prot · GW0914 · 2008-10-16 00:00:00 — Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i och att () avsagt sig uppdraget som suppleant i försvarsutskottet. Kammaren biföll dessa avsägelser. 2 § Anmälan om kompletteringsval till Förste vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som ledamot i . Förste vice talmannen förklarade vald till ledamot i (s) 3 § Utökning av antalet suppleanter i försvarsutskottet Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i försvarsutskottet skulle utökas från 24 till 25. Kammaren medgav denna utökning. 4 § Val av extra suppleant i försvarsutskottet Företogs val av extra suppleant i försvarsutskottet. Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i försvarsutskottet () 5 § Anmälan om ny ersättare för statsråd Förste vice talmannen anmälde att () skulle inträda som ersättare för statsrådet () och tills vidare. 6 § Meddelande om ändringar i kammarens sammanträdesplan Förste vice talmannen meddelade att skulle bordläggningsplenum äga rum, att skulle voteringen utgå och votering efter debattens slut tillkomma, medan voteringen skulle äga rum enligt tidigare planering, samt att vecka 2009 skulle vara plenifri, inte vecka 45 som tidigare aviserats. 7 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2008/09:34 till näringsutskottet Motioner 2008/09:U1U4 till utrikesutskottet 8 § Allmänpolitisk debatt (forts. från prot. 1 (): Det blir lätt ytligt i en sådan här debatt. Allt regeringen gör ska kritiseras av oppositionen. Regeringen slår sig ofta och gärna för bröstet i framhållandet av sin egen förträfflighet. Därför tänkte jag i stället börja med att lyfta fram några positiva drag i regeringens miljöpolitik. Det är positivt att regeringen avsätter ¼ miljard kronor till havsmiljön. Det är synd att pengarna tas från den biologiska mångfalden, men det är positivt att satsa på havsmiljön. Det är positivt att regeringen till slut har accepterat EU:s energi- och klimatpaket, även om stämma hade hörts starkare om vi inte först hade försökt bekämpa höga ambitioner för klimatåtaganden. Det är positivt att regeringen nu till slut tar fram en del av de pengar till forskning och investeringar som oppositionen länge haft i sina budgetar, även om det är synd att det är så mycket mindre än vad oppositionen satsar. Det har gått av regeringens fyraåriga mandatperiod. Det är halvvägs. Det är dags att utvärdera regeringen, inte efter ord och utfästelser utan efter handling och resultat. Den kanske tydligaste och mest långtgående genomgången av regeringens resultat och handlingskraft har regeringens eget miljömålsråd stått för. Miljömålen är fastslagna i politisk enighet här i från höger till vänster. utses av regeringen själv och består av generaldirektör för våra största myndigheter. har 16 miljömål och 72 delmål. I den fördjupade utvärderingen som rådet lämnat till regeringen är det rådets bedömning att endast 1 av 16 mål kommer att nås. De övriga 15 kommer att bli svåra eller omöjliga att nå. Rådet ser så allvarligt på situationen att man har döpt hela den här 400-sidiga luntan till Det är bråttom . Vad gör då regeringen när deras eget råd säger att miljömålen inte kommer att nås och att det behövs konkreta åtgärder samt föreslår strategier och hundratals åtgärder? Det är bråttom. Vad gör regeringen? Jo, regeringen bestämmer sig för att dra tillbaka den tidigare aviserade propositionen. De miljömål som hela i enighet beslutat om ska nu utredas. Det är ett beslut som fattades utan diskussion med oppositionen. Alla konkreta förslag på åtgärder som rådet föreslår läggs i malpåse. Det blir utredning i stället för handling och passivitet i stället för åtgärder. Detta kanske blir extra tydligt på området för biologisk mångfald. Här drar regeringens egen myndighet slutsatsen att målet inte kommer att nås. kommer fram till samma slutsats. Vad gör regeringen då? Jo, man sparkar generaldirektören, skär ned anslagen och skriver en DN Debatt-artikel om att målen visst kommer att