prot · GV0993 · 2008-04-10 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:528 Till Interpellation 2007/08:528 Krav på vinterdäck på utlandsregistrerade personbilar av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag Interpellation 2007/08:529 Till Interpellation 2007/08:529 Statlig styrning av av Per () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och tjänsteresa. () Enligt uppdrag 2007/08:532 Till Interpellation 2007/08:532 Vd-bonus och de statliga företagens utveckling av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och tjänsteresa. () Enligt uppdrag Interpellation 2007/08:536 Till Interpellation 2007/08:536 Ökat regelkrångel med regeringens företagarpolitik av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och tjänsteresa. () Enligt uppdrag Interpellation 2007/08:563 Till Interpellation 2007/08:563 Lavaldomen och av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:564 Till Interpellation 2007/08:564 Alliansregeringen och utanförskapet av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef 3 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2007/08:FPM90 Barn i EU:s externa relationer KOM(2008)55, SEK(2008)135, SEK(2008)136 till utrikesutskottet 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Framställning 2007/08:RRS28 till socialförsäkringsutskottet Redogörelse /08:RRS25 till näringsutskottet 5 § Ändring i riksbankslagen Föredrogs finansutskottets betänkande 2007/08:FiU13 Ändring i riksbankslagen. Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 6 § Översyn av EU:s budget Föredrogs finansutskottets utlåtande /08:FiU14 Översyn av EU:s budget (SEK[2007]1188). 1 (): I detta utlåtande från finansutskottet om meddelande om översyn av EU:s budget har en reservation kring motiveringen. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2. Den nuvarande långtidsbudgeten, eller femårsplanen, antogs . Alla partier utom ställde sig då bakom förslaget till budget. sade nej framför allt för att EU:s budget var för stor och för att den gick i helt fel riktning, till exempel till jordbrukspolitik. Sammanhållningsfonden och globaliseringsfonden skulle få mångmiljardbelopp etcetera i stället för att se på framtidens utmaningar såsom miljö- och klimatfrågan. En avgörande punkt för att det trots att blev ett beslut om budget var att en punkt om översyn av EU:s budget fanns med i den budget som antogs 2005. Självklart ser vi positivt på denna översyn även om den ska få genomslag först . Det är dock en bra början. En annan orsak till budgetöversynen är givetvis att det finns ett utbrett missnöje med hur EU använder sina pengar. EU:s egen revisionsrätt har inte kunnat avge en ren revisionsförklaring gällande korrektheten i hur EU:s pengar används. Att man inte kan lämna en ren revisionsförklaring betyder att man inte kan intyga att allt har gått rätt till utan konstaterar att det finns oegentligheter. Hur mycket som är svinn och bedrägerier vet man inte exakt, men sådant finns. Jag vill här bara påminna om att tvingades avgå 1999 just på grund av bedrägerier och oegentligheter. Visst pågår det ett arbete med att försöka komma till rätta med dessa problem såväl inom som i medlemsstaterna, men fortfarande kan alltså inte revisionsrätten avge något ordentligt intyg om hur EU handhar sina pengatransaktioner. menar därför att borde ha agerat mer konsekvent och faktiskt inte gett ansvarsfrihet år som vi har gjort. Denna fråga kan inte vänta tills översynen av budgeten är klar utan borde gå hand i hand med den översyn som sker för att nå förändringar. I har regeringen starkt betonat att fusk ska bekämpas. Inför EU hukar man. Det är illa. måste ta initiativ för att bekämpa oegentligheter i EU. Nog om bakgrunden till översynen av EU:s budget! till åsikterna och de pragmatiska kraven på vad framtidens EU-budget ska innehålla. Till kommissionens meddelande om en budgetreform har majoriteten i