prot · GW0916 · 2008-10-21 00:00:00 — Den generella skattesänkningen för företag som har ungdomar anställda är ett slöseri med skattebetalarnas pengar. Det är inte vi som säger det, utan det har kritiserats av forskningen. Till och med Littorins och regeringens eget finanspolitiska råd har sagt att den är ett ekonomiskt slöseri och att den inte borde fullföljas. kritiserar den vägen. Men detta är det enda nya i budgeten. Vem kommer Littorin och den borgerliga regeringen att lyssna på om de inte lyssnar på experterna eller praktikerna? Vem kan övertyga dem om att den politik de har fört inte hjälper de ungdomar som står längst från arbetsmarknaden? 40 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig travestera ett uttryck: Det där med att kasta gurka i eget växthus kanske inte är så bra. Mitt i konjunkturuppgången lämnade ni efter er 100 000 ungdomar i utanförskap. Vi hade den tredje värsta ungdomsarbetslösheten i hela . Ni hade på er att försöka hantera det, men ni misslyckades alldeles fruktansvärt. Det är viktigt att komma ihåg att den uppgång som vi har sett innebar 77 000 fler i sysselsättning bland de unga. Jämför man det med den tidigare högkonjunkturen då var siffran 46 000 kan man se att den senaste högkonjunkturen har varit betydligt bättre för ungdomar. Det är naturligtvis glädjande att det är så. Då kan man naturligtvis, ungefär som det gör, sluta sig till att det har gått bättre för ungdomar under den här konjunkturuppgången än under den förra. Det tycker jag är glädjande, och det visar att politik faktiskt gör skillnad. Man kan naturligtvis diskutera olika typer av nedsättningar av sociala avgifter och annat. Men låt oss komma ihåg en sak: När man diskuterar insider- och outsiderproblematik på arbetsmarknaden, till exempel när det gäller flexicurity, är min uppfattning att det finns en rätt bra omsättningsförmåga när man väl är inne på arbetsmarknaden i jämfört med många andra länder. var det 820 000 förmedlade jobb på Arbetsförmedlingen, och det brukar vara ungefär hälften av de jobb som byter innehavare under ett högkonjunkturår. Det skulle alltså antyda att ungefär en och en halv miljon jobb bytte händer, och det är mycket för en ekonomi av storlek. Flexibiliteten på arbetsmarknaden fungerar alltså bra när man är inne på arbetsmarknaden, men den fungerar betydligt sämre när man står utanför, om man har invandrarbakgrund, är ungdom eller har varit borta länge i sjukdom eller av annat skäl. Då har man svårt att ta sig in eller komma tillbaka. Det vet jag att också känner till. Då är frågan: Hur kan man komma till rätta med detta? Hur kan man göra det lite enklare för ungdomar att ta sig in? Vi vet att en av orsakerna till att ungdomar har svårare att ta sig in på arbetsmarknaden är att vi har ett ganska sammanpressat löneläge i . En del personer kanske inte härinne, men på andra håll skulle säga att arbetsrätten är ett problem. Att den är för stelbent har vi ju hört sägas i debatten. Mitt svar på frågan är att vi inte ska ändra i arbetsrätten. Däremot ska vi sänka de totala lönekostnaderna för att anställa dem som än så länge inte har någon arbetslivserfarenhet. Ungdomar är ett typexempel. Man kan vända på frågan och ställa en retorisk motfråga: Om man gör det 20 miljarder dyrare att anställa ungdomar i det här konjunkturläget, som ju Socialdemokraterna vill, blir det då fler eller färre ungdomar anställda? Man behöver inte vara hjärnkirurg för att inse svaret. Låt oss ha lite funderingar på vilka alternativ som finns. Interpellationen handlar om jobbgarantin för unga. När vi införde den var det faktiskt högkonjunktur, och vi vet att det viktigaste man kan göra för ungdomar är att hjälpa dem att söka och hitta jobb, alltså att förbättra matchningsfunktionen i ett tidigt skede. Det har varit en av de viktigaste åtgärderna. Därför har det första steget i jobbgarantin för unga handlat mycket om detta: att validera utbildning och se till att man hittar ett jobb så snabbt som möjligt. kräver andra tider lite annan beredskap. Jag är helt överens med om att när vi nu kommer in i ett läge där det blir tuffare på arbetsmarknaden är det förmodligen mer av den typen av åtgärder som behövs, alltså sådant som syftar till att komplettera utbildning och annat. Därför finns också den typen av resurser och beredskap som kommer. 