prot · GV0960 · 2008-01-31 00:00:00 — För det första skenar världens utsläpp av koldioxid . För att nå tvågradersmålet menar svenska klimatforskare att en stabilisering av utsläppen i atmosfären måste ske . står för blygsamma av världens alla koldioxidutsläpp. Min slutsats av detta är att måste agera internationellt. Vi måste betala för åtgärder vidtagna i andra länder, överföra och vidareutveckla tekniker till andra och ge andra länder anledning och incitament att införa kraftfulla ekonomiska styrmedel typ koldioxidskatt och utsläppshandel. Detta krävs om det globala klimathotet ska bemästras. Men oppositionen går motsatt väg. I era förslag vill ni ge noll värde till internationella åtgärder. Ert fokus ligger på , vilket vi har hört i anförandena från och . Allt som får räknas ska göras hemma. Åtgärder som vidtas utomlands ser ni som moraliska fattigdomsbevis som ni stigmatiserar och inte vill ska få räknas in i agerande. Var någonstans menar ni att vårt slag om klimatet står? Är det enbart i eller framför allt globalt i , , och hela ? Hur ska dessa länder ges incitament att delta i en internationell klimatregim för lägre utsläpp? Vad ska göras globalt? Finns det ens en början till en antydan till ett litet utkast till svar på de här frågorna? Jag har faktiskt inte hört det . För det andra kritiserar i begäran om den här debatten för att den inte siktat högre, inte bundit medlemsländerna mer, föreslagit tidigare neddragningar och haft hårdare krav på förnybar energi. Jag förstår den kritiken, men den saknar helt trovärdighet när den kommer från . Det är ett parti som bygger sin existens bland annat på kravet på ett svagare EU och på att säga nej till att medlemsländer binds vid gemensamma beslut. Och framför allt vill att ska gå ut ur EU. Hur ska ni nej-partier egentligen ha det? Ni pratar om att EU borde öka klimatinsatserna. Ni är missnöjda med de insatser som EU gör, men själva vill ni försvaga EU och att ska lämna EU. EU-fientlighet dokumenteras och genomsyrar ert agerande i vecka in och vecka ut. Jag tror inte på något seriöst allvar i ert klimatengagemang så länge ni har på partiprogrammen att ska gå ur EU och därmed lämna världens kraftfullaste organisation i klimatpolitiken. Det innebär att man lämnar EU:s klimatpolitik att bestämmas av andra och lämnar bestämmanderätten över EU:s globala klimatinsatser till andra. Det gör man inte om man är seriös i klimatpolitiken. Vad är viktigast, och ? Är det kampen mot klimathotet eller kampen mot EU, den organisation utan vilken vi inte hade haft någon global miljöpolitik över huvud taget? Finns det ett svar på den frågan? Vilken slutsats drar nej-partierna av till exempel det här paketet som har lagts fram av ? För det tredje har ni alla tre i oppositionen angivit som mål att koldioxidutsläppen ska minska till 2020. Men med vilka åtgärder ska detta genomföras? Jag kan inte genomskåda det . Däremot hör vi gång efter annan, inte minst från denna talarstol , att det går genom kostnadsfri och ansträngningsbefriad energieffektivisering. Men, nej, det är inte gratis. Det som behövs för att uppnå till exempel minus är att man drar upp priset på koldioxid, högre koldioxidskatt, högre pris på utsläppsrätter och färre undantag för särintressen och produkter. Så måste det gå till, och det är den kostnadseffektiva vägen. Då är min fråga framför allt till Socialdemokraterna: Hur mycket måste man dra upp priset på koldioxid för att nå 40 procents minskning av utsläppen, som ni har föreslagit? Ni vill framställa er som särskilt ansvarsfulla inom oppositionen. Ni måste i så fall ha räknat på det koldioxidpris som krävs för när ni bestämde er för just . Vad är svaret? Vad är bensinpriset? Vilka är de slopade undantagen och de avskaffade nedsättningarna? För det fjärde är klimathotet det överordnade hotet. De stackars tittare som har tittat på det här programmet har fått erfara en total sammanblandning av de fyra olika mål som finns, där det viktigaste målet dock inte är förnybar energi, utan