prot · GV0991 · 2008-04-08 00:00:00 — När det gäller kostnaderna för läkemedel är det viktigt att poängtera att det för patienten inte kommer att innebära någon skillnad beträffande de receptbelagda läkemedlen, eftersom vi har ett högkostnadsskydd. Det är som det är, och det är inte föremål för diskussion. När det gäller vad man som kund ska köpa, om man ska köpa Panodil eller Alvedon det är paracetamol i båda tabletterna får man avgöra det själv och betala vad det kostar. Jag förstår inte det problemet. Om jag vill betala en högre kostnad för att få den vara som jag vet kostar så mycket gör jag det. Det handlar om att vi alla, precis som Finn sade, får betala för det vi köper. Det finns inte några bekymmer med detta. Drivkraften att få en bättre tillgänglighet för alla är det mål vi har att kunna göra det bättre. Vad skulle annars målet vara med det löfte som vi gav långt före valrörelsen? Jag tycker att det här är jättespännande. Det kommer att bli många spännande debatter inom det här området. Men sedan vet vi att de som tjänar på det här är människor som behöver läkemedel. Jag ser verkligen fram mot det och att vi kanske om bara har ett större antal apotek som är öppna dygnet runt. 90 Socialminister (): undrade lite om vi har påbörjat samtal med några skumma aktörer. Jag vet inte om det som satte i gång hans fantasi på det området var uppgiften som kom om att den socialdemokratiska regeringen, utan något som helst bemyndigande från någon som helst riksdag, hade inlett samtal med det företag som kom att köpa Vin & Sprit. Det kanske var det han tänkte på. Jag kan försäkra att det inte finns några sådana samtal på det här området. Vi har bett om ett bemyndigande av det enkla skälet att vi vill veta om vi har bakom oss i det här sammanhanget. Om säger nej får vi agera på ett sätt. Om säger ja, att man delar vår uppfattning och tror att det här kommer att leda till en bättre situation för patienter och konsumenter på läkemedelsområdet, kan vi fortsätta det här arbetet. Men det finns naturligtvis ingen rim och reson i att sälja ett enda apotek förrän marknaden är omställd till en ny situation. Jag skulle vilja stryka under det betydelsefulla som Finn sade när det gäller det retoriska grepp som vi har hört förr som handlar om människovärdet mot marknadsvärdet. Det är ju så att vi har lärt oss, åtminstone allt fler i politiken, att marknaden ibland kan fungera alldeles utmärkt som tjänare, men man ska inte låta den bli herre. Att använda marknadens mekanismer leder väldigt ofta till att vi åstadkommer en bättre distribution av varor och tjänster än vad vi kan åstadkomma via monopol. Och kan vi använda marknaden för att öka tillgängligheten och förbättra servicen för konsumenter av läkemedel har vi gjort en stor nytta. sade också någonting betydelsefullt när det gäller högkostnadsskyddet för den enskilda läkemedelskonsumenten. tycker jag att det är viktigt att ha som utgångspunkt att vi ska vara noggranna med ekonomin för den enskilda men också när det gäller skattebetalarnas pengar. Vi betalar , för det offentliga, en läkemedelsnota som är på i storleksordningen . Vi använder väldigt mycket pengar på det här området, och vi ska använda pengar på det här området när läkemedlen är till för att förbättra livskvaliteten eller för att förebygga eller för att bota och lindra för människor som är sjuka. Men vi ska också vara noggranna, så att vi inte använder mer pengar än vad nöden kräver på det här området. Jag tror att vi kan få en mer effektiv distribution där vi höjer kvaliteten och servicen för den enskilda genom den omreglering som vi förbereder. refererar till en del synpunkter från på det här området. Jag tycker att det är viktigt att påminna om att tycker att vi är alldeles för försiktiga. De tycker inte att staten borde behålla så många apotek som vi säger i propositionen, utan de tycker att man borde sälja fler. Men vi har lagt oss på den här nivån just för att vi tycker att det är en riktig avvägning när det gäller att säkerställa att staten har ett ansvar för att det ska finnas tillgång till läkemedel för alla människor i vårt land. Staten behöver ha ett instrument i det sammanhanget, även när marknaden är omreglerad. var inne på detta tidigare. Det innebär naturligtvis inte att staten avsäger sig sitt ansvar för att säkerställa läkemedelsförsörjning över hela landet. 