prot · GV0982 · 2008-03-25 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om deputerad Talmannen meddelade att sammansatta justitie- och socialutskottet anmält att () valts till deputerad . 3 § Anmälan om suppleant i sammansatta justitie- och socialutskottet Talmannen meddelade att sammansatta justitie- och socialutskottet anmält att i (m) valts till suppleant . 4 § Meddelande om frågestund Talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Utbildningsminister (), statsrådet (), statsrådet (), integrations- och jämställdhetsminister () och kulturminister (). 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:442 Till Interpellation 2007/08:442 Internationellt skattefusk av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att interpellationen har nära samband med interpellation nr 452 som ska besvaras . () Enligt uppdrag och rättschef 2007/08:447 Till Interpellation 2007/08:447 Omvänd kommunarrest för kvinnofridskränkare av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor, andra inbokade arrangemang samt att det är fullt i kammaren . Till Interpellation 2007/08:451 med anledning av bordellhärvan av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor, andra inbokade arrangemang samt att det är fullt i kammaren . 6 § Svar på interpellationerna 2007/08:420, 427 och 440 om småföretagens villkor i glesbygden 1 Näringsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka småföretagens villkor i glesbygden. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förutsättningarna för en god ekonomisk tillväxt ska vara fortsatt goda i norra . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att genom regionalpolitik stärka utvecklingen i glesbygden. Eftersom frågorna har samma inriktning har jag valt att besvara dem i ett sammanhang. Låt mig först säga att jag delar interpellanternas åsikter att det behövs fortsatta kraftfulla långsiktiga åtgärder för att stödja utvecklingen i norra , särskilt i inlandets gles- och landsbygder, trots att den ekonomiska tillväxten har varit god i stora delar av dessa områden och arbetsmarknadens utveckling visar en exempellöst stor nedgång i arbetslösheten. Områdena står dock inför fortsatta långsiktiga förändringar, till exempel på grund av globaliseringens ökande resande, upplevelseindustrins framväxt, klimatförändringar och befolkningens ålderssammansättning. Förändringarna innebär nya stora möjligheter, till exempel genom ökad efterfrågan på olika råvaror och förnybara resurser, storslagen natur och unika kulturvärden som områdena är så rika på. Regeringens generella politik för minskat utanförskap, fler i arbete, ökat företagande och regional tillväxt byggd underifrån har således till skillnad från vad interpellanterna gör gällande varit framgångsrik. Regeringen har vidtagit en rad kraftfulla åtgärder för att skapa ett bättre företagsklimat och förutsättningar för en stärkt utvecklingskraft i hela landet, som även är positiv och angelägen för företagen, kommunerna och regionerna i norra . Som några viktiga exempel på konkreta insatser som regeringen redan genomfört och som har betydelse för näringslivets utveckling i norra kan jag nämna de resurser från EG:s regionala utvecklingsfond, ca , som tilldelas de fyra nordligaste länen , de medel, ca , från det så kallade länsanslaget som fördelats till de fem Norrlandslänen, fortsatta regionala företagsstöd, bland annat ett utvidgat och reformerat transportbidrag som är bättre anpassat för småföretag, samt lägre energiskatt på el i vissa kommuner i norra motsvarande ca . Extra anslag för drift och underhåll av vägar och järnvägar samt ökat statsbidrag till enskild väghållning är också viktiga för utvecklingen i norra . I detta sammanhang bör också nämnas att regeringen avser att återställa förmånsrätten för företagsinteckningar, vilket kommer att förbättra företagens möjligheter att låna pengar på goda villkor i dessa regioner. Ett reformerat strandskydd, bättre anpassat till lokala och regionala