nås i strid med expertmyndigheten och i strid med regeringens eget miljömålsråd. Det är bråttom , men det som kanske hastar allra mest är att byta regering. Om man inte vet vad man vill kan man inte vara säker på var man hamnar. Det kan tyckas naturligt att alla våra idrottsmän sätter upp mål, kortsiktiga såväl som långsiktiga. Få tror väl att hade klarat att hoppa över 2,40 utan ribba. Det är något som inte minst utbildningsminister brukar framhålla. Samma sak gäller naturligtvis nationer. Vill vi fortsätta att vara framgångsrika krävs det ambitiösa nationella och internationella målsättningar. Vi har sträckt ut en hand till regeringen och sagt oss vara beredda att komma överens om ett ambitiöst klimatmål. Vi deltog konstruktivt i regeringens klimatberedning. Tyvärr var inte regeringssidan lika konstruktiv utan använde den mesta av tiden åt att i stället gräla med varandra. I Klimatberedningen reserverade sig . I stället för beredningsmöten har man krismöten på miljöministerns rum. De borgerliga orkar inte kompromissa med oppositionen utan lämnar ett helt eget förslag. När det här förslaget väl kommer går den ena ministern efter den andra ut och kritiserar de mål och åtgärder som de borgerliga påstod sig vara överens om i beredningen. Man måste ställa frågan: Hur kan ni ena när ni inte ens kan ena den egna alliansen? Ska vi klara klimatkrisen krävs att vi minskar våra utsläpp till 2020 och att vi sedan fortsätter att minska våra utsläpp . in i mandatperioden har fortfarande inget nationellt klimatmål. I Klimatberedningen var den moderatledda sidan överens om att minska utsläppen i . Det tyckte miljöministern var lite för tufft, så i en tidningsintervju prutade han ned målet till 27, ja, kanske till och med till . Det tyckte i sin tur statsministern var lite för tufft och ifrågasatte om vi verkligen behövde något mål över huvud taget. Det är lite pinsamt att regeringen i denna ödesfråga inte ens har kunnat samla sig till ett mål för klimatpolitiken. och vill leda världen och EU men klarar inte ens att samla sig för att leda . Halva mandatperioden har gått, och regeringen klarar inte ens av att ställa upp ett mål. I andra länder ser det annorlunda ut. vill minska sina utsläpp och . I vill man minska dem . Hur mycket sämre ska vara? 2 () replik: Jag blev väldigt glad när annonserade att han skulle vara positiv, men det var snabbt avverkat kan man säga. Sedan sätter han i gång och viftar och som en smärre vindkraftspark. Jag tror att miljöministern kommer att erbjuda honom ett hedersmedlemskap i för vindbruk efter det här anförandet. När det gäller miljömålsarbetet vet att det regeringen gör nu inte är att fila på nya formuleringar i första hand, utan det är att lägga fram propositioner på för miljömålen avgörande områden som klimat, hav, skogsskydd, bebyggd miljö, levande sjöar och vattendrag samt ett rikt djurliv. Här kommer konkreta förslag som går i riktning mot att nå miljömålen. Är inte det en bra ordning i stället för att bara fortsätta och låta allt rulla på, som ni gjorde som miljömålen var i funktion? 3 () replik: Nej, , jag må fäkta och vad du sade att jag gjorde, men det var så här att man i regeringens egen propositionsförteckning hade skrivit att man skulle ta hand om förslagen, de förslag som regeringens egen myndighet kommer med. I stället för handling väljer nu regeringen att inte handla. Det stämmer att det finns några randpropositioner i propositionsförteckningen, precis som säger, men ingen av dem har ju presenterats för . Det enda som har hänt är ju att propositioner som har funnits på propositionsförteckning i stället har dragits tillbaka. Det är ju verkligheten här i . Vi fick 440 sidor med förslag och åtgärder, Det är bråttom , och resultatet är att propositionen dras in. Allt hamnar i en utredning. 