finansutskottet de fyra borgerliga partierna och Socialdemokraterna skrivit ett utlåtande som är fylligt och som till stora delar tar upp så kallade allsvenska uppfattningar och överväganden kring EU:s budget. Dessa står också vi från bakom. Det gäller begränsning av EU:s jordbruksbudget och att det ska vara mer ordning och reda på pengarna. Det är ingen som kan säga emot de uppfattningarna. Det finns emellertid andra punkter som vi önskar hade tagits upp på ett tydligare och klarare sätt. Där har vi uppenbarligen en annan uppfattning än majoriteten. anser att klimatpolitiken inte har getts tillräckliga resurser inom hittillsvarande budgetramar. De nya utmaningarnas andel av budgeten är liten och startar från en mycket låg nivå. Det ska dock tilläggas att stora delar av klimat- och miljöpolitiken givetvis ska genomföras nationellt utifrån ländernas olika förutsättningar samt att en hel del handlar mer om lagstiftning än om rena budgetposter. är det viktigt att EU:s budget inte innehåller delar som gör att en aktiv klimatpolitik motverkas, vilket såväl som jordbrukspolitik i praktiken gör. Majoriteten i utskottet har svårt att prioritera när det gäller vad EU ska syssla med framöver. Det duger inte att i vida ordalag ange till exempel konkurrenskraft, brottsbekämpning, terrorism och relationer till omvärlden som viktiga prioriteringar och att miljö- och klimatfrågorna ska ges ökad prioritet. Prioriteringen och rangordningen bör vara mer konkret och mer snäv. anser att budgeten måste anpassas så att framtidsfrågor som klimat- och miljöpolitik prioriteras tydligare och får en ökad andel av EU:s budgetram samt att EU:s budget klimatsäkras. Det vill säga, budgeten ska inte gå till verksamhet som förstör klimatet. Detta innebär till exempel mindre ekonomiska resurser till motorvägar och flygplatser och mer pengar till järnvägar. I just järnvägspolitiken finns ett klart mervärde för EU. Ska människor kunna ersätta flygresor som förstör klimatet med järnvägsåkande som är bättre för miljön krävs också att järnvägsnäten över gränserna förbättras och att en kraftig utbyggnad av höghastighetståg inom och över nationsgränserna görs. Vi anser det också vara en viktig prioritering att lyfta fram den sociala dimensionen samt att dessa två grundbultar genomsyrar alla politikområden inom EU, detta för att optimal samordning ska kunna ske. anser därför att en särskild arbetsgrupp bör tillsättas på EU-nivå. Den ska se över EU:s budget utifrån klimatfrågan som ett led i den påbörjade översynen och undersöka vilka delar i EU-budgeten som måste ändras för att klimatsäkra den. Det borde ligga i både och EU:s intresse att försöka vrida budgeten mot en utveckling som inte påskyndar klimatförändringarna. Tyvärr är stora delar av EU:s budget direkt klimatförstörande trots de storslagna målsättningar som sattes upp vid om att bland annat sänka utsläppen till 2020. Det var ett beslut i rätt riktning även om målsättningarna inte var tillräckligt högt ställda för att förhindra klimatförändringarna, bland annat mot bakgrund av underlaget från FN:s klimatpanel. Att klimatsäkra EU:s budget borde vara ett svenskt krav att driva i EU. Varför vill inte regeringen och andra partier i göra detta? EU:s jordbrukspolitik bör åternationaliseras och kraftigt begränsas. Några exempel på galenskaperna i EU:s politik är att EU subventionerar tobaksodling med närmare 10 miljarder som man har en målsättning att minska tobakskonsumtionen. EU har regler för så kallade säljfrämjande åtgärder med stöd till feta mjölkprodukter bland annat riktat till skolbarnen. EU ger stöd till produktion och konsumtion av smör och grädde på närmare 3 miljarder . EU ger stöd till vinodlingar och också stöd för överskottsvinst, som leder till att priserna dumpas. Det finns säkert många fler exempel, fru talman. Poängen här är att det inte tycks finnas någon samordning av politiken. Å ena sidan