prot · GV0983 · 2008-03-26 00:00:00 — Dessa fyra reservationer lades fram innan remissbehandlingen av betänkandet var avslutad. I samtliga dessa borgerliga reservationer går det att läsa att man är kritisk mot att den socialdemokratiska regeringen inte har lagt fram en proposition inte har lagt fram ett förslag om en helhetslösning för plan- och bygglagstiftningen. Denna reservation lades fram innan remisstiden hade löpt ut. I reservationen går det att läsa att det är nu dags att gå från ord till handling. Detta gjordes innan remisstiden hade löpt ut. Det har gått remisstiden löpte ut, och regeringen har haft på sig att jobba med frågorna. Största delen av tiden har det varit en borgerlig regering som har haft möjlighet att lyfta fram frågorna och ta ställning. Om de borgerliga riksdagsledamöterna var så oerhört kritiska till den socialdemokratiska regeringens arbete, skulle man nu tro att de borgerliga ledamöterna i utskottet än en gång skulle vara kritiska till att regeringen inte har gjort någonting för att skapa en sammanhållen plan- och bygglagstiftning. Men så är inte fallet. Det anses vara alldeles för komplext och svårt, och de borgerliga är kanske inte helt överens. Men det sista kanske de inte säger i det offentliga rummet. Debatten kommer i mångt och mycket att handla om att den tidigare borgerliga minoriteten har drivit på frågan och gång på gång sagt att förslag ska läggas fram. Den dåvarande socialdemokratiska regeringen sade: Vi jobbar med frågan. Vi kommer att lägga fram ett sammanhållet paket med en ny plan- och bygglagstiftning. Men sedan den borgerliga regeringen fick ta över makten har det inte hänt någonting. Mina borgerliga ledamöter kommer att säga: Det där är inte sant. vid makten har det skrivits två propositioner. Det är helt sant. Det har skrivits två propositioner som borgerligheten har haft regeringsmakten. Den första propositionen innehåller inga konkreta förslag över huvud taget. Det enda man säger är att man begär av att godkänna det inriktningsbeslut som man vill ha för en ny instansordning för prövning av ärenden enligt PBL. Varför måste man ha ett sådant inriktningsbeslut? Är inte de borgerliga partierna redan eniga om hur man vill att det här ska se ut ? Borde man inte ägna mer tid åt att försöka få fram ett samlat PBL-förfarande i stället för att bråka inbördes? Det verkar vara det man ägnar sig åt. Den andra propositionen som borgerligheten har lyckats plocka fram som man har jobbat med frågan har rört ett antal visserligen konkreta förslag, men inga förslag som på något sätt kan leda till att vi får en fullgod plan- och bygglagstiftning. Det är några små justeringar i kanten som i stort sett kunde ha gjorts i samma stund som lade fram sitt förslag. Det återstår att fråga sig: Hur har det kunnat bli så här? Hur har vi kunnat sitta vid makten utan att det har hänt något? Det enda som har hänt har varit några små förslag som i stort sett inte har lett till någonting. Man kan ta upp den borgerliga reservation som finns att läsa i arkiv och hålla med om all den kritik som borgerligheten lade fram innan remisstiden hade gått ut. Den kritik som de borgerliga ledamöterna i bostadsutskottet lade fram då kan jag fullt och fast ställa mig bakom . Min fråga till de borgerliga ledamöterna här i kammaren är: Hur kan det vara så att det nu har gått kommittén lade fram sitt förslag? Då var de borgerliga ledamöterna väldigt irriterade över att den socialdemokratiska regeringen inte hade kommit med några konkreta förslag. Det är vad dagens debatt kommer att handla om. 124 (): Det finns ett stort behov av att reformera och demokratisera formerna för den fysiska planeringen i kommunerna. presenterade överväganden och förslag som delvis har denna inriktning. Jag håller med om att det är angeläget att regeringen lägger fram en proposition som utgår från det föreliggande utredningsmaterialet. I ett antal frågor ledde emellertid utredningen inte fram till förslag om tillfredsställande lösningar. I motioner från finns förslag om de mest angelägna kompletteringarna i förhållande till vad har förordat. Jag redovisar här kortfattat innebörden i dessa yrkanden under de rubriker som utskottet har valt för sin redovisning av motionsförslagen. Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 2, men står naturligtvis bakom reservationer 4 och 7. Jämställdhetsfrågor i planeringen är en viktig del. Samhällsplaneringen förväntas vara till lika stor nytta för alla, för såväl kvinnor och män som ungdomar och barn, men så är inte fallet . Den fysiska planeringen och markanvändningen har betydelse även i samhällsplaneringen och borde svara mot allas behov utan att som bli synonym med män. Behovet av att utgå från könsperspektivet i samhällsplaneringen har flera orsaker. Kvinnor och män rör sig olika i det fysiska rummet. Något förenklat kan man säga att mäns vardagliga rörelsemönster är hemmetarbetethemmet. Kvinnors rörelsemönster ser vanligtvis ut på ett annat sätt, nämligen hemmetförskolanarbetetförskolanaffärenhemmet. Till det kan läggas att män i större utsträckning än kvinnor färdas med bil, medan kvinnor i större utsträckning använder sig av cykel eller kollektivtrafik. Kvinnors och mäns rörelser och behov skapar olika erfarenheter och ger också olika perspektiv på vad som är viktigt att åtgärda inom samhällsplaneringen. Mot denna bakgrund föreslår i sin partimotion C206 ett antal åtgärder som bör vidtas i plan- och bygglagstiftningen och i andra sammanhang i syfte att uppnå en mer jämställd fysisk planering. Portalparagrafen i bör kompletteras så att jämställdhetsaspekterna lyfts fram. Krav bör införas på att jämställdhetskonsekvensbeskrivningar upprättas i samband med arbetet med översiktsplaner och detaljplaner. Krav bör ställas på att könsuppdelad statistik ska finnas som underlag i samband med framtagande av fysiska planer. Regeringen bör ge i uppdrag att undersöka möjligheten att starta ett pilotprojekt i ett tiotal kommuner rörande jämställdhet och fysisk planering. En viktig del som påverkar vilket samhälle vi bygger är planeringen för handelsetableringar. Under en följd av år har antalet stormarknader och externa köpcentrum ökat kraftigt. Det tycks inte finnas någon gräns för de stora handelskedjornas expansionsbehov. Utbyggnaden sker vanligen utan att tillräckliga analyser har genomförts av vilka följder som denna expansion för med sig. Det är emellertid uppenbart att etableringen av externa köpcentrum får negativa konsekvenser i en rad olika avseenden. Det gäller bland annat frågor om miljö och energi, jämställdhet samt tillgången till handel i tätortscentrum och bostadsområden. Handelsetableringarna i externa lägen förutsätter vanligen biltransporter, med de negativa miljökonsekvenser som det för med sig. De leder dessutom ofta till att handeln i andra delar av kommunen, det vill säga i kommuncentrum, bostadsområden och på landsbygden, utarmas. Denna utveckling är allvarlig särskilt sett i ett jämställdhetsperspektiv. Det är de billösa i samhället som drabbas. är av bilförarna män, och bland de äldre är fördelningen ännu skevare, liksom bland låginkomsttagare. Jag anser att lagstiftningen är otillräcklig för att garantera att tillräckliga sociala hänsyn tas vid etableringen av externa köpcentrum och därför bör skärpas. presenterade emellertid inte några tillfredsställande förslag i denna fråga. I avvaktan på att ett sådant förslag kan tas fram i det fortsatta beredningsarbetet bör därför den vidare utbyggnaden av dagligvaruhandeln i externa lägen stoppas genom ett moratorium. Tänk så många byggnadsarbetare som skulle bli tillgängliga för att bygga hyresrätter i stället! Bullerfrågor i planeringen är en annan viktig fråga. De riktlinjer för en acceptabel ljudnivå som har utformats i syfte att uppnå en bättre ljudmiljö i våra bostäder har orsakat en osäkerhet om möjligheterna att bygga bostäder i städernas och tätorternas centrala delar. anser att det är självklart att hälsoriskerna med buller i bostadsmiljöerna måste tas på