41 (): Littorin pratar mycket och snabbt, men han säger ingenting. Man kanske blir lite groggy, men problemet kvarstår. Den här interpellationen handlar om den oroliga höst som många ungdomar går till mötes. Vi går in i en lågkonjunktur, och vi vet att ungdomar är de som först drabbas. Sedan diskuterar vi helheten av politiken, både jobbgarantin, som inte leder till jobb, och de skattesänkningar som man strör ut över företag utan att försäkra sig om att insatserna går till de ungdomar som står längst från arbetsmarknaden. Så skämtar han till det hela med lite retorik. Han vänder på frågan och säger: Men ni vill ju höja skatten och så vidare. debatterar vi faktiskt er politik, budgeten 2009 och den dystra höst som många unga människor möter. Det kan ni inte komma undan. Vad är det vi ser? För sedan hade vi en debatt om att 7 000 hade varslats. Det var inget problem, tyckte ni. Det var bara socialdemokratin som förstorade det hela och utnyttjade människors rädsla och oro. är det 16 000 som varslas. Är det ett stort problem , enligt Littorins sätt att se det? Vi vet att det är ungdomar som får gå först. förutspår en arbetslöshet på , Littorin. Ni borde vara lite mer oroliga för den utveckling vi ser framöver. Hur är det då med resultaten för er politik? Jag tänker på jobbgarantin för ungdomar. var det 11 500 i jobbgarantin. 4 000 hade hunnit lämna den. Av dem hade 2 500 fått jobb. Och som jag sade hade väldigt få, , praktik eller utbildning. Nystartsjobben är den andra delen. 4 500 har hunnit få nystartsjobb av de unga. Av dem är det 2 400 som har lämnat. 1 100 har fått jobb. Allt detta har skett i en situation när det har gått väldigt bra för vårt land, när konjunkturen har varit på vår sida. Det gynnar ungdomar som oftast är de som kommer in först på arbetsmarknaden när det går bra. Då säger : Ja, vi fortsätter att göra det som inte ger någon effekt. Det enda nya, i praktiken, är ju den här fortsättningen med att sänka skatten för företag som har ungdomar anställda. Så här sade senast om det här: Sysselsättningseffekterna är obetydliga och dödviktseffekterna stora. Det är ett stort slöseri och ett stort svek mot de ungdomar som är på väg att hamna utanför och de ungdomar som trots den goda konjunktur vi har haft inte har kommit in på arbetsmarknaden. För ni väljer att fortsätta att göra samma sak. Vi har i praktiken en helt annan politik. Det vet Littorin. Och vi är väl bättre på att beskriva den än Littorin? Vi ser, precis som utredaren av en flexibel arbetsmarknadsutbildning sade, att det behövs rejäla investeringar i utbildning för många av de här ungdomarna, som inte kommit in. Vi vet också att det ibland kan behövas riktade skattesänkningar, inte minst för de ungdomar som fortfarande står utanför arbetsmarknaden. Det är vårt alternativ till politik. Men ni sviker i praktiken alla de ungdomar som går en höst till mötes som är ganska orolig och kall. 42 Arbetsmarknadsminister (): Vilken tur då att 55 000 fler ungdomar är i sysselsättning nu än när vi tillträdde! Det tycker jag är alldeles utmärkt. Helt annan politik, säger . Ja, ni vill göra det mindre lönsamt att jobba och dyrare att anställa. Sedan ska ni skyla över bristerna i jobbpolitiken med 9 000 fler Amsplatser. Ja, det var en omprövning. Med all respekt, men vi för en politik som leder till att det blir mer över när man jobbar. Det blir billigare att anställa, 20 miljarder billigare att ha ungdomar anställda. Det är klart som korvspad att det blir fler ungdomar anställda när det blir billigare att anställa. Det tycker jag är en självklarhet. Jag hör i olika debatter att det inte finns någon arbetsmarknadspolitik kvar, att vi har raserat allt och allt