prot · GW0948 · 2008-12-12 00:00:00 — Men naturligtvis kan det inte vara något bråk om detta för de många som vill att man ska göra en insats för medmänniskor. Det behöver inte vara ROT-avdraget man ska fixera sig vid. Man kan göra en insats för att motverka hiv och aids, en verksamhet jag själv är involverad i, inte som någon stor penninggivare, men i något som heter . Jag begärde ordet här , då man högtidlighöll eller i varje fall erinrade om lite spetsigt sagt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. MR-frågorna ska lyftas fram. Vi kan det här ganska väl: Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter. De har utrustats med förnuft och samvete och bör handla gentemot varandra i en anda av gemenskap. Det står inte att alla människor borde vara födda fria. Det står att de är födda fria. Det finns en risk att vi talar om MR och demokratisering som något väldigt ytligt och teoretiskt. Det krävs mer än så. Man kan ställa sig frågan: Är det någon rationell klarsyn som garanterar denna insikt att alla människor är födda fria? Är staten garant för att det uppfattas så? Enligt mitt sätt att se, och jag vill också gärna ha det till protokollet, är det ett metafysiskt resonemang som vi inte vågar fundera över. Det är ett metafysiskt resonemang involverat i FN:s MR-dokument. Det skulle vara av mycket stort värde om vi i någon rapport vågar fråga efter MR-frågornas rötter. Det finns risk att vi inte ser allvaret bakom uttrycket MR om vi inte relaterar det bättre till idéhistoriken och bättre än att enbart exklusivt omnämna och . Jag tycker att man ska våga nämna , och när man talar om MR och demokrati. Den utomordentlige debattören här i flera omgångar nämner religiös fundamentalism. När jag nu talar om MR som något metafysiskt ska jag läsa en liten stump som avslutning nu när julen närmar sig. Jag läser ur av kungensmän. Jag är ganska säker på att den är läst. Den tål att citeras. Jag läser från epilogen: När kristendomen kom förde den också med sig mycket annat som blivit så självklart att det knappt går att urskilja längre. Som detta att en människa inte kan äga eller sälja en annan. Vi behöver djuploda lite mer i MR-frågor, herr talman, så att vi inte fastnar i föreställningen att det var när huvudena föll i under eller när formulerade sin konstitution som MR-begreppet fick sina rötter. Jag vill också säga något annat. Det vore förfärligt om det inte kom från någon kristdemokrat. Jag riktar mig till : Du är en rättfram hedersman som stått för dina åsikter. Jag ansluter mig till allt det som sagts här tidigare om dig, och jag lägger gärna moms därtill. 52 () replik: Jag brukar emellanåt hålla med , men på en punkt har jag en helt annan uppfattning. Vi ska inte hålla ihop, vara eniga och med det kanske tysta. Det är tack vare att ni har tagit strid för viktiga värden inom alliansen och vi från oppositionen tagit strid för bland annat enprocentsmålet som vi har lyft upp och satt ljus på att regeringen faktiskt försökte ändra regelverket inom . Jag tror att det var som jag hade ett replikskifte med . Det kan till och med ha varit ytterligare något längre sedan. Det var här i kammaren som vi tog upp diskussionen att regeringen hade åkt i väg. svarade mycket uppriktigt när han sade att ni inte var informerade om att regeringen försökte ändra spelreglerna för biståndet. Förvänta er därför inte att vi ska sitta tysta och nöjda med att vi har nått upp till enprocentsmålet eller för att vi får beröm. Kampen för biståndet och dessa värden måste ständigt debatteras. Det är välgörande med tydliga och klara röster och att och är kritiska. Det visar att ni har en särprägel och står upp för ett starkt bistånd men också för biståndets integritet. Jag ser också att vi har viktiga debatter framför oss när vi stramar upp och går mot färre länder. Men några av de länderna är några av världens mest korrupta. Vi måste också titta på biståndets villkor. 