det är minskade koldioxidutsläpp. Det är viktigt att notera. Då säger jag naturligtvis som folkpartist att kärnkraften är ett koldioxidfritt och därmed bra energislag ur klimatsynpunkt. Därför ska vi bygga ut kärnkraften och även planera för att ersätta våra tio reaktorer med nya, effektivare och säkrare reaktorer. Bland alla möjliga åtgärder är mer kärnkraft på hemmaplan vårt lands enskilt viktigaste bidrag hemma till globalt minskade koldioxidutsläpp till 2050, då vi ska ha minskat dem . Dagens svenska kärnkraft besparar atmosfären ungefär koldioxid ton . Även du, , ser ju klimathotet som överordnat. Varför vill du då lägga ned den viktiga, koldioxidfria kärnkraften till 2020 i ? 7 (): Även om man lätt kan få ett annat intryck handlar den här debatten om kommissionens förslag till klimat- och energiåtgärder, ett förslag som befäster EU:s världsledande ställning när det gäller arbetet mot klimathoten. Men det här förslaget är inte hugget i sten. Det är just ett förslag, och de svenska ståndpunkterna kan knappast förankras förrän det finns ett förslag att ta ställning till. kommer förhandlingar att ta vid i ministerråd och med , och då kommer vi att diskutera med den om vilka de svenska ståndpunkterna ska vara. Inriktningen är att ett beslut ska kunna komma . Denna process sker parallellt med de jätteviktiga förhandlingar som har uppkommit efter Balimötet, där alla världens länder kom överens om att vi ska gå framåt tillsammans. Då är det viktigt att arbetet inom EU förstärker dessa möjligheter till en global överenskommelse, därför att det här är ett globalt problem, där EU står för av utsläppen och för . Men vi ska naturligtvis göra vad vi kan inom EU och i . har varit mycket aktivt, både den tidigare regeringen och inte minst alliansregeringen, i EU:s klimatarbete. Vi kristdemokrater vill naturligtvis att regeringen ska fortsätta driva på och förbättra förslaget. Jag tror att det är viktigt att regeringen tar sin utgångspunkt i att det blir en global överenskommelse och därmed att EU ska bidra med av reduktionerna. Man kan ju inte på prata om att den industrialiserade världen ska svara för och sedan i det egna arbetet nöja sig . Och jag tror att det framgår av det sade att det också är den svenska inriktningen. menar att EU:s program måste ha en starkare fokusering med inriktning på energieffektivisering. är det starkt fokus på hur tillförseln ska ske, och det har sina begränsningar. Satsa mer på effektiviseringsprogram gemensamt i ! Vi behöver också i förhandlingarna föra fram behovet av gemensamma styrmedel som blir konkurrensneutrala varför inte en kilometerskatt på EU-nivå? Vi behöver jobba för mer auktionering, och arbetet med att certifiera biodrivmedlen måste ske så att det blir ett bra slutresultat. Det måste bli slut på subventioneringen av kolkraft i det bör också vara en position. Vi bör också föra in diskussionen om den export av utsläpp som vår import av från , och andra länder innebär. Det kan ta sig uttryck i att vi driver på när det gäller kraftfullt stöd till teknikutveckling och tekniköverföring till . Vi behöver också arbeta stenhårt i EU för en effektivisering av transportsystemen, inte minst utbyggnaden av järnvägsnäten, så att de verkligen blir ett alternativ till tunga vägtransporter. Järnvägstransporterna från ned till går ju med krypfart. Det finns säkert många fler ståndpunkter som kraftfullt skulle förbättra den europeiska positionen. Men trovärdigheten kräver också att vi gör vår hemläxa att vi gör insatser på hemmaplan. Klimatberedningen jobbar konstruktivt med detta: ett omfattande effektiviseringsprogram för alla samhällssektorer potentialen är mycket stor investerings- och utvecklingsprogram för biogas till fordon och utveckling av elhybrider, att uppmuntra produktion och konsumtion av lokalt producerade livsmedel, att fortsätta och öka satsningen på vindkraft och utvecklingen av kraftvärme samt optimering av den koldioxidfria elproduktion som vi har i via kärnkraft och vattenkraft