det som ni brukar säga. finns det 7 000 platser. finns det 15 000 platser utanför garantierna, bara som ett exempel. Sedan kan man naturligtvis diskutera det som vore extra intressant, och det handlar om: Hur gör vi avvägningar i jobbgarantin för unga? Kan man inte börja med insatser lite tidigare där? Ska man inte börja med den lite tidigare? Den typen av diskussioner förtjänar att lyftas fram. Det kan man diskutera. För det är klart att vi möter ett annat läge nu än vi gjorde tidigare. Sedan vill jag påpeka att utredningen om en flexibel arbetsmarknadsutbildning talar om precis detta, en kontracyklisk dimensionering av volymerna, det vill säga i högkonjunktur drar man ned och i lågkonjunktur drar man upp. Det är precis så som ni har gjort . Det var väl inte så konstigt att också vi gjorde så, om jag ska vara helt ärlig. Är det goda tider och det visar ju statistiken med att 55 000 fler ungdomar har fått arbete är det klart att det är det man ska göra och inte sitta på skolbänken. Men är det lite andra tider, och vi möter lite andra tider framöver. Ja, då får man väl vara beredd att dra upp, och det är precis det vi gör. 43 (): Littorin, arbetsmarknadsministern, sade : Nej, vi går inte alls in i en lågkonjunktur. Och så lade man en budget utifrån de bedömningarna. Trots att man lade en budget utifrån de bedömningarna är man inte villig att nu se att varselvågen är här. När det var 7 000 var det inte ett stort problem för Littorin. är vi uppe i 16 000. Det är fortfarande inget problem för Littorin. För han säger här och att han inte tänker göra något nytt. Han ser inte detta som ett stort problem. Med all respekt, Littorin, är vi bättre på att formulera vår politik. Ja, det är bra att ungdomar är de som dragit fördel av den konjunktur som vi varit inne i. kommer en bister höst med varsel och lågkonjunktur, och det är ungdomar som drabbas först. Vi har en politik för det. Vi har en aktiv näringspolitik, företagarpolitik, entreprenörspolitik. Vi är självkritiska ja, absolut. Vi har förnyat och förbättrat. Vi har också sett till att vässa vår arbetsmarknadspolitik. Det handlar om att se till att den håller bättre kvalitet. Men vi är beredda att satsa pengar på det här, investera resurser i det, för det kostar att få in ungdomar som saknar ett fullständigt gymnasiebetyg. Det är klart att de inte får de jobb som kommer, när de kräver mer. Där finns en skillnad. Nej, vi kommer inte så mycket längre i den här diskussionen, men vi kommer sannolikt att tvingas ta den här diskussionen igen framöver. För Littorin säger här och att han inte är beredd att göra någonting. Det är 16 000 varslade. Det är lugnt. Det fixar sig självt, och den politik som man lade fram innan detta hände löser det. 44 Arbetsmarknadsminister (): Det är märkligt att inte lyssnar på det jag säger utan lägger orden i munnen och konstruerar egna verkligheter. Med all respekt, men det är 55 000 fler ungdomar anställda nu än när vi tillträdde. Det är bara ett exempel på att politiken fungerar och levererar. Sedan gäller det kontrasten. Ni säger att ni har en politik. Ja, det är 20 miljarder dyrare att ha ungdomar anställda. 20 miljarder det är ungdomsskatten, som ni vill införa. Det är ändå de kontraster vi måste ställa mot varandra. En politik som har levererat, fortsätter att leverera och där vi jobbar med jobbgarantin för unga för att se till att de får rätt matchning och rätt insatser ska stå mot en politik där det blir 20 miljarder dyrare att anställa och några riktade skattesänkningar på ett par hundra miljoner. Det är liksom det som är ert alternativ. Låt oss gärna ta debatten om ungdomsjobben, för den kommer ni inte att vinna! Ni lämnade 100 000 efter er. Man ska inte kasta gurka i eget växthus. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2008/09:24 om påbyggnadsutbildning för civilingenjörer 45 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att projekt av den typ som bedrivits i , med påbyggnadsutbildning för bland andra invandrade civilingenjörer, ska kunna fortleva. Det är Arbetsförmedlingen som avgör hur medlen som disponeras ska användas utifrån förmedlingens uppdrag. Mer allmänt vill jag framhålla att insatser för att bättre ta till vara yrkeserfarenheter som förvärvats utomlands är en prioriterad fråga. Validering av utbildning och yrkeserfarenhet samt kompletterande utbildningar är viktiga verktyg för att underlätta inträdet på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen har lämnat skrivelsen Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration till . Flera av de åtgärder som presenteras i denna skrivelse syftar just till ett bättre tillvaratagande av utrikes förvärvad utbildning och yrkeskompetens. Regeringen har också, redan innan skrivelsen presenterades, tagit flera initiativ för att förbättra möjligheterna för personer med utländska examina att skaffa sig kompletterande utbildning. har nästan avsatts för anordnande av kompletterande utbildningar inom högskolan för jurister, lärare och personer med hälso- och sjukvårdsutbildning från tredjeland. I budgetpropositionen föreslås att nära avsätts för främst kompletterande utbildningar, men även för vägledningsåtgärder för personer med utländsk utbildning och yrkeserfarenhet, . Mot denna bakgrund bedömer jag det därför inte som nödvändigt med ytterligare initiativ inom området. 46 (): Jag vill tacka Littorin för svaret. Jag vill inte hålla med Littorin i det han säger i sitt svar kring att det är en prioriterad fråga att bättre ta till vara yrkeserfarenheter som förvärvats i andra länder. I så fall hade svaret varit ett helt annat än det Littorin levererade här . Det är i och för sig i linje med den borgerliga politiken på det här området. Man har valt en annan väg där man prioriterat ned den aktiva arbetsmarknadspolitiken, bristyrkesutbildningen och utbildningsinsatserna över huvud taget för människor. Så är det. Man har urholkat den delen, sänkt den. Det är inte bara vi som har reagerat på det. kom med en rapport där man sade att 90 000 arbetstillfällen inte blev av, fick avbrytas på grund av att man inte fick tag på den kompetens som efterfrågades. Det är ju helt i linje med den övriga strategi som den borgerliga regeringen har valt. Men åter till det här. Vi vet att ingenjörer och civilingenjörer är en akut bristvara just nu i vårt land. Det är få som utbildar sig. är det en stor efterfrågan på den typen av utbildningar. Jag har tagit del av en del sådana exempel. Dynamit som ägs av efterfrågade, stod det i , 30 civilingenjörer. Man har gett sina 80 chefer i uppdrag att prata med varenda taxichaufför och fråga om de eventuellt har en ingenjörs- eller civilingenjörsutbildning som man kan använda sig av. Det är en bild av hur bristen ser ut för ett sådant företag. , ett annat högteknologiskt företag, behövde 15 ingenjörer. Man fick inte tag på dem. Vad hände då? Jo, en investering på gjordes i utlandet i stället för att göras här. Då har vi exemplet från . Det är en utbildning som har pågått . av dem som har gått utbildningen har kunnat få ett jobb. Det är efter en ettårsutbildning. Pedagogerna är välutbildade och kommer från högskolan. Näringslivet är väldigt nöjt, och man har fullständig uppbackning av Arbetsförmedlingen i . Ändå får man inte resurser längre. Det är för att man har dränerat kassan. Vi vet att en annan politik är möjlig. Här har Littorin en möjlighet att säga: Det här var inte så bra. Jag är beredd att ta tag i det här. 47 Arbetsmarknadsminister (): Om hade ägnat lite mindre tid åt retoriken och lite mer åt faktabakgrund hade han upptäckt att just den påbyggnadsutbildning för civilingenjörer som han nämner i interpellationen slutade att upphandlas , det vill säga under den förra regeringens mandatperiod. Möjligen skulle man fråga eller någon annan om varför det blev som det blev. Men i grunden är det klart att jag helt delar uppfattningen att det är ett slöseri med resurser att ha välutbildade personer i landet som inte har möjlighet att av olika skäl delta i