53 () replik: Jag blir lite sur för att inte jag blev omnämnd bland som står för ett radikalt bistånd. Jag vill gärna i nästa replik höra vad belägget var för att så inte skedde. Jag uttryckte mig lite slarvigt här om min gode vän fick för sig att debatten skulle tystna. Det menade jag inte. Det finns en rädsla över att fattiga länder inte observeras lika starkt när vi nu framöver, efter vad som flaggas upp, kommer att bli oerhört koncentrerade på egna ekonomiska bekymmer och lågkonjunktur. Vi kan väl höras med en röst så att inte den fattiga delen av världen blir mer perifer än vad den har varit och dessvärre är. Det var så jag menade. Jag håller fast vid att jag inte var informerad när vi hade resonemanget. sade att vi nog inte hade fått någon ambassad här och var om vi inte hade funnits där med biståndsmedel. Vi kan ta som ett exempel. vet att jag under många och långa tider har gafflat om att det är oklokt att stänga ambassader. Det kan man säga rent generellt. Undantag finns naturligtvis alltid. Jag skulle också vilja att det satsades mer pengar. Det behöver inte ske via biståndsbudgeten. Vi borde våga resonera om det för att ta itu med hiv och aids, den stora förfärliga pesten som drar över världen. 54 () replik: Om dessa sista två saker är vi överens. Jag tycker personligen som ett slags utgångspunkt att det är illa när vi lägger ned ambassader. Sedan finns det undantag. är ett land som verkligen bör värna dem och i stället öppna fler. Det gynnar våra intressen i stort men också våra utvecklingsintressen. Det är beklagligt när nedläggningar sker. väcker frågan om avdragsrätt. Frågan är i det sammanhanget varifrån pengarna ska tas. Det blir ett intäktsbortfall om man inte skattar för de pengar som man skänker från företag och annat. Med den linje som har gällt under nuvarande moderatledda biståndspolitik är det ingen djärv gissning att tro att det underskottet kommer att finansieras just med biståndsmedel. Jag tror att det blir en rundgång i hela resonemanget i den här frågan. Här har det på vissa punkter funnits en historia också från Socialdemokraternas håll. Det handlar om flyktingpengar, skuldavskrivningar och att betala ambassader. Man vill öppna för säkerhetsinsatser. senast fick vi se att alltmer av våra miljöåtaganden ska kunna redovisas genom det vi gör i utvecklingsländerna. I stället för att det blir en budgetpost som vi skulle betala över miljöbudgeten eller någonting annat redovisar man nu det via utvecklingsländerna och slipper ett åtagande på hemmaplan. Mer och mer räknas in, och man gröper ur biståndet. Detta skulle vara ytterligare ett sådant område. Det sker då en väldigt konstig omfördelning. Vi kommer att fortsätta att ta strid för den biståndspolitik som en stor del av riksdag över åren har kämpat för att nå upp till. Det har inte skett tack vare utan trots . 55 () replik: De är inte ens här i kammaren. Vi är ändå tre från något mindre partier. Detta kommer också till protokollet. Jag är glad över att det inte råder hel sämja inom Socialdemokraterna när det gäller avdragsrätt. Jag är tvärsäker på att det kommer att mogna fram. Ni kommer att hitta en bra förevändning för att ställa upp på avdragsrätt. Det kan inte vara så att vi ska vara ensamma kvar i . Det är och . Det är inte högerpartier som styr i alla de andra länderna. Jag är av den övertygelsen att om en person ska skänka gör inte hon eller han det om beskattningen är . Och jag tror att den miljonen kan komma att hamna någon annanstans, vilket innebär att staten inte får en enda krona över. Idealiteten inom svenskt näringsliv och inom svenska kapitalstarka kretsar behöver uppammas. Vi måste bort från det här, menar jag, att vi betalar vår skatt, staten ska ha sitt och sedan ska den fixa precis allting. Vi mår väl som människor av att vara engagerade i ideellt, socialt arbete, och ska vi också göra detta möjligt. Men regeringen har inte kommit till skott , och ska man inte begära att oppositionen ska ha gjort det. Men det kommer . Allt har sin tid, för att citera ytterligare en gång. 56 () replik: Jag hade först tänkt tacka i ett replikskifte, men allt sade var så pass bra att jag inte ville gå upp och protestera mot någonting. Därför passar jag på att göra det . Jag vill också tacka för det inlägg han gjorde här i kammaren, som jag också tycker var mycket bra. Jag har egentligen ingenting att protestera mot i anförande heller. Däremot vill jag tala om att jag delar den oro som ger uttryck för när han talar om den finansiella krisen i förhållande till fattigdomsbekämpningen och alla de pengar som vi är beredda att lägga in världen över för att klara vår egen välfärd som vi säger att vi inte har råd att hjälpa dem som allra mest behöver det. Likaså hör vi röster som säger att vi inte har råd att lösa klimatkrisen, till exempel och . Ett antal länder menar att vi inte ens i vår egen rika del av världen kan ställa upp de höga krav som faktiskt behövs för att vi ska rädda planetens överlevnad. Det är det som det handlar om. Ska människor kunna bo kvar på den här planeten måste vi också engagera oss i att rädda den. Där är klimatkrisen den kanske allra största utmaningen vi har, men också att se till att de fattiga i världen får del av det välstånd som vi andra tar för givet. Om de inte får del av det välståndet och inte får hjälp med klimatanpassningen kommer vi inte att kunna lösa klimatkrisen. Jag skulle vilja fråga hur han i sin roll i ett av regeringspartierna kan arbeta för att vi ska lösa de här två väldigt stora frågorna, klimatkrisen och fattigdomsbekämpningen, med hjälp av de modeller vi har. 57 () replik: Det är lite mycket begärt att jag på två eller ska kunna tala om hur de lösningarna ska kunna se ut. Jag hoppas innerligt att , inte minst i EU-sammanhang, är en fyrbåk när det gäller miljöfrågorna men också när det gäller fattigdomsbekämpningen. Även om inte är det starka landet, vare sig pekuniärt eller när det gäller population, tror jag att vår möjlighet att påverka är att finnas med i de internationella forumen. Sedan kan vi naturligtvis alltid tycka att vi kunde göra mer och lyckas bättre. Jag har alltid förvånats över, när vi talar om miljöarbetet globalt, att det inte på något sätt går att överföra alla de tekniska innovationer som finns och som skulle möjliggöra för fattiga människor ute i byarna att på ett drägligt sätt få energi, uppvärmningsmöjligheter, ljus och rent vatten. Det förstår inte jag. Det verkar som om det måste vara väldigt stora projekt för att vi ska ge oss in i det och inte småskaligt. sker mycket av det småskaliga via NGO:er, men jag tycker att vi skulle kunna klara det mycket bättre också med hjälp av Sida. 58 () replik: Jag är övertygad om att det går att överföra den teknik vi har även på småskalig väg till de fattigare länderna. Problemet för många av de innovatörer vi har är att regelverket är så krångligt att det tar så mycket tid och kraft och kostar så mycket att få vara med och utveckla tekniken solceller, vattenrening etcetera att man drar sig för att göra det. Det tar alltså för mycket tid och kraft, och man förlorar rent ekonomiskt på det. De som klarar av det här är de stora företagen, och då har vi de storskaliga lösningarna som i många fall till och med tvingar människor på flykt. Ett exempel är när vi bygger stora dammar etcetera. 44 000 i genomsnitt per damm som vi bygger tvingas flytta från sina hemorter. Det är alltså oerhört viktigt att vi utvecklar det småskaliga mer i biståndet men också i handeln och på alla sätt. Den går att överföra. Det är viljan som inte finns. Då menar jag viljan från världens ledare, kanske. Jag skulle vilja fråga om en annan sak också. Det handlar om ambassaden i . Vi har öppnat en ambassad i , och det tycker jag är jättebra. Jag skulle helst vilja ha en ambassad i varje land, om det var möjligt, därför att jag tycker att ambassaderna är ett väldigt viktigt verktyg för , för svenska medborgare och för dem som vill komma till så att man kan vända sig dit i olika sammanhang. Det jag reagerar över är om man inte då har de uppgifter som ambassaderna vanligtvis har, till exempel konsulära uppgifter som att ta emot visumansökningar eller ansökningar om uppehållstillstånd. Varför har vi inte en sådan möjlighet på ambassaden i , i ? 