förhållanden och som underlättar utvecklingen i landsbygden, är en annan viktig åtgärd som förbereds. Genom landsbygdsprogrammet fördelas också ca för utvecklingsåtgärder i de fem Norrlandslänen. Genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken är dels beroende av insatser inom flera olika politikområden, dels anförtrott den lokala och regionala nivån. Av de ovannämnda exemplen framgår klart att regeringen för sin del, utöver den generella politiken för ett bättre företagsklimat i hela , även står för en ambitiös politik för att i olika avseenden stärka utvecklingen i norra . Regeringen utarbetar nu också en nationell strategi för att stärka landsbygdens utvecklingskraft. Medan den socialdemokratiska regeringen på olika sätt tonade ned gles- och landsbygdsdimensionen i politiken, deklarerade alliansregeringen vid vårt tillträde att vi skulle utarbeta en särskild landsbygdsstrategi. Syftet med strategin är att ta fram och utveckla förslag som tar till vara den utvecklingspotential och de resurser som finns på den svenska landsbygden. Det som är bra för landsbygden är bra för hela , och en mer balanserad regional utveckling är till fördel för alla delar av landet. 2 (): Jag tackar ministern för svaret, men jag misstänker att vi har missförstått varandra lite grann. Därför vill jag ge ett exempel, eftersom ministern tar upp upplevelseindustrin och allt annat i sitt svar. Jag tänker direkt på slaget om . De som är ishockeyintresserade förstår att det handlar om Hockey och . Att nu prata om slaget om i samband med småföretagare kanske känns lite långsökt, men det är inte alls så. För vad är det egentligen det handlar om? Det handlar faktiskt om att bakom detta står ett jättelångsiktigt och gott samarbete mellan kommunerna, och , de lokala idrottsföreningarna och det lokala näringslivet. Det är långsiktigt samarbete, alltifrån att kommunerna satsar på föreningsstöd för ungdomsverksamhet och fler isytor till att man tillsammans med den lokala näringen och med stöd från satsar på stora moderna evenemangsarenor. Detta har bland annat lett till att både Hockey och är framgångsrika företag. Men framför allt har den lokala näringen fått en arena att exponera sig på och dra nytta av. Med det som händer med nedläggningar av basindustri och omstruktureringar i den statliga sektorn i har det uppstått stora problem för småföretagare med hemvist i . Basindustrin och statliga myndigheter blir i så fall som egna elitserielag för de småföretagen. Stora och viktiga kunder som bara försvinner skapar tomrum i företagskassan. Dessutom är det så att myndigheterna ger service till många fler företag än dem som direkt berörs genom att vara konkreta kunder. Deras försvinnande leder till att glesbygdsområden får sämre dynamik och sämre förutsättningar och förhållanden på arbetsmarknaden. Det kan kännas som att människor blir tvångsförflyttade till att spela i en lägre division. Det nederlaget känns. För att motverka det behöver staten vara aktiv kontinuerligt i dessa områden. Det finns ett antal EU-fonder. Som jag sade har man också tidigare under den socialdemokratiska regeringen byggt ett antal evenemangsarenor med hjälp av . Glesbygden behöver kontinuitet och inte enstaka projekt. Det behövs kontinuerlig närvaro av staten när det gäller arbetsmarknadsutbildningar och närvaro av statliga myndigheter för att ge service till småföretagare. 