har man fina folkhälsomål, men å andra sidan bedriver man en jordbrukspolitik för att stödja en motsatt inriktning. Slutsatsen är givetvis att det måste ske en analys av EU:s jordbrukspolitiks inverkan. Det finns också exportstöd som har visat sig vara negativa på effekten för jordbruket i fattiga länder. Detta borde naturligtvis tas bort. De problem som finns angående animalieproduktionens klimatpåverkan bör också uppmärksammas. De kvarvarande exportbidragen för djur inom EU bör upphöra. EU:s fiskepolitik och fiskebudget är exempel. Man bör givetvis titta mycket noggrant på vilka effekter detta får på framför allt länder utanför EU. delar majoritetens uppfattning om att EU inte ska ha beskattningsrätt. Därom är vi helt eniga. Behovet av en förbättring av nettoposition är viktig, främst med hjälp av minskade avgifter. Det är därför viktigt att se över budgetprocessen, precis som utskottsmajoriteten anför. Jag noterar också med stor tillfredsställelse att finansutskottet tydligt tagit ställning för att flyttcirkusen mellan och ska upphöra. Jag har i flera interpellationer och frågor till ansvarigt statsråd fört fram frågan och försökt förmå henne att agera på EU-toppmöten men utan framgång. Hon vill absolut inte lyfta fram frågan. Det är nu bra att som det ser ut kommer att säga till regeringen att det är enhälliga uppfattning att flyttcirkusen måste upphöra, dels för att den kostar flera miljarder , dels för att den ger upphov till tusentals ton extra koldioxidutsläpp . Det är bra att tar tydlig ställning i frågan, och jag hoppas att ansvarig minister kommer att jobba för detta framöver. 2 (): Jag vill slå fast att EU som organisation utgör ett viktigt samarbete som har gjort mycket för att stärka och bevara freden i , stärka demokratin i inte minst i södra när de mer fascistiska regimerna föll men också i östra efter kommunismens sammanbrott. Vidare har vi EU:s roll för utvidgningen, för att skapa ett helt , för att få in även de länder som har sämre ekonomiska förutsättningar i samarbetet och för att ge dem en skjuts i den ekonomiska utvecklingen. EU spelar en oerhört stark roll för det gränsöverskridande miljöarbetet både inom och runt om i världen, och EU spelar självklart en roll för att stärka konkurrenskraften och den ekonomiska utvecklingen i vår del av världen. Det är viktigt att känna till bakgrunden när man diskuterar EU:s ekonomi och budget. Det vi nu tar ställning till är inget vanligt betänkande där vi fattar beslut i och ger regeringen antingen ett godkännande eller ett antal uppmaningar. Vi tar ställning till ett arbete som pågår inom EU där vi samlar upp vad tycker just nu och vad vi har för slags plattform för vårt fortsatta arbete. presenterade kommissionen en rapport, en översyn av EU:s budget, som utgör ett startskott för ett brett samråd för att lägga fram riktlinjer . Den pågående budgetperioden gäller . Vi kommer att få ett utlåtande från kommissionen , bland annat när är ordförandeland, och ska mer tydligt riktlinjerna för nästkommande budgetperiod läggas fast. Därför är det viktigt vad vi gör i och hur agerar i frågan. Vi kan, och måste, spela en nyckelroll när vi lägger fast de kommande budgetprioriteringarna. I det här utlåtandet trycker vi i finansutskottet på vikten av att principer ska prägla det fortsatta arbetet, att det ska vara subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet, sund ekonomisk förvaltning och restriktivitet med budgetmedel. Det här är principer som handlar om att vi måste använda EU:s pengar mer effektivt. Det finns mer att göra på området. Det handlar också om att försöka lägga olika ekonomiska åtaganden på rätt nivå. En del saker kan, och ska, skötas av det europeiska samarbetet därför att det finns ett speciellt mervärde i att bekosta det på Europanivå. Vi vet också att vi måste ha bättre ekonomisk styrning av EU:s arbete. Till exempel bör revisionen få