så att vi kan bli exportörer på allvar av el till , där den kan ersätta smutsig kolkraft. Det handlar också om koldioxidrelaterad fordonsskatt och förmånsbeskattning av tjänstebilar, tuffa standarder för ny- och ombyggnad av bostäder och så vidare samt kollektivtrafiksatsningar, smarta transportlösningar, IT-möten i stället för tjänsteresor, program i varje kommun för att minska koldioxidutsläppen och inte minst att all offentlig upphandling måste vara klimatsmart. ska fortsätta driva på inom EU, och EU ska fortsätta driva på övriga världen för att begränsa den pågående klimatkatastrofen. Det är vår skyldighet och vår plikt om inte barn, barnbarn och barnbarnsbarn ska få bära bördorna från våra försummelser. 8 (): kom de amerikanska universiteten Yales och rankningslista över världens länder när det gäller miljöhänsyn och åtgärder för miljön. kom tvåa efter . Kriterierna är ett tjugotal, och de tar bland annat upp utsläpp, växthusgaser och uthållig energi. Det är ju bra att ligga tvåa, men ännu bättre är förstås att vinna den här ligan. Det är inte den nuvarande regeringen som ligger bakom den här placeringen det ska man komma ihåg. Snarare är det på gamla meriter som nuvarande regeringen fortfarande lever. Det är på den politik som konsekvent har röstat ned här i kammaren som regeringen nu har kunnat resa runt i världen och ta emot ovationer. Retoriken utåt, inte minst här hemma, har gått ut på att också i fortsättningen ska ha en ledande roll och gå före i klimatpolitiken. Det låter bra. I samtal med EU har den haft en hög svansföring och sagt sig trycka på för höga ambitioner. På hade också EU bra ambitioner och var den offensiva parten. Men när så EU kom med det här energi- och klimatpaketet är de höga ambitionerna borta. Målet att minska utsläppen med mellan blev till , och den klagar. Regeringen näringsminister har åkt i skytteltrafik till för att böna och be för att ska göra mindre än andra länder. Eftersom vi redan har gjort så mycket ska vi nu bara behöva göra lite. Det tycker jag är skämmigt. är fler människor på flykt undan miljöförändringar och naturkatastrofer än undan väpnade konflikter. Jordens fattiga länder har redan drabbats värst av klimatförändringarna, men de saknar resurser för att anpassa sig till dem. Människor i , och betalar ett högt pris för de klimatförändringar som framför allt skapas av oss i den rika världen. Enligt Sternrapporten har och släppt ut av den koldioxid som orsakar klimatförändringarna. Med det i tankarna känns det onekligen lite futtigt att vi i ett av världens rikaste länder står och diskuterar några procent hit eller dit. Vi diskuterar om vi har råd att minska våra utsläpp med si eller så många procent och om vi har möjlighet att öka andelen förnybar energi med si eller så många procent. Vi är från EU:s krav på andelen förnybar energi, och inte har vi i blivit fattigare på grund av att vi satsat på miljön. Att sedan regeringen omfördelat våra resurser så att de sjuka och arbetslösa blivit fattigare och de redan rika rikare är en helt annan fråga. Få länder har så goda förutsättningar som att öka andelen förnybar energi. Vi har längsta kust och gott om skog. I likhet med , som i sin lysande rapport visar på den stora potential som branschorganisationerna själva uppskattar finns för att öka andelen förnybar energi, har vi i en tidigare rapport kartlagt hur många arbetstillfällen branscherna uppskattar kan skapas genom energiomställningen. Vi lät utredningstjänsten i ta reda på, via branschorganisationerna, hur många jobb som kan skapas; bland dessa finns LRF, Återvinningsindustrierna, Vindkraft och . Sammanlagt blev det nästan 170 000 nya jobb till 2020 bara i om vi satsar på förnybar energi. Att höja ribban för hur stor andel av vår energi som kan vara förnybar kommer med andra ord inte att leda till massarbetslöshet och stampade jordgolv. Men vi kan heller inte trampa på i ullstrumporna och låtsas som om vi inte måste spara energi. Att spara energi är helt nödvändigt eftersom