3 (): Jag vill tacka näringsministern för svaret, även om jag känner ett visst missnöje med att näringsministern inte har itts svara på interpellationerna var och en för sig. Men har man tre jobb kanske man inte alla gånger hinner göra jobben så ordentligt som det skulle behövas. besökte jag norra och närmare bestämt där driver gruvdrift. Jag fick följa med företagsledningen ned i gruvan och se hur modern gruvdrift går till. Det var väldigt imponerande. De berättade också om hur verksamheten går. Vi har inte minst tack vare det ekonomiska uppsvinget i haft väldigt goda tider för svensk basindustri i norra . Vi har en expansion som har handlat om att man både har ökat produktionskapaciteten och också kunnat sysselsätta fler människor i norra . Det har skett på ett sådant sätt att vi har en väldigt stor optimism i norra . Den basindustri som utgör grunden för näringslivet i vår del av har bidragit till väldigt stora exportförtjänster för hela vårt land. Det är viktigt också nationellt hur detta går. Efter besöket i gruvan satte jag mig ned med företagsledningen. Jag frågade: Vad ser ni framför er i form av utmaningar, fallgropar men också möjligheter för framtiden? Vad skulle ni behöva för att ytterligare kunna expandera och ytterligare kunna bidra inte bara till regionens utveckling utan till hela landets välfärd? De hade tänkt väldigt mycket på detta. De uttryckte det så här: Vad ni politiskt kan göra handlar i grund och botten om två saker. Det första är utbildning, att se till att det finns kvalificerade yrkesskickliga personer men också välkvalificerade högskoleutbildade människor att tillgå. Det andra handlar väldigt mycket om infrastruktur. Det läge man har i norra innebär att man är långt bort från de huvudmarknader man har i , men också på andra sidan . Det gör att transporter och infrastruktur är A och O. Mer specifikt hade de önskemål om att den satsning på järnväg som den förra regeringen aviserade och som också denna riksdag beslutade om blir av. Det är den Norrbotniabanan, järnvägen mellan och norra delarna av landet. För ett företag som och andra företag som står inför ganska tunga investeringar som handlar om miljardbelopp är det A och O att man kan frakta sitt gods till de marknader där man behöver ha det. Detta handlade om . Men om man talar med näringslivet i norra är det samma bild man får. Jag ska citera vad , som är vd för i och , och , som är regionchefer för respektive Företagarna , säger: Snabba, rationella och miljöeffektiva transporter är av avgörande betydelse för att vi skall kunna utveckla vårt näringsliv. Kommer den nuvarande regeringen att bygga Norrbotniabanan eller inte? 4 (): Jag får börja med att tacka för svaret, även om jag inte tyckte att det var särskilt mycket nytt under solen. Jag hade frågat om vilka åtgärder som näringsministern har för avsikt att vidta för att bättra på regionalpolitiken. Själv kommer jag från som blomstrar. Det går väldigt bra. Men vi ser också att det är en topp just . Vi vill gärna att det ska kunna fortsätta även . Först och främst är det viktigt att infrastrukturen fungerar. Jag skulle vilja fråga om de kraftfulla åtgärder som näringsministern hänvisar till. Det är EU-medel som också den socialdemokratiska regeringen förde fram och till och med lyckades få mer pengar till. Det är transportbidrag, som kom från alliansregeringen, fastän det tog väldigt innan det började fungera. Det enda lite nya och positiva som jag kan hitta i svaret är att man avser att återställa förmånsrätten för företagsinteckningar. Det är kanske inte så kraftfullt. Jag är också lite fundersam till att man lyfter besöksnäringen som en framtidsbransch. Det handlar inte om att man lyfter den. Jag tror att det är en framtidsbransch i och i norra . Men det pågår just nu centraliseringar. Det handlar om , , och senast tullen. Det är sådant som riskerar att helt slå undan benen på den bransch som skulle kunna bli stor och tung uppe i . Jag och har motionerat om att vi ska ha en tullflygplats i på Kallax. planerar tullen att ta bort all verksamhet och till och med den som finns i . Hur ska vi då kunna få människor att flyga från andra länder direkt upp till ? Alla måste till först för att tulla. Det gäller också företagen. Jag har fått många upprörda och bekymrade samtal från , och naturligtvis också från tullen, och från företagare. Man funderar på: Hur ska vi nu göra när vi behöver tullens hjälp? Var ska man klarera? Ska man åka till ? Hur ska det fungera? Ska det vara en mobil verksamhet? Kan det verkligen bli effektivt och bra? Jag