4 () replik: Det är naturligtvis så att det inte finns någon proposition som har dragits tillbaka. Tidsplanen har förskjutits något. Det kommer att läggas fram en samlad miljömålsproposition när underlaget är tillräckligt bra för att man ska kunna göra det. lägger regeringen fram konkreta och tydliga förslag på en rad områden som har avgörande betydelse för att uppfylla miljömålen. Det gäller klimat och hav, biologisk mångfald och så vidare, där vi, efter att den förra regeringen har tövat med till exempel att nå målen för avsättning för biologisk mångfald, nu signalerar genom de åtgärder och överenskommelser som har gjorts att vi ser ut att faktiskt nå det mål som har varit så svårt att nå. Jag tycker, , att det är en bra ordning att man bearbetar miljömålen på ett sådant sätt att de blir riktigt bra och håller för en proposition och att man vidtar viktiga åtgärder som för oss närmare uppfyllandet av målen. 5 () replik: Det här är ett replikskifte som kan gå till historien. Det finns ingen proposition som har dragits tillbaka, säger . Det är ett uttalande som hade varit stolt över. Den finns på propositionslistan. Den kommer inte att läggas fram till under innevarande riksdagsår. Det kan vara så att propositionsförteckningen är felaktig, att det var ett korrekturfel att det skulle komma en miljömålsproposition och att den 400-sidiga fördjupade utvärderingen aldrig har funnits. Men jag tror att det är osannolikt. säger att det kommer konkreta förslag från regeringen om biologisk mångfald. Ja, regeringens förslag är superkonkreta. Man sparkar generaldirektören, man struntar i den fördjupade utvärderingen och man skär ned anslagen med ¼ miljard kronor. Det är konkret, men det kommer inte att leda till att miljömålen uppnås. 6 Miljöminister () replik: Du är ändå ganska skön, ! Du började med att säga att du ska vara nyanserad, och har vi hunnit till . Jag bara undrar vart vi hinner innan det här slutar! tyckte att du såg ut som en hel vindkraftspark, men kom ihåg att propellrar snurrar väldigt snabbt, men på samma ställe. Jag tror inte att detta blir historiskt. Jag har dock en fråga. Du säger att du vill samarbeta med regeringen om . Jag välkomnar ett mycket högt mål och en hög ambition, men berätta nu hur du summerar ihop åtgärderna till de utsläppsminskningar du lovar! Vi lyssnade i Klimatberedningen. Ska jag vara ärlig det vet du också hade ni väldigt många förslag, men det gick inte att summera dem. har ni presenterat 127 punkter. Ni har inte summerat dem. Ni har inte berättat hur ni ska täcka målen. Vi samarbetar gärna om höga ambitioner. Berätta hur ni ska täcka ! Där är jag fortfarande mycket nyfiken och undrande. 7 () replik: Jag ska tacka miljöministern för en konstruktiv ansats. De förslag som vi lade fram i Klimatberedningen tillsammans med de förslag som vi har i vår budget och tillsammans med de förslag vi har lagt fram i vår klimatplattform, som ministern uppenbarligen har tagit del av, menar jag summerar till en bit . Vi hade en diskussion inför Klimatberedningen, du och jag på ditt rum, och då gjorde vi så att vi säkrade detta tillsammans med kansliet i Klimatberedningen. Jag känner mig väldigt trygg i att vi kan presentera de åtgärder som krävs och också kvantifiera dem i minskning av koldioxidutsläpp som krävs för att nå 40-procentsmålet. Vill du vara med och diskutera dem gör jag gärna det igen. Vi har inte släppt ambitionen att komma överens med regeringen. Jag kan gärna sätta mig ned med tabeller och kvantifierbara uppgifter, ton för ton. 8 Miljöminister () replik: Jag hör hur du anstränger dig, . Det är vällovligt. Jag hör också hur du talar om de där tonnen. Men jag är ledsen: har vi faktiskt inte sett dem. Vi har inte sett dem i Klimatberedningen definitivt inte. Det var tvärtom så att det där fortfarande fanns ett mycket tydligt gap. Och vi har inte heller sett dem i det ni har presenterat. Jag vet att några bad titta på er rapport, och jag har det med mig här. Man konstaterar om de 127 punkterna, jag läser högt vad de skrev, är egentligen bara löst formulerade idéer om vad man kan göra i dessa frågor och specificerar inte i vilken utsträckning de ska göras och vilka konsekvenser de skulle få och hur det i sin tur hänger ihop med utsläpp. Jag vet att man har försökt att få en kvantifiering. har de som har tittat på det inte kunnat göra det. Du säger att du har kvantifieringarna, men går de att visa så att vi kan se dem, vi och allmänheten? 