starkare och bättre möjligheter att hålla koll på utgifterna. Vi vet också att det måste finnas krafter i det europeiska samarbetet som vill hålla tillbaka utgifterna eftersom det också finns många krafter som vill expandera. Vi måste också inse att allt det goda vi vill göra inte måste ske på europeisk nivå och inte heller med gemensamma pengar utan kan bekostas på den nationella nivån. Det är viktigt att vi håller fast vid ett antal sådana principer när vi jobbar med frågorna. Jag vill särskilt kommentera några ämnesområden. Jag börjar med jordbrukspolitiken. Vi vet att jordbrukspolitiken har tagit i anspråk av EU:s budget tidigare. Vi kommer att komma ned till om prognoserna håller. skriver i utlåtandet: instämmer med andra utskott och anser att reformer av jordbrukspolitiken ska vägledas av avreglering och marknadsanpassning, hänsyn till konsument- och miljöskydd samt att man fasar ut direktstöd och avskaffar exportsubventioner. Jordbrukspolitiken bidrar till att upprätthålla höga priser och låsa in resurser i sektorer med låg produktivitet, den har i vissa fall negativa effekter på miljön och den är mycket kostsam. Utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken bör enligt finansutskottets mening minskas mycket kraftigt, både i absoluta tal och som andel av EU:s utgifter. Det här är mycket tydligt skrivet, och det är mycket viktigt. Det är en utveckling som ska vara pådrivande i. Det kanske mest absurda exemplet i EU:s jordbrukspolitik är exportsubventionerna, som ibland slår ut till exempel fattiga bönder i när europeiskt överskott subventioneras. Men det gäller också att komma ihåg varför vi har en gemensam jordbrukspolitik. Det är ett av de få områden där vi har en gemensam politik som kostar EU mycket pengar. Det är också en förklaring till att stora delar av EU:s budget går till jordbrukspolitik. Det beror på att vi hade ett söndersubventionerat jordbruk där varje land tävlade med varandra om att öka subventioner och regleringar. Det förstörde helt konkurrensmöjligheterna, och det gjorde att det blev en sämre utveckling på området. Därför fördes jordbrukspolitiken över till övernationell nivå. Det är viktigt att komma ihåg att man inte löser problemen med att åternationalisera jordbrukspolitiken. Vi måste också inse att om vi ska ha en levande landsbygd och en god miljö behöver vi en del stöd till jordbruket. Men det måste ske på ett rimligt sätt och bygga på marknadsmekanismer och på att uppmuntra ett sunt beteende. Det andra jag vill kommentera är strukturstödet EU:s regionalpolitik. Det är den näst största budgetposten. I utlåtandet pekar vi tydligt på att fokus måste vara på de forna , de medlemsländer som är nya, de som har svaga ekonomiska förutsättningar. Solidaritet måste prägla EU:s regionalpolitik, men vi kan, och måste, minska stödet till de rika och väletablerade länderna. Det är inte rimligt att , , eller andra rikare länder i får del av EU:s regionalstöd. Självklart ska, och bör, länderna själva utforma det stöd som behövs till de regioner och områden de behöver stödja, men det måste självklart ske med hjälp av ett gemensamt regelverk så att det inte blir ett otillbörligt statsstöd. Här kan EU lägga om och styra om så att man inrymmer solidaritet och stöd till de nya medlemsländerna men minskar EU:s gemensamma utgifter. Ett annat område vi pekar tydligt på är miljö- och klimatpolitiken, som måste få ökade ekonomiska resurser. Det gäller även forsknings- och utvecklingsfrågorna. Där finns det ett tydligt mervärde för europeiskt samarbete, och där kan vi göra saker tillsammans. Det bör ta en större plats i EU-budgeten. Det är viktigt att betona EU:s roll på miljöpolitikens område. Här finns mycket att göra, men det innebär inte att det i kronor räknat behöver bli så enorma summor. Mycket kan göras utan att det kostar pengar. Mycket kan göras med hjälp av samordning, och mycket kan göras