allvar. Bostadsmiljöer som är hälsovådliga i olika avseenden bör givetvis inte komma till stånd. De angivna riktvärdena för ljudnivå inomhus, bakom stängda fönster, finns det all anledning att hävda. En samordning mellan PBL och måste således ske vad gäller prövningen av planer avseende buller. En grundläggande utgångspunkt vid all fysisk planering och vid samhällsbyggande är att en hållbar utveckling ska främjas, liksom att en god och hälsosam livsmiljö ska tillförsäkras. Långsiktig hållbarhet innefattar emellertid såväl ekologisk och ekonomisk som social och kulturell hållbarhet. Det är denna sammansatta helhetsbild som bör prägla bedömningen av en plan. Detta bör även gälla i samband med förtätningar och kompletteringar av bebyggelsen i städernas centrala och därmed mer miljöutsatta delar. Sådana förtätningar medför flera miljöfördelar som ett minskat bilberoende och ett bättre utnyttjande av befintlig infrastruktur. Ett annat viktigt perspektiv i planeringen är barnperspektivet. Vem för flickors och pojkars talan i arbetet med översiktsplaner och detaljplaner? I slås fast att barnets bästa alltid ska komma i första rummet och att barnet har rätt att uttrycka sin mening i alla frågor som berör det. I har man ställt tydliga krav på kommunerna när det gäller barn och planering. Varje kommun ska kunna ha en ansvarig tjänsteman som tillvaratar barnets intressen. Det är också nödvändigt att man i samhällsbyggandet låter barn och ungdomar själva vara med och påverka sin livssituation utifrån sitt tänkande och sina erfarenheter. Regeringen bör därför även lämna förslag till nationella riktlinjer för barns deltagande och rättigheter i samhällsbyggandet. Ytterligare en viktig fråga som har med samhällsplanering att göra gäller boendeplaneringsprogrammen. Jag anser att det ska vara obligatoriskt för kommunerna att upprätta boendeplaneringsprogram i syfte att garantera en hög kvalitet i bostäder och boendemiljöer. De ska behandla såväl handlingsplaner för nyproduktion och ombyggnad som förändringar i service, infrastruktur och omgivande miljö. En annan fråga som är viktig här handlar om tillgängligheten i boendet för bland andra äldre. Flera av motionerna som tas upp i betänkandet berör detta. har frågan om tillgänglighet inbyggd i våra krav och yrkanden på ett boendeplaneringsprogram. Kraven på kvalitet i boendemiljön ska utvecklas till att omfatta energi- och miljökrav, trygghet och säkerhet, ett feministiskt perspektiv samt social och ekologisk hållbarhet. I motion C263 utvecklas syn på hur boendeplaneringsprogrammen ska kunna bidra till en mer demokratisk planeringsprocess och vilka centrala frågor som särskilt bör lyftas fram i programmen. Några av dessa centrala frågor rör hur man ska kunna uppnå ekologiskt hållbara boendemiljöer, utveckla kvaliteten i boendet och dess omgivning, tillgodose krav på äldreboende och tillgänglighet, uppnå trygghet i boendemiljöerna för alla grupper, bryta segregationen samt beakta barn- och jämställdhetsperspektiven i den fysiska planeringen. Avslutningsvis vill jag lyfta fram motion MJ449 yrkande 19 med förslag om skärpta byggregler avseende energihushållning samt efterlevande av regelverk, då detta har en avgörande betydelse för energiomställningen och klimatarbetet, samt motion Fö213 yrkande 2 som stöd för människor som upplever elöverkänslighet och behöver bostadsanpassningsbidrag för att elsanera sina bostäder. 