9 () replik: Ja, självklart! Och vi lär väl kvantifiera dem innan regeringen väljer att komma med sin klimatproposition. Vi gjorde det där kvantifieringsarbetet innan vi satte upp vårt 40-procentsmål, inte efter, för vi ville vara trygga i att vi ska nå det. Men vi kan prata kvantifieringar och vara lite seriösa. Vi föreslår en ganska kraftig satsning på järnvägsutbyggnad i vår närtidssatsning i vår budget medan regeringen föreslår att av våra trafikanslag ska läggas på vägar. Då innebär regeringens förslag att vi flyttar över trafik från järnväg till väg. Vår politik innebär att man flyttar över trafik från väg till järnväg. Vi ska naturligtvis räkna på båda effekterna, och båda ska kvantifieras, men vill man göra den kraftiga överflyttning från järnväg till väg som regeringen vill göra måste man ta det på minuskontot. Jag är beredd att med konstruktivt och öppet sinnelag sätta mig ned med regeringen och komma fram till en ambition för både åtgärder och ambitiösa mål. Den handen är helt öppen. 10 () replik: Först av allt, Ygeman, tycker jag inte att man ska blanda in personer i en sådan här viktig debatt om miljöpolitiken. Generaldirektörer har ju ett eget fack, så att säga. Jag vill hålla mig till miljömålet Levande skogar. Jag jobbade väldigt mycket med det . Jag fick ett besked beträffande anslagsutformningen då att i varje fall i de fyra nordligaste länen skulle det dröja till 20172018 innan man skulle nå de målen. Det har hänt en hel del , och jag är alldeles övertygad om att vi kommer att nå betydligt längre. Inte minst genom den framgångsrika förhandling som har skett med statliga kommer det att bli betydligt bättre. Så de här rundpallarna och svepande formuleringarna gäller faktiskt inte området Levande skogar, där jag tycker att det ser förhoppningsfullt ut. 11 () replik: Jag önskar att jag kunde vara lika positiv som . Låt oss ändå börja med det positiva. Regeringens uppgörelse med är bra, den är produktiv, och från mitt parti välkomnar vi den. Det är ett bra arbete. Det inleddes i regeringsställning, men vi hann inte ända fram. Jag är väldigt glad att miljöministern kunde föra det arbetet i hamn. Det har han all heder av. Det förtar emellertid inte det faktum att både och gör bedömningen att man inte kommer att uppnå målet. Det krävs nya åtgärder. Det förtar inte det faktum att man skär ned anslagen med ¼ miljard i budgeten, och det förtar heller inte det faktum att vi har fler åtgärder och mer pengar i vårt budgetalternativ. 12 () replik: Arbetet går vidare. Vi måste också, i vid mening, ha folket med oss för att kunna genomföra det. Det finns, som bekant, stora problem. Det pågår ytterligare överläggningar med stora markägargrupper, och där spelar staten genom en viktig roll. De besked jag fick 2006 var att det skulle ta till 2018. Jag tror att vi kommer att nå betydligt längre än den utveckling av anslagen som fanns . Jag ser med förhoppning på att just detta mål ska nå framgång. 13 () replik: Jag önskar, som sagt, att jag kunde vara lika positiv som och . Problemet är att om man vill ha uppslutning från skogsägarnas sida är det inte säkert att man får en större uppslutning i det arbetet om man har ¼ miljard mindre att jobba med, eller 50 miljoner mindre att jobba med, än det förslag som oppositionen har. Om man inte har alla statliga skogsägare med sig vad gäller möjligheten att byta mark är det heller inte säkert att man når större framgång. Jag skulle vilja säga att regeringen har kommit en liten bit på väg genom uppgörelsen med , vilket är positivt, men det räcker inte för att klara målet. Det krävs mer åtgärder, och det krävs mer pengar. Om man vill veta vilka åtgärderna är finns de att läsa i det socialdemokratiska budgetalternativet. 