91 (): Detta blir en diskussion om monopolet i sig också. Det var lite fascinerande att inte minst höra Finn argumentation. Det kom mig osökt att tänka på andra monopol som med den argumentationen rimligtvis borde avskaffas , till exempel Systembolaget. Jag förutsätter att företrädare för regeringen inte tycker att det vore bra att avskaffa det försäljningsmonopol som finns, men det kanske blir en intern borgerlig diskussion om detta. ifrågasätter starkt i vilken utsträckning detta blir en fungerande marknad. Det som , statsrådet och Finn förbiser är att staten och samhället sedan betalar av det pris som kunden betalar. Det är alltså inte bara jag själv som avgör. Det är också samhället som går in och betalar en icke föraktlig del av läkemedelskostnaden. Det handlar inte bara om det fria valet, utan det handlar också om samhällets gemensamma resurser i en marknad där läkemedelskostnader blir allt dyrare och där vår förmåga att pressa priserna har varit helt avgörande. Hade det varit vilken marknad som helst hade man kunnat förstå en viss analogi, även om jag måste säga att turordningen i hanteringen av detta från regeringens sida är häpnadsväckande. Men det är inte vilken marknad som helst. Det handlar om en trygg läkemedelsförsörjning till hela landet. Här väljer man att låta grossister få förutsättningar att i oligopolställning köpa upp en stor del av denna marknad med de risker som det innebär för att de inte ger rätt priser till kunderna i slutledet. Jag har ännu inte fått svar på mina frågor om de 176 apoteken i . Var någonstans hamnade de? Hamnade de i , Vesterålen och Lofoten, eller hamnade de någon annanstans? Jag efterlyser svar från statsrådet. Hur skulle modellen se ut för att garantera försäljningen i glesbygd? Ska man få extra pålägg? Ska det statliga apoteksbolaget få extra stöd för att man i så fall väljer att etablera sig i glesbygd? Jag väntar nyfiket på svar och ser fram emot att få höra det eller vid andra tillfällen. 92 Socialminister (): Tack alla som har deltagit i den här viktiga diskussionen! Sista ordet är verkligen inte sagt, utan jag hoppas att vi får många tillfällen att diskutera det här ytterligare. Hur kan vi åstadkomma bästa möjliga distribution av läkemedel, så att människor enkelt det ska vara tillgängligt och vara god service kan komma åt läkemedel till låga priser? Det är en väldigt viktig fråga. drar en parallell med Systembolaget. Låt mig bara få fullfölja den lite! Systembolaget är bland annat till för att begränsa tillgängligheten. Det är en väldigt viktig del i den svenska alkoholpolitiken, att begränsa tillgängligheten. Därför har vi ett monopol. När det gäller läkemedel är frågan: Varför har vi monopolet där? Det kan rimligen inte vara för att begränsa tillgängligheten, utan vi vill ha en god tillgänglighet i säkra och trygga former, naturligtvis. Så den parallellen kanske inte riktigt håller för . När det gäller fördelningen geografiskt av apotek i föreställer jag mig, i min värld, att de flesta apoteken har hamnat där det bor många människor. Men det konstateras också att man inte ser en minskning av apoteken i de andra sammanhangen, utan det tillkommer ett och annat apotek också på landsbygden. Det är inte så att det är en försämrad tillgång ute på den norska landsbygden. Sedan är mer välbefolkat än vad råkar vara. Vi arbetar just med processen, som jag också beskriver. Jag beskriver också i interpellationssvaret vad utredaren föreslår när det gäller att säkerställa tillgängligheten ute på landsbygden. Men här har vi ett arbete kvar att göra. Jag ser fram emot en fortsatt diskussion, allt i syfte att skapa en bättre distribution, en ökad tillgänglighet och en bättre service för kunder. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2007/08:487 om flyktingar som utvisas till 93 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att vidta några generella åtgärder för att flyktingar från ska få möjlighet att få en i samt om jag avser att vidta några åtgärder för att begreppet väpnad konflikt definieras och blir tydligare i utlänningslagen. På den första frågan vill jag påminna om att bestämmelser om vem som är berättigad till skydd finns i utlänningslagen. De fick sin lydelse i enlighet med de av en enig riksdag godtagna förslagen i den proposition (prop. 2004/05:170) som den dåvarande socialdemokratiska regeringen lämnade till . Ansökningar prövas i enlighet med den instans- och processordning som föreslogs i samma proposition av och, vid överklagande, av migrationsdomstol. Om prövningstillstånd ges kan ansökan även prövas av Migrationsöverdomstolen, som är prejudikatskapande tredje och sista instans. Tillämpningen av utlänningslagens skyddsbestämmelser är alltså, liksom all annan rättstillämpning, en fråga för berörda myndigheter och domstolar. Regeringen har inte någon uppgift i den vanliga asylprocessen. De afghaner som fått sin sak slutgiltigt prövad och fått ansökan avslagen har alltså inte bedömts vara flyktingar eller skyddsbehövande i övrigt i enligt svensk lagstiftning. De är skyldiga att lämna och förutsätts göra detta självmant. De kan vid behov få stöd för hemresan och återetableringen i av . För den som inte reser självmant ska överlämna verkställigheten av avlägsnandebeslutet till polismyndighet. Även detta är i enlighet med den av beslutade ordningen. Regeringen har inte heller någon roll i verkställandet av avlägsnandebeslut. En trepartsöverenskommelse rörande återvändande finns mellan , och FN:s flyktingkommissarie. Skyddsbehov på grund av väpnad konflikt i hemlandet är en av de omständigheter som kan ge grund för uppehållstillstånd i . Vad gäller de rättskipande organens tillämpning av begreppet ska den ske utifrån regleringen i utlänningslagen. Det ankommer på , migrationsdomstolarna och ytterst på Migrationsöverdomstolen att avgöra hur begreppet ska tillämpas i utlänningsmål. Jag är inte beredd att gå in i någon sakdebatt om huruvida och berörda domstolar, i sista hand den praxisbildande Migrationsöverdomstolen, tolkar utlänningslagen på det sätt som lagstiftaren avsett. Skulle jag i något avseende anse att en lagändring behövs kommer jag att verka för att regeringen lämnar en proposition om en sådan lagstiftning till . I sammanhanget vill jag påminna om att en utvärdering av instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden pågår. Utvärderingen berör även skyddsbestämmelserna i utlänningslagen. Sammanfattningsvis avser jag inte att ta något initiativ i de avseenden som lyfter fram. 94 (): Åsedabo nu avvisas han. Det kunde man läsa i . Nobahar Himat är och har jobbat som karatelärare i . Han ska nu avvisas från . Jag har varken ätit eller druckit , berättar han. Han ser ingen framtid i . Det är bara en av dem som har blivit hämtade med anledning av ett avvisningsbeslut. Jag är från bergstrakter på gränsen mot , och där håller talibanerna till. Jag vet vad som händer om jag kommer dit. De kommer att tvinga mig att hjälpa dem, kanske med kontakter i , kanske med knarkleveranser. Vägrar jag dödar de mig, säger han. Talibanerna har dödat hans pappa. Mamman och de två systrarna har han inte hört av på . Om de är levande eller döda vet han inte. Det är bara en av de afghanska flyktingar i som väntar på återresa till . Det handlar om en vädjan från många människor runt om i som på olika sätt har engagerat sig för dem som finns i deras närhet. Många av dessa har därtill arbete här i . Människor känner utifrån hur det är i . Det får vi rapporter om nästan , om olika saker som händer. Det handlar om att det inte är tryggt i vardagen. Man har gjort en bedömning att det går att återvända till , för där finns det möjlighet att få bostad och