59 () replik: Jag kan inte svara på den frågan. Jag kan däremot bestyrka att ambassadören där, , har fått en gedigen atmosfärisk uppfostran i biståndsarbete då han fanns med som min närmste medarbetare . Det skulle förvåna mig om han inte kommer att göra ett mycket gott arbete i alla de avseenden han är berättigad att göra ett arbete. Men din fråga för övrigt kan jag inte svara på. 60 HANS () replik: talade tidigare om att finanskrisen inte får medföra en risk för att vi glömmer bort världens fattiga. Jag vill understryka det. Det är väl lite av västvärldens stora svagheter att vi tenderar att bara kunna hantera och diskutera en kris åt gången. Vi glömmer bort de andra kriserna, till exempel fattigdomskrisen. Vi måste faktiskt komma ihåg att för en stor del av världens befolkning har det varit finansiell kris väldigt länge . På samma sätt glömmer vi bort klimatkrisen. Klimatkrisen är på många sätt en ny utmaning. Vi ser att den förstärker fattigdom och förstärker konflikter, och den skapar också ny fattigdom och nya konflikter. Den typen av nya utmaningar kräver nya svar och nya satsningar, och i den borgerliga alliansens biståndsbudget är den största satsningen just en klimatbiståndssatsning. Jag blev lite förvånad att faktiskt ingen av borgerlighetens företrädare har lagt speciellt stor vikt vid den här stora klimatsatsningen. Det kanske beror lite på hur den är utformad. Man gör den här klimatsatsningen på bekostnad av redan utlovat bistånd. Först låter vi alltså världens fattiga bära bördan av de klimatförändringar som vi har skapat genom vår livsstil i och , och sedan låter vi världens fattiga bekosta klimatåtgärderna genom uteblivet bistånd utlovade satsningar på skolor, sjukvård, jordbruksutveckling och så vidare. Jag och har väl lite olika ideologiska utgångspunkter när vi står i den här kammaren. Min utgångspunkt är arbetarrörelsens tankar om internationell solidaritet. misstänker jag mer grundar sig i etik och moral. Men jag skulle ändå vilja veta hur ser på denna användning av biståndsmedel när nu den borgerliga regeringen väljer att göra denna klimatbiståndssatsning på bekostnad av redan utlovade medel. Är det kanske så att hellre hade sett en ordning som vi i hade föreslagit, nämligen att klimatbiståndet skulle ligga utöver enprocentsmålet? 61 () replik: Jag tror inte att svaret är att vi bara klarar en kris i taget. Det skulle vara att springa bakom något slags mental oförmåga. Jag tror att det i stället handlar om vår egocentricitet, det vill säga att vi ska ha och ha. Om vi ska använda det hemska ordet är det nog girigheten, omtanken om oss själva, det handlar om. Både den ideologi som finns på vänsterhåll och de ideologier som finns på andra håll talar om solidaritet. Alla äro våra bröder som på jorden bo och bygga, och säger man bröder och systrar. Internationalen som till alla lycka bär. Men när det sedan gäller är cirklarna ganska snäva. Nationalstaten, som en del slår så väldigt vakt om i internationella debatter, har fostrat oss till väldigt mycket egoism. Jag vill inte heller hålla med om att det skulle vara någon diskrepans mellan solidaritet på vänsterkanten och min ideologi baserad på moral och etik. Jag menar att det finns oanade exempel på hur enkla människor, det nämndes tidigare av , har engagerat sig geografiskt långt borta där de inte har en aning om hur det ser ut. De har ställt upp utifrån viljan att hjälpa och bistå. Jag tycker att vi måste se det positiva i att vi ska besluta om enprocentsmålet nu . Sedan kan vi naturligtvis resonera om till döddagar om det är rätt balans mellan kontona. är balansen sådan den är. Jag kan ha åsikter om hur tårtan har delats, men jag känner mig inte missmodig och missbelåten. Jag tycker faktiskt att det är strongt att vi ligger