125 (): Ärade åhörare och lyssnare! I de flesta betänkandedebatter här i kammaren kan man faktiskt ta avstamp i problemet med den bristfälliga kapaciteten för järnvägstransporter i , och då särskilt naturligtvis den avgörande delsträckan mellan och som utgör en överbelastad pulsåder mellan den norra delen av landet och dess tunga industrier och porten i väster mot exportmarknaderna. I denna debatt om plan- och byggfrågor finns det dubbel anledning att ta avstamp i den bristfälliga infrastrukturen för långväga godstransporter. Trots att vi besitter goda kunskaper om ekosystem, om biologisk mångfald, om klimatproblematiken och om många andra relevanta saker när vi planerar och bygger vårt samhälle finns det en väldigt tydlig trend: Vi struntar i våra kunskaper. Den hänsyn som vi enligt borde ta i alla delar av vårt samhällsbygge står ofta i stark motsättning till de intressen som prioriteras i , och det är plan- och bygglagens regelverk som avgår med segern. Detta, fru talman, är anledningen till att så många av de motioner som finns från i detta betänkande tar upp just konflikten mellan , miljömålen, klimatfrågorna och . Professorn i miljörätt vid uttrycker problemet mycket träffsäkert i en intervju i när han säger att han vill se en ordning som innebär att reglerna i får tillämpas endast när de inte går utöver vad tillåter. är tydlig i sin uppfattning att som den fungerar är direkt kontraproduktiv i förhållande till de övergripande samhällsmålen knutna till arbetet med att bromsa klimatförändringarna. stimulerar exempelvis tillväxten av icke hållbara transporter genom att till exempel miljöeffekterna av allt fler externa stormarknader inte värderas när man planerar. Han är mycket kritisk till att vi här i fortsätter att tillåta kommunerna att faktiskt suboptimera när det är allas vår gemensamma välfärd som står på spel. Den kände islänningen och tillika miljöchefen i Högni är lika kritisk till hur påverkar . Han påpekar till exempel att koldioxidutsläppen tiodubblas när vi övergår till att handla på stormarknader i stället för i närbutiker. Det räcker inte med att byta bränslen och effektivisera. egen miljö- och klimatexpert påpekar att bränslebyten i bästa fall kan åstadkomma av den nödvändiga koldioxidminskningen inom transportsektorn. Effektiviseringar kan sedan kanske bidra med . Men resten av minskningen av koldioxidutsläppen inom transportsektorn måste åstadkommas med andra metoder. Då handlar det om att bygga ett samhälle som inte genererar ett sådant omfattande behov av transportarbete. Vi har därför, som jag inledde med att säga, två anledningar att ta avstamp i den bristfälliga infrastrukturen för långväga godstransporter när vi debatterar detta betänkande. Den ena är behovet av att bygga för ett minskat transportbehov, vilket kanske är det mest centrala. Den andra är att vi måste ta större hänsyn till ett förändrat klimat. Majoriteten väljer, som säkert har sagts tidigare, att avstyrka samtliga 66 yrkanden som finns med i detta betänkande med hänvisning till pågående arbeten och tidigare beslut. I betänkandet finns det sju reservationer varav har bidragit med fyra. Vi står självklart bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande, som vi brukar säga, yrkar jag bifall endast till reservationerna 3 och 6. Det har redan sagts här att det nu har gått lämnade sitt slutbetänkande, och huvuddelen av kommitténs förslag bereds fortfarande i . tillsatte man två nya utredningar. Och här står vi fortfarande med en plan- och bygglag som stimulerar samtliga aktörer att gasa på än hårdare mot stupet i form av en okontrollerad temperaturhöjning. Man kan fråga sig varför allt måste gå så långsamt på andra sidan om vattnet, alltså i . Det tar tid här också när det väl kommer hit. Men just nu känns det som att det går ännu långsammare på andra sidan hos regeringen. Man har i alla fall från majoritetens sida jag vet inte i vilken utsträckning det är på den här sidan eller på den där sidan om vattnet kommit till skott, och Klimatberedningen har lämnat ett betänkande som heter Svensk klimatpolitik. I avsnitt 14 som handlar om transporter och samhällsplanering kan man läsa följande: /bör omformas så att det vid varje upprättande av en plan, eller revidering av en sådan ska ställas krav på att redovisa hur planen bidrar till minskade koldioxidutsläpp genom att transportbehov och energianvändning minimeras. Detta står alltså majoriteten bakom i Klimatberedningens betänkande. Detta är faktiskt nästan ordagrant vad föreslog i följdmotionen med anledning av regeringens proposition Ett första steg för en enklare