arbete. Efter vad jag har förstått är det väldigt många som strömmar just till , inte bara från . Det kommer ganska många från och också. Det torde vara ganska knepigt vad gäller möjlighet till arbete och bostad. Det är utifrån detta migrationsministern har svarat det är ganska tydligt i svaret: Jag är inte beredd att gå in i någon sakdebatt om hur och berörda domstolar, i sista hand den praxisbildande Migrationsöverdomstolen, har tolkat utlänningslagen. Det är lite förvånande, och det känns utifrån ett humanistiskt perspektiv ganska hårt. Men är det ganska tydligt. Jag ställde frågor till migrationsministern om huruvida ministern var beredd att vidta åtgärder för flyktingar från att få en i . Det finns alltså ingen möjlighet från regeringens sida att ta till sig av det vi ser händer runt omkring oss. Det är mycket förvånande, men kanske ändå inte. Svaret andas att det är domstolarna som ska bestämma och inte vi politiker. 95 (): Jag var med i debatten när vi faktiskt gick in på sakområdet om domstolarna tolkade lagstiftningen på det sätt som det var tänkt eller inte. Jag har en lite friare roll än migrationsministern, och jag kan fortsätta på samma väg som jag gjorde då. Jag berättade om den skam många Gävlebor och gästrikar känner över det som händer i vårt län just nu där en ung kille ska skickas ut. Den här debatten förs fortfarande. Ungdomarna som var här vittnar om hur de tappar tron på demokratin. När de som går på gymnasiet säger att de tappar tron på demokratin, det svenska samhället och staten är det väldigt allvarligt. Självklart vill man kunna se något resultat av det engagemang som finns i olika frågor. Det är kanske vår uppgift här i kammaren, ledamöternas uppgift. Vi skulle ha varit fler från här , men det går vinterkräksjuka. Vi är två i alla fall. Det som var diskussionen var om vi ska ändra lagen nu eller vänta till översynen. Migrationsministern har pratat om att det kommer en översyn, men den tar väldigt fortfarande. För dem som väntar på utvisning tar det . Jag ser framför mig en stor mängd människor som kommer att känna sig tvingade att gömma sig. Återvändandestödet är inte ett alternativ för de personerna, för de vet att när de kommer tillbaka till är det som står dem till buds rekrytering till talibaner, krigsherrar eller något annat. Den som har flytt talibanerna vill självklart inte hamna direkt i klorna på de personerna igen. Vi talade om lagstiftningen och hur den var tänkt att fungera. Vi pratade om skyddsbehovet på grund av väpnad konflikt och andra svåra omständigheter. Vi stod här samstämmigt i talarstolen, socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister, och sade att så här var det inte tänkt. Socialdemokraterna var de som var huvudansvariga för propositionen som kom, men vi hade också ett finger med i spelet. Enligt förarbetena var det tänkt att man skulle beakta UNHCR. Det var också tänkt att praxis inte skulle bli mer restriktiv än tidigare regeringens praxis och praxis. Vi har sett att vi faktiskt har fått en striktare praxis på så sätt att vi skickar tillbaka människor till krig. Då kan man säga att vi skickar tillbaka människor till länder i krig men att det finns internflyktalternativ. Men det praxisbeslut som det grundas på handlade om och Kosovo . Det handlar inte om . Det som står till buds nu för oss är att försöka vänta in något nytt praxisbeslut från Migrationsöverdomstolen som vi hoppas tar utgångspunkt i i stället för i ett helt annat land. Vi vet att är ett klansamhälle dit man inte kan skickas tillbaka vart som helst i landet. Man måste komma till en plats där man har sitt sociala nätverk. Jag tänker ställa min fråga till ministern. Om det visar sig att vi inte får någon ny praxis, kommer ministern då att ta initiativ till en förändring av lagstiftningen innan översynen ? 