och en hållbar överlevnad på denna jord. Det handlar om att tillsammans med marknadsekonomin skapa välstånd och hantera miljöproblemen, en marknadsekonomi insatt i ett socialt och ekologiskt sammanhang. Marknadsekonomin har även tillkortakommanden på miljöområdet. Det beror framför allt på att prismekanismerna inte alltid fungerar. Vi betalar inte fullt ut för våra utsläpp. Därför behöver marknadsekonomin miljöstyrning. Syftet med miljöstyrande skatter ska vara att marknadsekonomin kan fungera ännu bättre och på ett hållbart, långsiktigt sätt. Här fyller punktskatterna en mycket viktig funktion. har inom miljöområdet presenterat och fått igenom ett antal skattehöjningar som allians, majoritet och regeringsansvariga genomfört en rad riktade skattesänkningar, inte minst jobbskatteavdraget för låg- och medelinkomsttagare. Skattesänkningarna har redan förbättrat, och kommer att ytterligare kraftigt förbättra, marginalerna för låg- och medelinkomsttagare, av vilka många bor på landsbygden. De skattesänkningar som regeringen genomfört innebär att de flesta som arbetar kommer att få mer i plånboken jämfört med valet . Det är inget litet belopp. Det ger ett hushållsekonomiskt utrymme för att höja vissa punktskatter. Vi får aldrig glömma att de med god ekonomi och stor förmögenhet klarar höjda energiskatter medan familjer med knappa ekonomiska resurser alltid är de som är mest utsatta och drabbas mest. Höjningarna av drivmedelsskatten har legat på en lägre nivå än de sänkningar vi gjort på inkomstskattesidan. För oss kristdemokrater är det viktigt att se de särskilda behov som finns i framför allt landets mer glesbefolkade delar. Det är en inställning som vi delar med övriga allianspartier. Vi har fått gehör för ett höjt reseavdrag i syfte att kompensera skattehöjningar för dem som i sitt arbete är beroende av bilen. Det stärker dessutom rörligheten på arbetsmarknaden. På landsbygden är fungerande transporter centrala för människors vardag, ja, för deras överlevnad, för att det praktiska vardagslivet ska fungera. Landsbygdens påverkan på klimatet är i jämförelse med storstädernas mer marginell. Vi menar att nya grepp behövs för att underlätta resandet på landsbygden. Det finns bland motionerna många goda idéer, oavsett partitillhörighet, för att komma till rätta med miljöproblemen. Vän av ordning säger: Så varför då inte bifalla motion efter motion? Men så arbetar bevisligen inte detta svenska parlament. Idéer framförs dock, och de kan vinna bäring längre fram. Det är viktigt att beakta effekterna av nya skatter och regler. Det måste finnas en balans mellan pålagornas effekt och den ekonomiska och administrativa bördan. För att underlätta vardagen även för dem som inte har arbetsresor, exempelvis pensionärer, vill vi kristdemokrater, åtminstone på ett idémässigt stadium, skissa på möjligheten att införa ett schabloniserat reseavdrag för icke-arbetsresor baserat på bostadsort. Motioner med sådana förslag finns i det betänkande som vi nu behandlar. Ökade möjligheter till förbättrad kollektivtrafik på lokal nivå och tidigare nämnda satsningar på informations- och kommunikationsteknologi är andra sätt att förbättra kommunikationerna i glesbygden. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att vi i grunden behöver en omstrukturering av våra transporter och kommunikationer. Det är en gigantisk uppgift. Hur når vi minskade och förändrade transportbehov av både varor, tjänster och inte minst oss människor? Hur når vi effektiviseringar och ökat, optimalt, nyttjande av IT? Hur kan vi bygga ut kollektiva transporter, få mer förnybara bränslen, förbättra samhällsplaneringen, skapa ekonomiska styrmedel? Och hur kan vi stärka den enskilda individens personliga ansvar eller livsstil? Det gäller var och en av oss. Allt detta utgör kompletterande, viktiga delar för en bättre miljö. 95 (): Det här är för bedrövligt. är jag för väluppfostrad för att använda det som recension av tidigare inlägg, även om jag är glad att jag inte har anlag för högt blodtryck. Det bedrövliga är att jag i just denna debatt lyckats missa min anmälan till talarlistan så att jag bara får fyra minuters talartid, kommer nästan sist och inte har en chans att begära replik på alla de inlägg som gjorts tidigare. Jag är rädd för att jag blir tvungen att återkomma med ett nytt inlägg för att bemöta en del av de saker som kommit upp. Nåväl, innan jag hörde hätska utfall mot miljöskatter tänkte jag berömma alliansen och säga att de är inne på rätt spår när de talar varmt om vikten av ekonomiska styrmedel i klimatpolitiken. Men då måste man också våga använda dem fullt ut. Höjningen av koldioxidskatten var visserligen en viktig markering mot de populistiska bensinskattesänkarna, att det inte håller när vi ser att klimatförändringarna blir alltmer allvarliga. Men är fortfarande en ganska blygsam höjning. Om koldioxidskatten ska ge önskad effekt måste den förstås sättas i relation till de utsläppsmål man vill nå, lämpligen nedbrutet och sektor. Tar man sedan exempelvis transportsektorn får man följa upp hur utsläppen utvecklas och se om de styrmedel som används där koldioxidskatt och förhoppningsvis snart även kilometerskatt behöver justeras för att verkligen nå utsläppsmålen. Koldioxidskatten är ett effektivt styrmedel som i motsats till omvägar som miljöbilspremien går direkt på det man vill minska, nämligen koldioxidutsläppen. Därför kommer den rimligtvis att utgöra basen för klimatstyrmedlen. Men eftersom klimatfrågan är internationell och EU:s utsläppshandel endast omfattar vissa sektorer vore det bra om man kunde verka för en miniminivå på koldioxidskatt i EU, och allra helst globalt. Om koldioxidskatten ska ge effekt krävs förstås också att de stora klimatbovarna inte har omotiverade undantag. Trots sin stora klimatpåverkan betalar flyget inga som helst klimatskatter. Den flygskatt som drev igenom under den förra mandatperioden rev den nya regeringen upp innan skatten ens hann träda i kraft. Jag har sympati för kritiken att den inte var optimalt utformad; det var något som vi tvingades till av praktiska skäl.