plan- och bygglag. Det är alltså bara detta avslogs här i kammaren, och finns det alltså med i Klimatberedningens förslag som faktiskt har majoritetens stöd. Så där fortsätter det i Klimatberedningens betänkande. Man pekar till exempel på behovet av en transportplanering, precis som om det vore taget från vår motion, och man beskriver nästan ordagrant behovet av en starkare roll för länsstyrelserna för att säkerställa en nationell klimatplanering och ett nationellt ansvarstagande för inte minst klimatåtgärderna. Om det nu är så att regeringen tycker att förslag är så kloka och väl genomtänkta är det naturligtvis därför att det mesta som vi har fångat upp och drivit som våra förslag är utarbetat av våra svenska universitet, av de statliga myndigheterna och de statliga verken. Det har alltså funnits med i de mycket kritiska remissvar som har kommit från de statliga verken, myndigheterna och universiteten på regeringens tidigare propositioner. Om det nu är så att regeringen då har uppfattat att den kritik som man har fått har varit ganska väl underbyggd och berättigad och börjar baka in den, varför ska det då ta sådan tid? Varför kan man inte sluta att dra det i långbänk och komma till skott i stället? Det var en bakgrund, fru talman. över till våra reservationer. Först har vi reservation 3. Jag vill särskilt påpeka för åhörarna och kanske framför allt för dem som kommer att följa voteringen efteråt att även om vi från oppositionen har var sin reservation under punkterna 1, 2 och 3 betyder inte det att vi egentligen har så vitt skilda åsikter på de allra flesta punkter. Den här reservationen innehåller tolv olika ganska stora paket av frågor. När man gör en sådan stor hopbakad grej har partierna behov av att förklara sina särskilda motiv till ståndpunkt i frågorna. Det kommer att bli en votering som kanske ser ut att representera större skillnader än vad som faktiskt är fallet, men så blir det . Vi är samtliga ganska djupt oroade över att regeringen drar förändringen av i långbänk. Som jag har försökt förklara finns det oerhört stora behov av ett bättre fungerande verktyg för planarbetet i vårt land. Jag blev särskilt oroad när regeringen i den senaste delreformen av om förenklat förfarande bakade in en uppluckring för strandnära bebyggelse och särskilt att man då till och med valde att lägga in förbättrad konkurrens som ett motiv för ökad strandnära exploatering. Jag tycker att det går i precis motsatt riktning mot den väg som vi borde gå för att klara av att bygga för hållbarhet i ett nytt klimat. Sedan vet jag att det finns krafter inom regeringspartierna som vill öppna än mer för strandnära bebyggelse, så jag kan förstå att det pågår någon sorts uppslitande intern strid i kring det här. Det är säkert en av förklaringarna till att det tar så att komma till skott med en proposition om en samlad ny plan- och bygglag. Men jag hoppas naturligtvis att förnuftet till slut ska segra även där på andra sidan och att vi får ett förslag, om det nu kommer något, som bygger på att man försöker genomföra någon form av mer klimatanpassad politik. har en motion i betänkandet om att man borde våga se strategiska klimatinvesteringar som ett riksintresse, och det förväntar jag mig att vi snart ska få se förslag på från regeringens sida. Det är beklagligt att majoriteten inte vågar säga ja till förslaget om att införa ett moratorium för nyetableringar av externa köpcentrum i väntan på att regeringen kommer till insikt, vilket man kommer att göra, om att utvecklingen mot fler externa köpcentrum inte är förenlig med kraven att minska koldioxidutsläppen. Politikerna måste våga bli mer långsiktiga i sitt tänkande än vad köpmännen är. Och en regering måste ändå ta till sig fakta. Det blir tio gånger mer koldioxid med stormarknader. Jag kan inte låta bli att notera att majoriteten än en gång väljer att strunta i de hundratusentals människor som är drabbade av mobiltelefontekniken. Även det här är ett område där oberoende forskningsrapporter läggs