arbetskraften. Det är naturligtvis den största bristen. Om vi tittar på lite är det klart att vi måste ha fler som är med och arbetar mer på svensk arbetsmarknad för att se till att vi klarar av pensioner, välfärd och annat. Det är en utmaning som vi har alldeles oavsett vilken politisk övertygelse vi har. Då börjar man naturligtvis gräva där man står och tittar efter vilken typ av arbetsutbud vi borde kunna ha. Om vi hade haft samma arbetskraftsdeltagande bland personer med utländsk bakgrund som bland oss andra hade vi haft ungefär 100 000 personer till i arbetskraften. Det är den dolda reserv, om man får kalla det för det, som vi redan har i landet. Då handlar det väldigt mycket om att se till att de snabbt kommer in. De ska få snabbt besked om de har fått arbets- och uppehållstillstånd i eller fått asyl. De ske få snabbt besked om rätt typ av utbildning med svenska för invandrare eller vad det nu kan vara de behöver för att så snabbt som möjligt komma in på arbetsmarknaden. De behöver också få en snabb hjälp att få sin utbildning validerad så att de på det sättet har lättare att träda in. Jag har diskuterat det här med Rådet för integration i näringslivet som är ett partssammansatt organ just för att hantera och diskutera den här typen av frågor. Det är precis som säger. Jag är glad att han noterar att det trots varselvågen finns lediga jobb. Det var 72 000 lediga jobb , , på Arbetsförmedlingen. Bland dem finns precis det som pekar på. Det finns behov av allt från verkstadsmekaniker och CNC-operatörer till civilingenjörer. Då måste vi göra vad vi kan för att se till att de vi har i landet som har den relevanta utbildningen får det lilla extra de behöver för att kunna vara attraktiva och bli anställda. Därför är det glädjande att vi lägger 1 miljard knappt för att säkerställa utrymme för förslag om styrning, ansvar, utformning och finansiering av flyktingmottagande samt andra insatser som påskyndar arbetsmarknadsetableringen. Det är viktigt att vi tittar just på den sortens åtgärder som behövs i form av validering och kompletterande utbildningar i den mån man inte har tillräcklig utbildning. Jag ser framför mig att man jobbar brett tillsammans med många olika aktörer. Det måste jobbas ihop tillsammans med kommuner, våra myndigheter, regioner och andra, också arbetsmarknadens parter, för att få detta att fungera. Där finns det goda exempel och goda erfarenheter. Vi vet att det på industrisidan finns ett integrationsavtal som har varit en ganska lyckad väg för att hitta in på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. Jag kan bara gratulera parterna till att ha slutit ett sådant klokt och bra avtal. Vi ser exempel på arbetsgivare som upptäcker att de har alldeles för dålig diversifiering bland sina medarbetare. i , som kommer ifrån, har olika projekt för att få fler byggnadsarbetare med mångkulturell bakgrund in på arbetsmarknaden. Jag tycker att det är väldigt bra projekt som det finns all anledning att stödja. Slutligen vill jag säga att det finns medel till detta avsatt i budgeten. Det är ordentliga medel, och det finns inom ramen för Arbetsförmedlingens verksamhet ett fokus på att hjälpa till med den här målgruppen. 48 (): Jag vill ändå försöka hålla mig till det som interpellationen handlar om, påbyggnadsutbildningen för civilingenjörer. Jag tar gärna någon annan gång en lång och bra debatt och diskussion kring mottagningen av flyktingar, introduktionen av flyktingar, hur vi blir bättre på att ta till vara den utbildning och yrkesutbildning som människor har med sig, hur vi motverkar den diskriminering på arbetsmarknaden som ändå finns och hur vi lyfter upp de positiva exempel som finns. Det finns många bra arbetsgivare som jobbar med mångfald på ett bra sätt, men handlar inte den här interpellationen om det. Den handlar om det enskilda fallet, utbildningen som har lett till att av dem som gått den fått ett jobb. Kom ihåg Littorin att civilingenjörsutbildningen är , men att det tar i genomsnitt fem till att