på den nivå vi gör. 62 HANS () replik: Det är upplyftande att höra att är på gott humör. Jag ställde den här frågan för vi vet mycket väl att tydligt har motsatt sig att man ska använda biståndsmedel till skuldavskrivningar till flyktingmottagande. Man reste motståndet med den äran, men däremot har man inte varit tillräckligt framgångsrika, vilket vi tyvärr kan se i budgeten. Därför lyfta jag också upp den här frågan. Det handlar om omfattande medel, 4 miljarder i den här budgeten, som tas från redan utlovade biståndssatsningar. Vi har lovat världens fattiga att vi ska leva upp till enprocentsmålet . Jag tror att många utvecklingsländer har räknat med att få den här hjälpen från för att kunna bygga fler skolor så att flickor och pojkar kan få utbildning, för att kunna satsa på hiv/aids, vår tids pest som uttryckte det, och för att kunna satsa på jordbruksutveckling. De här småskaliga satsningarna behövs i människors vardag för att lyfta människor ur fattigdom och för att möta klimatförändringarna. Jag tolkar svar så att han inte är helt nöjd med den ordning som regeringen har föreslagit där man tar så stora medel från biståndsbudgeten och omfördelar dem inom ramen i stället för att göra nya satsningar. Jag vill också kommentera något som sade i sitt anförande. Han sade att vi trots allt är eniga om enprocentsmålet. Jag tror att vi ska våga erkänna att vi är oeniga i de här frågorna. Vi måste våga vara oeniga när det kommer till biståndspolitiken. Det var inget spöke som talade om att vi behöver drastiskt minska biståndet. Det var inget spöke som ville öppna för att vi ska kunna sänka biståndet med . Det var , biståndspolitiska talesman. Jag vet att har tuffa förhandlingar framför sig inom den borgerliga alliansen. Jag hoppas att vågar vara oenig i de diskussionerna. tappar man en tongivande kritiker i , och jag hoppas att kan vara tydlig i diskussionerna som kommer om nivåer, bistånd till militära insatser och informationsbidraget. Jag önskar lycka till i det arbetet. 63 () replik: Nöjd är man aldrig. Vi kan citera den store profeten som har stått i talarstolen och lagt armarna på ryggen och sagt: Stolt men inte nöjd. Så är det väl? Det vore förfärligt om vi tycker att vi har uppnått allt som går att uppnå. Vi ska hålla ställningarna. Vi ska göra allt vi någonsin kan. Detta är en högt prioriterad fråga icke enbart bland kristdemokrater utan också i många andra partier. Tack för en trevlig debatt! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades betänkande 2008/09:NU12 Åtgärder för förstärkt exportfinansiering 7 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:209 Begreppet utanförskap av () till finansminister () 2008/09:210 Försäljningen av apoteken av () till socialminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 8 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:385 Arbetsmarknadssituationen i av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:386 Rymdsatsningen av () till näringsminister () 2008/09:387 , , och sekretesstater av () till finansminister () 2008/09:388 Sekretesstaterna och den nya amerikanska administrationen av () till utrikesminister () 2008/09:389 Försörjningskrav av () till statsrådet () 2008/09:390 Dialog för fred av () till utrikesminister () 2008/09:391 Möjlighet för skuldsatta att öppna bankkonton av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2008/09:392 Komplettering av signalspaningslagen av () till försvarsminister () 2008/09:393 Kostnader för placering på Sis institutioner av () till socialminister () 2008/09:394 insatser för en ny demokratisk ledning i av () till utrikesminister () 2008/09:395 Frigivandet av av () till utrikesminister () 2008/09:396 glassamlingar av () till kulturminister () 2008/09:397 Kostnader i samband med EU-ordförandeskapet av () till justitieminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 9 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 5 § anf. 27 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.