till oberoende forskningsrapporter i en ständigt växande hög med tydlig information och kunskap. Men det verkar som om de ekonomiska intressena kontrollerar alla regeringar, så sanningen på det här området heter nog bara pengar. Vi bygger inte, fru talman, enbart för morgondagen, utan vi bygger infrastruktur som vägar och järnvägar men även bostäder, skolor och sjukhus på ett sådant sätt att vi förväntar oss att de ska stå länge, kanske . Hur fattigt skulle det inte se ut i våra städer om man tog bort alla byggnader som är äldre än ? Hur tomt skulle det inte bli till och med på landsbygden om alla byggnader äldre än inte fanns? De flesta av oss fäster stor vikt vid vår historia och kulturarvet och att vi får ha kvar konkreta byggnadsverk som bevis och stöd för våra minnen och vår kunskap om vår historia. Det kan man kanske tydligast av allt se på att vi är beredda att lägga ned så mycket både tid och pengar på att även i liten skala spara bystugor, skolor, lador, broar och andra byggnadsverk. Men framtidens klimat kommer att ställa mycket större krav på det som vi bygger och även på det som vi vill bevara. Även med det kommer det att bli större problem. Bara det faktum att vi har ändrat vårt sätt att leva ställer nya krav på byggnaders kvalitet. Det finns forskare som har konstaterat att många av oss i spenderar så mycket som av dygnet i inomhusmiljö. Vi kanske är några av dem som är fångade av dygnet i inomhusmiljö. Denna livsstil ställer naturligtvis helt andra krav på byggnaderna än de krav som var nödvändiga att ställa när de flesta tillbringade merparten av dygnet utomhus. Dålig ventilation, dåliga byggmetoder, fuktskador och ogenomtänkta byggmaterialval skadar många människor. Mögel i byggnader är ett betydligt större problem än vad vi har trott. Tyvärr jobbar regeringen även här långsamt. har förslagen, och förmodligen kommer vi att få se de som avslås i kommande propositioner . Slutligen, fru talman, vill jag bara peka på förslaget om att anamma den spanska och även den portugisiska modellen för byggregler som föreskriver energiaktiva takmaterial vid nybyggnationer och ombyggnader. Det började i och sprider sig nu över . Vi har ett miljonprogram där de sjuka platta taken behöver bytas ut mot moderna solenergitak. Många frågar: Varför tvekar regeringen? producerar av all sin el med hjälp av vindsnurror. I är vi långt, långt efter. Vi har i en folkrörelse av solenergientusiaster över hela landet, främst på landsbygden. Men det är svårt att hitta de stora projekten i . Både vindkraft och solenergi lyser med sin frånvaro i den svenska politiken. Trots att klimatfrågan finns i pressen , att man kan höra nyheter på klimatområdet i radio , kan man faktiskt ibland undra om är det sista landet vars regering kommer att inse att ord även måste följas av handling. Det är nu som vi ska bygga om , inte . Då hamnar vi i B-laget. Det finns mycket mer att säga om våra motioner i betänkandet, men jag stannar här, fru talman. 126 (): En väl fungerande plan- och bygglag är en förutsättning för en bra fungerande och regional planering. En bra lagstiftning är också en förutsättning för att diskutera och lösa intressekonflikter mellan det offentliga och det privata och mellan olika intressen. var tidigt ute med att genom byggnadsstadgan reglera planeringen och var också tidigt ute med att lägga ansvaret på städerna, de nuvarande kommunerna. slogs städernas skyldighet att göra detaljplanering fast. Och än pratar vi mycket och varmt, vilket jag tycker är riktigt, om en och regional planering och ett kommunalt planeringsmonopol. decenniers allt ökande utbyggnad och expansion har också ställt allt högre krav på god planering, bra framförhållning och alltmer samråd och dialog mellan medborgare och kommuner. Ett allt ökande krav på översiktsplanering, regional och mellankommunal planering har också tillkommit. Plan- och bygglagstiftningen, PBL, tillkom . Denna lag har av många, framför allt privatpersoner, uppfattats som besvärlig och krånglig.