all energiproduktion på något sätt belastar miljön. Visserligen har vi mycket skog, men den ska också räcka till mycket. Likaså finns det naturligtvis en gräns för hur många vindkraftverk vi kan bygga i . Därför är den bästa kilowattimmen förstås den som vi aldrig använder. Här finns en stor möjlighet. För att ge ett exempel har forskare vid Tema Teknik i räknat ut att enbart den mindre elintensiva industrin kan effektivisera sin elanvändning . Det finns mycket vi måste göra genom politiska beslut. Vi måste ställa krav i offentlig upphandling och krav på energisnåla hus. Vi kan ge morötter till privatpersoner så att vi använder lågenergilampor i stället för vanliga glödlampor, så att vi äter mindre kött och så vidare. Det finns en räcka saker som vi är tvungna att fatta beslut om. Jag tror att miljöministern vill höja ribban, och vi vill gärna hjälpa honom med det. Vi vill nämligen att minskar utsläppen och dessutom satsar i de länder som lider mest av den koldioxid som vi är med och släpper ut. Höj ribban för förnybar energi i den storleksordning som branschundersökning visar är möjlig! Det ger, enligt tidigare beräkningar, 170 000 nya jobb. Det finns många saker kvar att förhandla om. Vi hörde tidigare att ingenting är hugget i sten. Så snälla miljöministern, säg till kamraterna i regeringen att också de höjer ribban och inte förhandlar ned den ytterligare. 9 Miljöminister (): Jag vet inte om någon lade märke till hur snabbt oppositionspartierna övergav både diskussionen om världen i övrigt och den om EU. De begärde en debatt om EU:s energi- och klimatpaket, men visar det sig att de egentligen bara vill angripa regeringen. Jag tror inte att jag i inlägg ens hörde ordet . De finns inte i tankevärlden. Men om vi ska lyckas rädda klimatet måste vi ha en internationell, global, överenskommelse . Det har ingen trovärdighet om vi då bara ägnat oss åt vår egen hemmaplan. Så kommer förhandlingarna inte att gå till. Låt det stå alldeles klart och tydligt: Vi ska i göra allt vi kan för att rädda världens klimat, men vi kan inte rädda världens klimat i . Då uppstår några frågor och , försök inte med det där om biståndet; det har ökat under alliansregeringen bland annat om de flexibla mekanismerna. Det är mycket precist, för det handlar för det första om en marknad som vill ska öka. När jag reser till för att börja diskutera hur vi ska nå den globala klimatöverenskommelsen kommer de att ta upp frågan. Ska svaret bli att oppositionen i riksdag inte vill att vi använder en del av våra utsläppsminskningschanser? För att vara med och skapa den marknad som i sin tur skapar investeringarna måste vi se till att öppna en privat investeringsmarknad och se till att den verkligen leder till FN-kontrollerade utsläppsminskningar. Den behöver växa i stor skala. Låtsas inte att det är en smitväg! Det är en solidaritetens väg. Det är inte nationalismens väg. Vad är det som har hänt om ni är på väg att överger den? För det andra handlar det om utsläppshandeln. Hur vill ni utveckla den? Det stora som håller på att ske är att vi inte bara skapar en marknad i EU utan även är på väg att till den knyta och andra delstater i , liksom sådana europeiska länder som inte hör till EU. De kommer att börja ansluta sig till den marknaden. har redan gjort det. Det är klart att det spelar roll om vi lyckas skapa en sådan global handel. Hur vill , Socialdemokraterna, vara med och skapa denna marknadsekonomiska förutsättning för en global lösning på klimatproblemet? För det tredje nämndes det att tyskarna gör så mycket. Det är sant, men glöm inte utgångsläget. Jag nämnde att en svensk släpper ut koldioxid. En tysk släpper ut . Om man räknar in de så kallade kolsänkorna, vilket man får göra enligt Kyotoprotokollet, blir skillnaden ännu större. ligger då på sju och , tyskarna på femton och . Om de satsar på att minska sina utsläpp och är enda land i EU som säger detta blir frågan: Vad är motivet till att , som i stort sett har hälften av utsläppen, ska ta på sig samma