14 (): Jag ska också anstränga mig och börja med att vara lite positiv. Vi får se om jag klarar det , vilket enligt miljöministern klarade. Det gäller de satsningar på havet som regeringen kommer med. Där ser jag att ett flertal av våra förslag är med, och det känns mycket bra. Även uppgörelsen med , som också vi haft på förslag, är bra. Det finns alltså en del bra satsningar. I världen finns ett antal kriser, och alla kriser kan vi kanske inte lasta regeringen för. Vi har finanskris, Volvokris, jobbkris som i mångt och mycket ersatt klimathotet som det allt överskuggande problemet i debatten. Självklart står vi inför enorma problem, inte minst i där Volvoarbetare, underleverantörer och andra som lever av bilindustrin som huvudnäring nu riskerar att bli av med jobben och ska överleva på sänkt a-kassa, en a-kassa som gör att pengarna i plånboken minskar till hälften. Det är förstås mycket illa. Det är också mycket illa om vi inte kan ha flera bollar i luften . Det är mycket illa om vi förtränger de hot som klimatförändringarna utgör. Klimatförändringarna måste vi ta itu med oavsett andra kriser, vilket vi säkert är överens om. Vi måste göra det här hemma men också, förstås, ta ansvar för de klimatförändringar som vi varit med om att skapa i andra länder. Den borgerliga regeringen säger sig vilja storsatsa på klimatbistånd. Det kan tyckas positivt, men tyvärr finns det inga nya pengar i den satsningen. I stället handlar det om en omfördelning av redan utlovat bistånd inom den vanliga biståndsramen. 4 miljarder ska flyttas från biståndsbudgeten till klimatåtgärder i syd. Det kommer alldeles tydligt att begränsa arbete för att minska fattigdom och svält, få fler barn i skolan och till exempel kunna hejda spridningen av hiv/aids. Först ska världens fattiga alltså betala det högsta priset för de klimatförändringar som vi i den rika världen bär huvudansvaret för, och sedan ska de stå för kostnaderna genom att redan utlovat bistånd går till klimatåtgärder i stället för till fattigdomsbekämpning. Vi har sagt det förut, och vi säger det igen: Vi kan inte se det som en satsning. Det är att bestraffa världens fattiga, och det dubbelt upp. har länge sett behoven i fattigare länder, och vi föreslog att satsas på klimatbistånd utöver den föreslagna biståndsramen. Det är bra att regeringen inser behoven, men det är orimligt att det är de fattiga själva som ska betala för dem. Det kan vi inte acceptera. Jag vill därför, herr talman, fråga miljöministern om han tycker att det är rimligt att de fattiga ska betala för våra utsläpp genom uteblivet bistånd. Sedan har jag några efterlysningar. Jag efterlyser ett lokalt investeringsprogram. Ett sådant klimatinvesteringsprogram har funnits , det lokala klimatinvesteringsprogrammet Klimp, men fördelades de sista pengarna. Staten har spenderat sammanlagt , och för det har vi fått minskade utsläpp med drygt ett ton . Det motsvarar av utsläpp av växthusgaser. Det är alltså en betydande del. Det är ingen försumbar historia. är klimatinvesteringsprogrammet nedlagt och därför efterlyser jag en verklig, säger verklig, efterföljare till det. Vi är de första att säga att man naturligtvis skulle kunnat utveckla det programmet, och vi tycker att det är oerhört trist att det i stället är avvecklat. Jag finner ingen efterföljare till det och undrar om miljöministern har med sig ett äss i rockärmen vad gäller detta. Jag efterlyser också de energisamtal som den borgerliga regeringen talat om och som sade att hon skulle bjuda in till. Vidare efterlyser vi ett svenskt klimatmål för hur mycket ska minska utsläppen på medellång sikt, . Vi efterlyser resultatet av Klimatberedningens arbete, ett arbete som berörde och som mest verkar förvaras i någon förvaringsbox. Jag hoppas att miljöministern i alla fall har nyckeln till den. Nyckeln till klimatpropositionen, som vi alla väntar på, verkar nämligen näringsministern ha lagt rabarber på. Det är väl den nyckeln