har svårt att säga: Jo, jag tror att det blir bra. Jag säger naturligtvis: Nej, jag tror inte att det blir bra. Jag blir också bekymrad när man ofta talar om centraliseringarna som att man ska effektivisera verksamheten. Jag har försökt påtala det. Man kan som exempel ta som förlade sin verksamhet till , eller om det var ännu tidigare. Man kunde i en undersökning visa på att det både var kostandseffektivt och personalmässigt väldigt effektivt. Det var inte någon stor omsättning. Men man fick den kompetens och de kvalifikationer som behövdes. Jag skulle verkligen vilja att näringsministern, som själv är från norra och från en liten ort, försöker peka på detta och tala för det för företagen. Det handlar väldigt ofta om pengar. Det gäller att visa att det ofta är ekonomiskt lönsamt att bedriva verksamhet i norra . Det är kostnadseffektivt. Man behöver inte flytta all verksamhet till för att det ska bli effektivt. Jag skulle också vilja berätta något för ministern om hon inte känner till det. I minskar alla kommuner i befolkning utom . Men ökar däremot fortfarande i befolkning. Där har vi så trångt att vi måste införa trängselavgifter. Hjälp stockholmarna att hitta ett sätt så att det fungerar bostadsmässigt och marknadsmässigt. Hjälp företagen att hitta ett sätt att placera verksamheten i delar av landet där det är kostnadseffektivt. Det gäller inte minst statlig verksamhet och eventuella nya statliga myndigheter. 5 (): Tack, statsrådet, för svaret på interpellationen! Tack också till interpellanterna för möjligheten att diskutera de här viktiga frågorna! Jag kan känna igen mig i mycket av vikten av frågeställningarna däremot inte alls i den verklighetsbeskrivning som ges i interpellationerna. Men i större delen av de inlägg som har gjorts tycker jag att det fanns ett resonemang som jag mycket väl kan känna igen mig i, även om det för Luleå Hockeys del inte handlar om något elitseriekval utan mer om att leva kvar i elitserien. Men det är en tillfällig svacka. Däremot upplever jag att det är perspektiven som skiljer sig. Här pratar interpellanten om hur bra det går för norra , hur positivt det är och vilken fantastisk utveckling vi har. Ändå ges bilden och ställs frågan: Varför gör inte staten någonting? På något sätt har vi vant oss vid att det ska komma ett för min del, som kommer från Norrbottenspaket då och då. Det är då staten gör sin uppgift. Det är då samhället och politiken tar ansvaret för utvecklingen. Perspektivet måste vara helt annorlunda. Det måste utgå från medborgaren från dem som bor och verkar i området och från dem som kan tänkas flytta till och verka på de här orterna. Politikens uppgift blir att skapa förutsättningar för det. Där upplever jag att det finns en samsyn när det gäller diskussioner om infrastruktur. Det handlar då om infrastruktur både i form av vägar och järnvägar och telekommunikationer, bredband och annat som gör det möjligt att verka på de här orterna. Det är det som blir politikens uppgift. Men det är mig främmande att vi från den nationella nivån ska flytta människor och placera dem i olika områden. Det som krävs är att ge möjligheter för det engagemang som finns i hela vårt land både hos entreprenörer och hos byautvecklare. Det engagemanget måste få komma till uttryck. Då måste vi bryta mycket av det här stuprörstänkandet där vi från central nivå ska styra verksamheten på den lokala nivån. Vi måste få en bredd och en helhetssyn, och den kan vi bara få regionalt och lokalt. För oss i den norra delen av handlar det mycket om att ta vara på de rika naturresurser som finns. Det är positivt nu när det gäller malmen. För skogen är det positivt, men det finns också utmaningar i form av bristen på råvara. Hur får vi en möjlighet att ta vara på skogen och åter lyfta fram produktionsskogens värde? Hur kan vi se till att det är ett värde som blir viktigt för jobben i norra , för ekonomi och även för klimatet? Klimatfrågan är en utmaning. Jag är övertygad om att vi