börda när det ändå inte räddar klimatet? Och ska vi dessutom överge ? Det skulle jag gärna vilja ha svar på. Regeringarna började detta arbete långt innan alliansregeringen tillträdde. Det är sant att den förra socialdemokratiska regeringen gjorde mycket bra ifrån sig. Det är också sant att det var den förra borgerliga regeringen som införde koldioxidskatten. Vidare är det sant att det var under Fälldinregeringarna som de verkliga satsningarna på förnybar energi ökade. Men det är dessutom sant att ingen regering satsat lika mycket som den nuvarande alliansregeringen. stödde en regering som gjorde mindre, men är ni mycket kritiska. Då var det rätt, och därför uppstår frågan om ledartröjan. Har ni inte tittat i tabellerna? kommer att vara i ledningen, skyhögt, vad gäller EU:s åtaganden. Långt efter oss kommer sedan , och långt efter dem . Så kommer ingenting och ingenting och därefter de andra staterna. Jag hörde att , som ju ibland är lite lättviktig i replikerna, sade att vi hade tagit av oss ledartröjan och satt på oss dumstruten. Man ska ha tryckt ned dumstruten bra långt ned i ögonen för att inte se hur har ledningen och också behåller den. Alliansregeringen vill göra just det. 10 (): Det räcker inte att bli miljövän när det är miljödebatt. Det måste man vara även i andra sammanhang. Regeringspartierna talar gärna om vikten av internationella insatser. Låt mig varna lyssnarna lite grann. Det är nämligen ett av de absolut vanligaste argumenten för att slippa göra saker nationellt. Jag är så trött på att alla försöker skylla på varandra, att alla anser att någon annan ska lösa problemet. Grannens bil drar mer bränsle än min, så det är hans ansvar. Kommunen tycker att staten måste fixa det. Staten tycker att EU, det vill säga andra EU-länder, inte vi, ska ta ansvaret och lösa problemet. EU skyller på som skyller på som skyller på . Jag fick en fråga från en av kvällstidningarna där de undrade om jag tror att det finns utomjordingar, på andra planeter. Det får man nästan hoppas, för det måste väl bli någon därifrån som kommer hit och löser problemet åt oss eftersom vi inte verkar kunna fixa det själva. Ofta är argumenten just de som lyfter fram, nämligen att vi står för en så pass liten del av världens utsläpp. Men så kan ju alla säga. Varenda delstat i och varenda kommun i , liksom vartenda land i EU, kan säga det. Risken blir att ingen gör något, för alla tror att just det de kan göra är så lite i det stora hela. Denna attityd måste förändras. Låt oss titta på vad som händer internationellt. Vi börjar med EU. Vilka partier är det som när det kommer till kritan driver på för en starkare miljöpolitik i EU? När det görs granskningar konstaterar man att det i är som driver på hårdast för att EU ska ha en starkare miljöpolitik. Det är inte och , trots att de säger sig vara så positiva till att det ska hända saker på EU-nivå. Låt mig också påminna om två saker när det gäller det internationella arbetet. Även internationella åtaganden innebär faktiskt att vi måste minska våra utsläpp här i slutändan. Det är ändå här, i den rika delen av världen, som en stor del av utsläppen sker. Ska man nå ned på global nivå till 2050 måste utsläppen minska här, eftersom det är här de största utsläppen sker. Man måste också ha trovärdighet med sig i ryggsäcken eller portföljden när man åker till de internationella förhandlingarna. Och hur byggs den upp? Byggs den upp genom att åker till och försöker förhandla ned del av ansvaret, eller byggs den upp genom att vi säger att ja, vi är beredda att göra det här och mer därtill? När det gäller att få med och i internationella avtal tror jag att den bästa vägen att gå är att försöka ordna utsläppshandel inom sektorer, alltså att de elintensiva sektorerna, exempelvis stålindustrin i hela världen, bildar en bubbla för utsläppshandel sig emellan. Jag tror att det är en möjlig väg att gå. Jag tror att det är väldigt svårt att få med dem på bindande åtaganden som gäller hela deras nationella