bli färdig med den! Om vi kan korta vägen och få fler civilingenjörer snabbare skulle det vara oerhört bra för och för de företag som har brist som riskerar att lägga sina investeringar någon annanstans. Man kan lätt vifta bort det här exemplet och säga att det också är den förra regeringens fel. Allting är den förra regeringens fel. Det är alltid sossarnas fel i Littorins värld. Så enkelt är det inte, för nu ligger ju bollen hos er. Den ligger bara hos dig, Littorin och ditt departement. En av de klaraste bilderna jag har av Littorin är när han i en av de första debatter som vi hade glad i hågen och med mycket energi berättade sagan om pojken och pappan som gick längs med stranden. Vattnet hade dragit sig tillbaka, och längs med strandkanten låg en massa musslor som var levande. Pojken började kasta i dem. Pappan frågade: Varför gör du det min son? Annars dör de, om jag inte får kasta i dem. Pappan sade: Men det är så många. Strandkanten är full av sådana här musslor. Då tog pojken den han hade i handen och sade: Just för den här är det viktigt. Just den här påbyggnadsutbildningen är viktig, Littorin. Just den kan arbetsmarknadsministern påverka. Littorin håller i musslan. Det skulle vara bra för massor av människor som är arbetslösa, kör taxi, bakar pizzor och städar men som har en helt annan kompetens. Det skulle vara bra för de företag som efterfrågar de människorna, och det skulle göra vårt land rikare. Kasta i musslan , Littorin! Du har en chans. 49 Arbetsmarknadsminister (): Vi har kastat i musslan i budgeten, om jag får använda den bilden. För just 2009 är det ytterligare, utöver tidigare satsningar, att tillföras kompletterande högre utbildningar för utländska akademiker. Vi har kastat i musslan, om jag får kalla det för det. För jag delar åsikt. Jag tycker att det är ett förfärligt slöseri med människor och resurser att inte ha en möjlighet att utnyttja de erfarenheter och kompetenser som faktiskt finns i vårt land. Vi har i budgetpropositionen aviserat 920 miljoner . Vi återkommer till med en proposition i den delen. Jag kan lugna med att vi gärna bidrar till det som jag tror att vi är överens om, att vi ger möjlighet för fler personer med utländsk bakgrund, egentligen oavsett om de är akademiker eller inte men kanske särskilt för akademiker, att få vara med på arbetsmarknaden. 50 (): Littorin har inte kastat i musslan. Bort med all retorik kring vad ni gör! Om Littorin vill kasta i musslan ska han prata med en av dem som sitter här på läktaren som tillhör detta utbildningsföretag och säga att han är beredd att träffa dem och lyssna på dem. Då ska Littorin ta emot brevet från Arbetsförmedlingen i som varmt rekommenderar den här typen av insatser, men där det har blivit stopp här i . Om Littorin gör detta har han kastat i musslan. Är han beredd att göra det är det ett bra svar. Allt annat är bara retorik och en allmän diskussion kring hur vi ska förbättra integrationen på arbetsmarknaden. Den debatten är jag beredd att ta vilken dag som helst, för där har vi helt olika syn. Ni har misslyckats där också. Men kasta i musslan! Jag ger dig brevet. Där uppe sitter en av dem som driver det här företaget för att se till att fler kan komma till sin rätt här i landet. 51 Arbetsmarknadsminister (): Vi har inte ministerstyre i det här landet, utan det är faktiskt myndigheterna som själva avgör. Det finns 51 miljoner extra i nästa års budget för att göra den typen av utbildningsinsatser och upphandlingar som behövs. Det är det som är mitt budskap. Men det är inte jag som avgör det, utan det är självklart Arbetsförmedlingen centralt som avgör och fastställer reglerna för upphandling. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2008/09:28 om en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring 52 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig om jag avser att lägga fram något förslag till obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och, om så är fallet, när ett sådant kommer att läggas fram.