96 (): fick jag telefon. Jag fick höra att en av tjejerna i hade haft kontakt med presschefen på . Hon hade fått höra att det enligt presschefen inte råder krig i . Tjejen svarade: Jag kan ju se på tv att det faktiskt är krig. Det måste vara svårt att vara borgerlig regering . Det är en kluven borgerlig regering som vi ser. Då vi ska fatta beslut om att skicka militära trupper till är det enligt denna regering på grund av att det där råder väpnad konflikt. Men när vi ska avvisa människor till finns det enligt samma regering inte någon väpnad konflikt. Det måste vara svårt att förklara. Enligt en var läget i 25 av 32 provinser i måttligt eller extremt osäkert. har det blivit väsentligt värre. Det är sociala motsättningar och inre politiska väpnade motsättningar. De ockupationstrupper som finns i landet har tillsatt en regering som inte har territoriell kontroll. UD skriver i en rapport att utöver det krig som rasar i landet är det nästan total laglöshet med utomrättsliga avrättningar, tortyr, människohandel och godtyckliga frihetsberövanden. skriver i ett svar på denna rapport: kan konstatera att säkerhetsläget i har försämrats någon förbättring av säkerhetsläget på kort eller medellång sikt är emellertid inte att vänta. Dit avvisar vi människor! Läget i förvärras ständigt. 2007 är det värsta året . Kriget eskalerar och breder ut sig. Terrorhandlingar inträffar nästan , och självmordsbombningarna har ökat . Terrorn riktas mot mjuka områden, så ingen vet när och vem som ska drabbas. Det är handlingar som signalerar att regeringen inte har kontroll. Bomber fälls över stora områden i jakt på talibanledare bomber med spridningsradier och med förödande kvarlämningar i ett land där av befolkningen lever på per dag. Civila dödas och lemlästas. Vi kan se det i tv. Dit avvisar vi människor! ska skicka fler soldater. vill göra likadant, i alla fall enligt tv. Man anser från den militära ledningen att JAS borde sättas in för att skydda den svenska styrkan. Hur många soldater behövs det i ett land där det inte är krig, enligt regeringen? är det 50 000 internationella soldater i . Ni säger att det inte är väpnad konflikt. Vad är det då människor dör av? Vad är det då människor flyr ifrån? Vad är det då människor lemlästas av? Är det inte svårt att förklara? Känner ni inte att det är något fel när man på tv kan se vad som sker, och när vi kan läsa att det finns 50 000 internationella soldater där? Vad är det då som gör att människor flyr? Internationella Röda Korset säger något annat det är de som har uppdrag att tolka och förtydliga vad som sker och UNHCR och säger samma sak: Det är väpnad konflikt. Men den regering som säger att den ska lyssna, den hör ingenting. Ja, regeringen verkar inte ens lyssna på sig själv. Enligt den proposition som ni själva har lämnat ska man delta i ISAF på grund av att det är väpnad konflikt i . har migrationsministern om utvärderingen av de bestämmelser som finns sagt: Att utvärderingen görs innebär naturligtvis att det inte finns enskilda frågor som behöver tas upp och leda till lagstiftning. Vore det inte bra om migrationsministern lyssnade på sig själv och faktiskt medgav att det finns enskilda frågor som man behöver ta tag i? Den debatt som har pågått har väl tydligt visat på att det finns en enskild fråga för regeringen att ta tag i. Det fattade beslut om har inte tillämpats, och därför behöver vi ändra på våra beslut. 97 Statsrådet (): Jag ska vända mig till samtliga tre som deltar i debatten och påpeka att enskilda fall kan jag inte ta upp och diskutera här. Det hoppas jag att alla är medvetna om. Den fråga som ni alla tre berör, alltså vilka som ska få skydd i , är något som anges i utlänningslagen. Det är Migrationsöverdomstolen som sätter praxis i de här frågorna. Om någonting behöver justeras i utlänningslagens skyddsbestämmelser kommer vi förhoppningsvis att bättre kunna diskutera detta efter den utvärdering av instans- och processordningen som pågår. ska bland annat redovisa om de materiella bestämmelserna är tillräckligt preciserade för att vara lämpade för domstolsprövning. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . Jag kan nämna att frivilligorganisationerna och UNHCR redan under utredningens gång kommer att kunna lämna sina synpunkter genom den referensgrupp där de ingår. Frågan om bestämmelsen om skyddsbehövande i övrigt är tillräckligt preciserad av lagstiftningen ryms inom utredningens uppdrag, men vilken behandling just denna bestämmelse och i synnerhet begreppet inre väpnad konflikt kommer att få är en fråga för den särskilde utredaren att avgöra, liksom vilka förslag som utredningen eventuellt kommer att leda till. Jag har inte anledning att på detta stadium överväga ny lagstiftning, som jag sade till , om rätten till skydd i vid sådana generella förhållanden som inre väpnad konflikt. Dessutom är det enligt min mening olämpligt att studera denna fråga isolerat. Jag vill däremot inte utesluta ett framtida behov och detta säger jag också till av att åter diskutera vilket skydd som bör lämnas vid förhållanden som är starkt individrelaterade och det skydd som bör lämnas huvudsakligen på grund av mer generella förhållanden i hemlandet, liksom gränsdragningen dem emellan. Det folkrättsliga regelverket på det allmänna humanitärrättsliga området definierar inte begreppet väpnad konflikt. Bedömningen om väpnad konflikt i folkrättslig mening föreligger eller inte får därför ske från fall till fall . Bedömningen kan dessutom skilja sig åt mellan olika delar av ett land därav den här problematiken och vikten av att praxis nyskapas i domstolarna . Det är också hela poängen med den här ordningen. Jag är lite förvånad när jag hör en del av inläggen från den här talarstolen, inte minst från , som helt tycks ha missat poängen att det inte är regeringen som avgör detta. Prövningen av asylskälen ska ske i domstol och inte i en politisk process. Det var hela poängen med den förändring som vidtog 2006. Därför blir hela diskussionen om situationen i och den politiska utvecklingen lite meningslös. Regeringen har ju flyttats utanför processen, vilket också var avsikten. Det verkar också lite märkligt att en del av debattörerna, även , helt har glömt bort de av utredningsarbete som föregick den förändring som faktiskt vidtog. Det är på sin plats att understryka behovet av att kunna sin historia i de här frågorna. Vi har en mycket lång och trist utveckling bakom oss i på det här området. Vi kunde se hur det just var tillfälligheter och den politiska diskussionen som styrde vem som fick stanna i och inte en saklig, opartisk prövning i domstol där man får tillbaka en praxis som skapas. 98 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Med tanke på det statsrådet sade inledningsvis om enskilda fall ska jag be att få uppmärksamma kammaren på att kammaren inte får överlägga om lämpligheten eller rättsenligheten av domstols eller myndighets avgörande eller handläggning i ett enskilt fall. Under debatt i kammaren får en talare inte kritisera en domstols eller myndighets avgörande eller handläggning i ett enskilt fall. 99 (): Mot bakgrund av detta med enskilda fall antar jag ändå att det är helt okej att visa på exempel från det svenska samhället för att tydliggöra vad som händer ute i samhället när vi sedan som lagstiftare ska fatta beslut. Därför använde jag i mitt anförande exemplet med en man som hade blivit hämtad. Det handlade inte om någon kritik av det beslut som migrationsdomstolen hade fattat. Ministern säger att det pågår en utvärdering av utlänningslagen och instansordningen. Den ska vara klar . Jag tror inte att alla de afghaner som ska lämna och åka tillbaka till känner någon trygghet med det. När så många människor runt om i på olika sätt protesterar mot det som regeringen tolkar är den lagstiftning som ska gälla utifrån vad har sagt, kan man känna att det kanske hastar med den här utvärderingen. Det hastar kanske att ta ett eget initiativ och titta på hur bedömning blir när det gäller väpnad konflikt. Det känns inte riktigt som om regeringen och migrationsministern har tagit till sig det som så många medborgare runt om i landet framför om det som händer i . Man kan inte låta bli att ställa några frågor till ministern.