utsläppsminskningar. Utsläppshandeln är jag mycket positiv till när den fungerar. Men när den inte fungerar tycker jag inte att den är bra, utan då behöver man i stället koldioxidskatter, gärna på internationell nivå. Det tycker jag är bra. Avslutningsvis: Den energi som regeringen eventuellt har tänkt lägga på att minska del av ansvaret ytterligare, även utifrån det som vi har hört , tycker vi i stället ska läggas på att höja hela EU:s ambitionsnivå när det gäller klimatet! Det är det världens klimat behöver, men det är också det som kan ge EU trovärdighet när man åker till de internationella förhandlingarna. 11 (): Sanningen skall göra eder fria. Det var ingen borgerlig regering, , som lade fram förslaget om koldioxidskatt. Det var en socialdemokratisk regering. Det genomfördes när vi hade socialdemokratisk majoritet i , men ikraftträdandet skedde under den borgerliga regeringen. kan kolla i protokollet vi gjorde det tillsammans med som röstade för. Men det föreslogs av en socialdemokratisk regering, inte en borgerlig. Vi vill minska de svenska koldioxidutsläppen . Det är det krav vi har på oss från forskarna och från det internationella samfundet. Det börjar bli bråttom . Det är det krav själv förde fram på . Mellan ska vi minska. Menar och att vi även här ska peka finger åt andra men inte göra jobbet själva? Varför ska vi kräva av andra att de ska göra mer än ni anser att vi själva mäktar med? Hur kan man behålla ledartröjan om man inte är beredd att göra jobbet själv? Hur ska vi kunna leda världen om vi som och inte är beredda att ta ledningen själva? Kom inte och påstå att vi inte vill ha CDM eller flexibla mekanismer! Vi har i varje läge haft lika många eller fler sådana än ni. Men vi vill inte använda dem för att undandra oss vårt eget ansvar. Vi har högre internationella mål än ni. Vi har avsatt mer pengar än ni. Vi har genomfört fler åtgärder än ni. Men vi tänker inte låta lösa våra klimatproblem. Vi tänker vara med och bidra till att lösa klimatproblem. 12 (): kom jag hem från . Jag har varit där med handelsministern i . Man hade samtal med . har en rätt dålig profil på sin energianvändning, med mycket energi som påverkar klimatet negativt och så vidare. Men man var oerhört intresserad av att köpa och nyttja svensk miljöteknik! Det var 40 företag som följde med denna delegation. Många av dem var just konsulter inom och producenter av miljöteknik. Det tycker jag är ett exempel på hur vi kan hjälpa till och hur kan ta en del av sitt ansvar. Inte hela sitt ansvar, för det är klart att vi ska jobba med dessa frågor här hemma också, men får vi inte med oss den övriga världen och hjälper vi inte dem att förbättra sin energiproduktion i en miljö- och klimatvänlig riktning spelar det ingen roll vad vi gör här hemma. Det tycker jag egentligen är det absolut viktigaste. Om vi ser på några jämförelsesiffror släpper enligt ut ungefär koldioxid . Det är hälften av vad världens vulkaner släpper ut . Det är, lågt räknat, ungefär vad staden släpper ut. Det är klart att i världsperspektivet är andel av utsläppen väldigt låg. Varje krona vi investerar i har naturligtvis sitt värde, men den har ett större värde när vi investerar den i , , och de länder som verkligen behöver både teknik och hjälp för att lösa dessa problem. 13 (): Jag ska ge rätt på en punkt: Man måste ro med två åror i klimatpolitiken, en nationell åra och en internationell åra. Ska vi ha trovärdighet internationellt måste vi vidta åtgärder hemma. Det är då vi får legitimitet. Det är då vi kan säga till andra vad vi tycker att de ska göra. Gör vi inte det kommer repliken från andra länder naturligtvis att vara: Åk hem och sopa framför egen dörr först! Det är alldeles tydligt. Men när det är sagt måste man notera att av världens koldioxidutsläpp inte sker inom gränser. Vad ska ni göra åt dessa ? Det är det som det är så tyst om. Det som är så beklämmande är att partier som annars, historiskt sett, varit relativt internationalistiskt orienterade i denna fråga är knäpptysta.