som ska låsa upp energisamtalen. Såvitt jag vet har ingenting hänt när det gäller dessa. Jag vill därför fråga miljöministern om sådana samtal förs och i så fall hur, var, av vilka, när de ska vara klara och om de kommer att leda fram till en klimat- och energiproposition . Vi väntar med spänning. har som mål att satsa av bruttonationalprodukten på klimatåtgärder. Har regeringen ett liknande mål? 15 () replik: tog upp frågan om klimatinsatser i biståndet. vet att hela biståndsramen ökar genom att det finns ett enprocentsmål och tillväxten varit god. Därför är det rejält med mer pengar som kommer biståndet till del. De klimatinsatser som görs i form av anpassning och tekniköverföring är starkt fattigdomsrelaterade. De försvagar alltså inte utan tvärtom förstärker fattigdomsbekämpningen i de länder som berörs. Med det internationella engagemang som visar och den kritik hon framför är det konstigt att hon står bakom det som sägs i motion om att dra ned på insatser för internationella klimatinvesteringar. säger också nej till miljöbilspremien och delar av det som ersätter och ska fortsätta arbetet i Klimps anda, nämligen hållbara städer. 16 () replik: För att börja med biståndet var det länge sedan vi förfäktade idén om att biståndet skulle av vår bruttonationalprodukt. Då talar vi om det vanliga, generella biståndet. Vi menar att vi på grund av det som vi i de rika länderna ställt till med behöver utöka ramen med de jag nämnde. Vi är säkert överens om att vi ska ha ett så kallat klimatbistånd. Däremot tycker vi inte att det är de fattiga länderna själva som ska behöva använda pengar som redan tidigare intecknats i hur man ser på och använder bistånd. När det gäller pengar till exempelvis CDM i andra länder är det helt riktigt att vi har lagt mindre än regeringen. Det har vi gjort av det enkla skälet att det inte har visat sig vara en sådan framgångssaga som vi skulle önska. Det är inte så att bara vi satsar i andra länder renar vi där och slipper göra det här hemma. Vi tycker att vi ska satsa på att göra det här hemma. 17 () replik: CDM-projekten är en ganska ny företeelse som är på väg att utvecklas. Granskningen och skärpningen av kraven pågår också, så att de verkligen ska ge det som de syftar till, nämligen tekniköverföring och möjligheter till fattiga länder att utvecklas utan att det medför de mycket negativa konsekvenser för klimatet som västvärldens utveckling har lett till. Därför tycker jag att det är synd och tråkigt att säger nej till ytterligare satsningar på internationella klimatinvesteringar, inte minst i de fattiga länderna. Jag vill som svar på den synpunkt gav upprepa att biståndsramen ökar med miljarder kronor. En del av de pengarna intecknas för att i fattigdomsbekämpande syfte göra klimatinsatser. 18 () replik: Eftersom man avsätter av bnp ökar naturligtvis biståndet så länge vi har tillväxt. Jag är medveten om det. Men det är också så att behoven ökar, och vi är med och bygger på de behoven. manar till politisk och finansiell kraftansträngning för att utrota hungern. Vi har inte mindre att göra för att hjälpa fattiga länder i klimatkrisens spår. Där satsar vi en försvarlig del, utan att begära någonting i utbyte. Vi har en plikt och en skyldighet att hjälpa till där vi har ställt till det. Beträffande miljöbilspremien, som jag tidigare inte hann säga något om, tycker vi att man kanske skulle satsa de pengarna på att konvertera gamla bilar som kommer att rulla runt här i till, så att de blir något mer miljövänliga även om jag egentligen inte vill ta det ordet i min mun när det gäller bilar, för de kan aldrig vara miljövänliga. 19 (): Just nu deltar de flesta som är verksamma i det här huset i en stor folkhälsokampanj. Vi promenerar virtuellt till tillsammans och tävlar lite skämtsamt om vem som ska komma först genom att rapportera in hur många steg vi lyckas samla in på våra stegräknare. Det faktum att vi arrangerar en sådan här aktivitet betyder att vi är måna om vår egen hälsa.