inte har sett slutet när det gäller oljepriser och höjda bensinpriser. Det är en utmaning för oss som är beroende av transporter över långa avstånd. Men det är också en möjlighet. Mycket av lösningarna på det här finns just inom den gröna sektorn, i de alternativa drivmedlen och i att ta vara just på skogens och jordens möjligheter. Men det här förutsätter också att vi vänder på perspektivet och inte börjar från den centrala nivå och ropar på eller regeringen så fort det händer någonting. Vi ska ta vara på de möjligheter som ges, och vi som är aktiva lokalt och regionalt ska också ta det lokala och regionala ansvaret. 6 (): Vilket ska vi skapa ? Är det ett land med stora regionala klyftor med starka centralistiska tendenser till regioncentrum och storstadsområden? Eller ska mottot Hela ska leva fortfarande ha ett innehåll? Egentligen är det detta som interpellationerna handlar om. Det är alldeles uppenbart att ministern inte har några bra svar att ge i tider när , , tullen och Arbetsförmedlingen centraliseras under temat ökad effektivitet. Allmänt hållna målsättningar och hänvisningar till EU-program och länsanslag som inte direkt är någon regionalpolitisk nyhet eller innovation är svaret. Vi kan också se hur det i myndigheter och verk som en gång utlokaliserades finns en tendens till återlokalisering. Kontor, enheter och sammanträden förläggs till storstadsregioner i en smygande process som urholkar den ursprungliga lokaliseringens innehåll och syfte. Regeringen vidtar inga åtgärder. När det gäller statens företag är huvudintresset hur snabbt de ska kunnas säljas ut och hur det ska kunna ske till privata intressen. Tanken på hur de ska kunna bidra till utveckling och arbete i olika delar av finns inte. Det här är torftigt. Det är enbart renodlade ekonomiska kortsiktiga perspektiv som dominerar. Just nu ger regeringen direktiv om att administration inom och ska samordnas. Är det ett första steg till sammanslagning av de myndigheterna? Så spekuleras det i verksamheten. Men inom myndigheterna har man inga bra svar eftersom regeringen är otydlig. Leder det här i sin tur till att hållfastheten i de nuvarande lokaliseringen till riskerar att undermineras när den nya transportinspektionen inrättas? Centralistiska processer som hotar tidigare regionalpolitiska initiativ startar i ett smygande långsiktigt händelseförlopp enligt principen droppen urholkar stenen. Har någon relevant kommentar på den punkten? Kommer vi med dagens utveckling som grund att kunna garantera hela landet en god teknisk utveckling på telekommunikationssidan? Kommer de befolkningsmässigt glesare delarna av landet att kunna räkna med lika goda förutsättningar som storstäderna? Jag tror inte det. Jag upplever nämligen inte att den nuvarande regeringen har den politiska viljan när det gäller just telekommunikationerna. Man har inte hittat instrumenten för hur det här ska kunna ut långsiktigt på ett bra sätt som håller . Har några reflexioner på den punkten? är ett glesbefolkat, avlångt land. För att upprätthålla en fungerande service i hela landet krävs en statsmakt och en regering som har mycket uttalade ambitioner och vilja att styra på den punkten. Om statens olika verk och myndigheter inte har det tydliga uppdraget vem ska i så fall ta ansvar för att servicen blir likvärdig i hela landet? Det gäller sådant som post och tele, och just nu blir apoteksfrågan synnerligen aktuell. Har regeringen funderat över utförsäljning i ett regionalpolitiskt perspektiv? Det finns stora möjligheter att kommentera det i debatten här. För mig är det rimligt med ett solidariskt perspektiv där vi som bor i regionala centrum och storstäder ska vara med och betala för dem som bor i de glesare befolkade delarna av landet. De ska ha en godtagbar service. Stora, medelstora och små orter måste ingå i en helhet tillsammans med landsbygden där balanser skapas som ger utvecklingsmöjligheter i hela landet. Men ökar i stället bensinpriserna utan kompensation till glesbygdens befolkning. Trafikförsäkringen stiger i höjden. Bensinmackar hotas av nedläggning. Många servicefrågor vacklar. Hur är det med den regionalpolitiska strategin, ? 