genom att EU blir en stark aktör på den internationella scenen. Ett annat område som jag vill peka på, som också nämnde, som ett exempel på slöseri med EU-medel är flyttcirkusen mellan och . Vi vet att situationen är låst av och att det krävs enighet för att förändra den. Men självklart måste vara en pådrivande part i att peka på orimligheterna både ur kostnadssynpunkt och ur miljösynpunkt med att parlamentet en gång flyttar till . Det har påståtts att flyttcirkusen kostar . Det är också viktigt att påpeka att vi inte ska ha en gemensam EU-skatt. Det är en viktig sak att markera detta, och vi gör det i utlåtandet. Vi kristdemokrater gör gärna ett undantag från den regeln när det gäller en del miljöavgifter, där vi tror att det kan finnas behov av minimiavgifter. Men principen bör vara att vi inte ska ha någon gemensam EU-beskattning. Det talas mycket om ekonomiska oegentligheter, svinn och till och med bedrägeri i EU-sammanhang. Och visst finns det problem med detta. Vi behöver förstärka revisionsrätten för att komma till rätta med detta. Men vi måste komma ihåg att de här problemen också finns i länder som . Vi har haft diskussioner om fusk med bidrag i , och vi vet hur skattesituationen är det är inte alltid det mest hederliga området i . Vi måste ha perspektiv på detta och inse att oegentligheter, misstag och felaktigheter finns överallt men ska bekämpas överallt där de finns. Tittar man sedan på och , som har fört fram reservationer i utlåtandet, ser man om man läser noggrant att det i allt väsentligt finns ett stöd för det yttrande som alliansens partier står för tillsammans med Socialdemokraterna. Det finns lite markeringar i en del sakfrågor där man vill flagga upp lite tydligare. Jag tycker att man kan säga att det med detta utlåtande finns en samlad svensk syn på väsentliga saker i inriktningen på hur EU:s budgetarbete ska fortskrida. Det är positivt att vi kan ha en samlad uppfattning. Det är också i överensstämmelse med regeringens agerande. Därför är det med stolthet och glädje som jag yrkar bifall till förslaget i finansutskottets utlåtande FiU14. 3 () replik: avslutar med att säga att det i princip finns en samsyn om de här åsikterna. Å andra sidan verkar i början tona ned det, att det inte är något uppdrag till regeringen, och tona ned åsikterna om EU:s budget. Det gör att jag inte riktigt vet om Attefall skriver det här som ett krav att driva eller för att det ska se snyggt ut. Jag blir lite betänksam. På slutet lät det nästan som ett försvar: Ja, ni måste förstå att det pågår bedrägerier med pengar på EU-nivå, men det får vara. Det enda man kan göra är att se till att , som är huvudansvarig för EU:s budget och hur pengatransaktionerna går till, inte får ansvarsfrihet. Det är den tydligaste markering man kan göra. Det sker till exempel på bolagsstämmor och i föreningar om det skulle vara någonting som inte har gått rätt till. Jag är lite besviken på Attefalls nästan försvar av hur EU:s budget ser ut , att vi måste ha förståelse för EU:s jordbrukspolitik och att det finns bedrägerier. Jag känner en klar besvikelse. Den konkreta frågan är, Attefall: Varför kan inte majoriteten ställa upp på att EU:s budget ska klimatsäkras? Vi vet att det finns pengar i EU:s budget som går till saker som aktivt motverkar en aktiv klimatpolitik, och det borde inte vara rimligt. Jag vet också att det finns flera medlemsländer, som , som har sagt att de kommer att få . Det finns ingen koll alls från EU att de inte kommer att försämra klimatet, trots att man fattade beslut om att vi ska sänka koldioxidutsläppen. Varför kan inte majoriteten ställa upp på att vi ska klimatsäkra EU:s budget? 4 () replik: Jag försökte förklara lite grann vilken ställning utlåtandet har i riksdagsarbetet. Jag vet inte om har förstått att vi försöker höja ambitionerna i genom att diskutera EU-frågorna. Det har ofta blivit en fråga mellan regering och EU. Ett sätt att öka engagemang och kunskap men också påverkansmöjligheter i de här frågorna är att vi behandlar vissa dokument från EU i utskotten, tar fram ett rejält underlag och därmed formulerar ståndpunkter. Det är sedan självklart utgångspunkten för vårt eget arbete, men det läses också av alla intresserade, både regeringar och kommissionen med flera. Det är den karaktären på utlåtandet. Vi har diskuterat detta, och vi har formulerat ståndpunkter. Det gör att vi är bättre förberedda både i aktiviteterna mot regeringen och när det gäller att utåt tala om vad tycker. Det är vad det handlar om. Bakgrunden till detta finns formulerad i betänkande för sedan som även parti var med på. Jag försökte i mina diskussioner vara lite mer nyanserad än vad kanske var i sitt inlägg. Jag ber om ursäkt om det inte gick fram tydligt nog. Jag tycker att det är fel när pengar inte används på ett korrekt sätt. Jag försökte bara tala om det. Man får inte framställa det som att det är unikt att pengar används fel i EU-sammanhang det sker också i . Man måste ha det perspektivet för att förstå saker och ting. Ett av problemen med EU är att man skickar pengar till länderna, och det är när de olika länderna använder pengarna som det görs en massa fel. Det är en del av kritiken. En annan del av kritiken är det traditionella att man kunde använda pengarna effektivare och ha bättre styrning och uppföljning. Sedan finns det dessutom en del rena felaktigheter, och enskilda tjänstemän gör sådant som kanske till och med är kriminellt. Vi vet också att en kommission har fått avgå på grund av detta. Jag tror att vi måste rusta upp revisionsrättens möjligheter. Det innebär inte att vi för den skull tror att allting löses bara genom att man talar högt i kammaren. 5 () replik: Jag är mycket väl medveten om och instämmer i att utskott måste vara betydligt mer aktiva i EU-frågorna och inte överlåta makten bara till regeringen. Där har vi nog samma uppfattning. Om ett utskott skriver ett utlåtande, som i detta fall till stora delar är ganska bra, och vi fattar beslut om utlåtandet måste väl stå för orden längre fram, och inte bara använda det som ett fint dokument om vad vi tycker i och sedan låta regeringen göra som man vill. Senast i säger , som är ansvarig, att hon inte tänker lyfta upp frågan om att försöka stoppa flyttcirkusen mellan och punkt slut. Frågan är nu: Vad kommer att hända när har fattat detta beslut? Ska vara tyst då? Det låter nästan så, nästan som ett försvar för den budget som finns i EU och att de åsikter som skrivs i detta dokument inte spelar någon roll. Det gör mig bekymrad och besviken. Jag tror att det är viktigt att lyfta upp att vi när det till exempel gäller bedrägerier på EU-nivå inte bara kan konstatera att de finns. Vi måste göra någonting åt det, inte bara i en översyn av långtidsbudgeten som ska börja gälla 2013. Det gäller också de bedrägerier som finns . Då borde finansutskottet rekommendera regeringen att inte ge ansvarsfrihet förrän man har löst problematiken. Men där är tyst. Jag fick inte heller något svar på frågan om inte vill att man ska klimatsäkra EU:s budget. EU:s budget ska inte användas till saker som förstör miljöpolitik och klimatpolitik, eftersom man har satt upp konkreta mål om att minska utsläppen . Det måste hålla ihop också på EU-nivå. 6 () replik: Vi är överens om att EU både kan och måste spela en mycket större och aktivare roll i miljöarbetet både utåt mot andra länder och mot oss själva i vårt eget arbete. Det finns mycket kvar att göra där. Därför är det så fantastiskt fint att även nu verkar vara på väg att vilja vara med i EU-samarbetet. Då kan man påverka mycket bättre än om man vill gå ur det hela. Men jag vet inte om delar sina språkrörs uppfattning där. Jag är också glad för att nu säger att utlåtandet är ganska bra. Det är i alla fall ett framsteg. Det är viktigt att komma ihåg en sak.