7 Näringsminister (): Låt mig börja med att säga att det gläder mig mycket att Socialdemokraterna nu äntligen har börjat engagera sig i regional tillväxtpolitik. Det har vi saknat, inte minst från sida, under de år som vi har suttit i opposition. Jag tycker att det är intressant att Socialdemokraterna nu också börjar engagera sig i infrastrukturfrågorna. Det ni lämnade efter er är ett gigantiskt stort, svart hål i infrastruktursatsningarna. Det saknas runt 100 miljarder i skötsel och underhåll och investeringspengar. Ni hade tomma femårsplaner där ni lovade guld och gröna skogar runt om i hela landet. Men ni lade inte dit pengarna. Det överlämnade ni till oss att få ordning och reda i. Det är intressant att ni nu börjar engagera er för att utlokalisera statlig verksamhet, att lägga statliga myndigheter någon annanstans eller som man säger: att se om inte statlig verksamhet kan bedrivas på andra ställen i landet. Under hela er regeringstid har jag kritiserat er för att ni inte klarade av att tänka på något annat än centralisering. Men jag måste säga att jag verkligen välkomnar den debatten. Är det någonstans som ni behöver nytänkande är det på det här området. Ni har ju varit de riktiga centralisterna i det sammanhanget. Ni lämnade efter er ett land som var totalt kluvet. ser saken annorlunda ut. Jag tycker att det är bra att få höra att säger att det är stor optimism i norra . Ja, det är faktiskt så. Om vi tittar på sysselsättningssiffror, arbetslöshetstal och annat kan vi se att man ligger på i , i , i och i . Det är en totalförändring av arbetslöshetssiffrorna i de delar av landet som var uträknade . Företagstillväxten går åt andra hållet. Det blir fler företag, plus i , plus , plus i och plus i . Arbetslösheten går ned, och nyföretagandet och företagandet ökar. Det var precis det som den här regeringen gick till val på och levererar. Ingen är gladare än jag över att det går bra för hela . Går det bra för alla delar av går det bra för . Det finns ingen motsättning mellan att det går bra för , och och att det går bra för norra . Det ger tillsammans en bra och stark tillväxt. Jag tycker att det är intressant att höra att har varit i och besökt som säger att de behöver bra utbildad personal och stark infrastruktur. Det är precis det som är regeringens syfte med utbildningspolitiken. Vi vill anpassa yrkes- och lärlingsutbildningen så att man får en större träffsäkerhet i de lägre utbildningarna, och vi vill också fokusera på kvalitet i utbildningen så att företagen kan få den arbetskraft som man efterfrågar. Den andra delen handlar om infrastrukturen. I den förra budgeten lade den här regeringen till 1,2 miljarder extra till skötsel och underhåll av vägar och järnvägar och extra pengar till enskilda vägar. Man kan gå in i Socialdemokraternas budgetmotion och titta på vad ni gör. Jo, ni drar ned anslaget till väghållning och statsbidrag och lägger de pengarna i storstadsområdena. Ni lägger exakt samma summa till investeringar i kollektivtrafik och vägar i och län. Och ni står här och säger att ni ska satsa på infrastrukturen runt om i landet, men ni gör inte det i er egen budget. Ni tar pengar från de enskilda vägarna, från cykelbanor och handikappanpassning och lägger dem på kollektivtrafik och vägar i och . Det är exakt samma siffra. Jag skulle gärna vilja ha en kommentar till det. Ni säger en sak och gör någonting helt annat. I detta anförande instämde (). 8 (): Statsrådet räknar upp halva och säger att de var uträknade . ligger tvåa och fyra i bruttoregionalproduktligan. De ligger alltså tvåa och fyra av alla län i , och de har legat där . De har inte klättrat upp dit . har varit tvåa och fyra, och har de bytt plats. De har varit där uppe . är man orolig över att man koncentrerar statliga myndigheter till stora orter.