prot · GW0927 · 2008-11-13 00:00:00 — Låt mig konstatera att situationen för de enskilda som berörs naturligtvis är oerhört allvarlig. Problemet med de många varslen är att de enskilda som berörs knappt vet om de berörs eller inte. vet vi nämligen volymerna, men det är också nu man förhandlar om turordningskretsar och turordningslistor. Det gör att många som kanske inte kommer att bli uppsagda just nu är nervösa. Det första man kan säga är att det är tur att vi lyckats så bra med vår politik som vi gjort, att 180 000 personer lämnat utanförskapet och kommit in och tillbaka på arbetsmarknaden. Det gör att vi nu står i ett mycket bättre läge än . har så många arbetat på svensk arbetsmarknad som . Vi fick uppgifter från som visar att arbetslösheten inte ökat . Det gör att vi står redo att göra just den typ av hjälpinsatser som behövs för att de enskilda som får besked om att de blir uppsagda ska veta vad som gäller, att vi står beredda, att vi gör allt vi kan för att de ska komma tillbaka i nytt arbete. 84 (): Jag är förvånad och besviken över att arbetsmarknadsministern fortfarande säger att det bara är varsel. Det är inte bara varsel. Människor blir arbetslösa, och en stor del av de inneliggande varslen kommer att leda till att människor blir uppsagda. Trots det skjuter regeringen inte till några nya resurser, utan bygger hela sin politik på bedömningar som gjordes eller augusti. Alla andra dömer ut regeringens prognoser i budgetpropositionen utom regeringen själv. Jag tror att i någon debatt sade att nu är det slut med det här, och då menade han arbetsmarknadspolitiken och en a-kassa värd namnet. Jag tycker att det nu får vara slut med en regering som blundar för det som sker i verkligheten. får det vara slut med en regering som inte inser att a-kassan är viktig för människor som går ut i arbetslöshet. Återigen: Avser statsrådet verkligen inte att skjuta till några extra resurser med anledning av den utveckling vi nu ser på arbetsmarknaden? 85 Arbetsmarknadsminister (): Jag kan bara beklaga att tydligen inte var med på varseldebatten i går när vi belyste den här frågan och en kvart. 32 miljarder i budgeten är nya resurser. Vi har den näst mest expansiva budgeten i hela . I den ingår precis de saker som i en lågkonjunktur är extra viktiga för att se till att skapa förutsättningar för nya jobb infrastruktursatsningar, som nämndes tidigare, satsningar på utbildning, forskning och utveckling och annat som behövs just för att skapa förutsättningar för nya jobb. Inte bara varsel, sade . Nej, det är det naturligtvis inte, men arbetskraftsundersökningen som publicerades visar att arbetslösheten än så länge inte har ökat. Den kommer att öka, det är helt riktigt, och därför är det viktigt och bra att vi har 38 miljarder i Arbetsförmedlingens resurslåda. Vi har 1 ½ miljard redo just nu för att möta dem som blir uppsagda när varslen omsätts i uppsägningar, vilket kommer att ske på det nya året. Ungas situation på bostadsmarknaden 86 (): Min fråga går till vice statsminister . larmar regeringens egen myndighet om ungas situation på bostadsmarknaden. Det är en mycket oroande och mörk bild som målas upp. Majoriteten av kommunerna i storstadsregionerna uppger att det råder bostadsbrist. De stora utförsäljningarna av allmännyttan har ökat bristen på hyresrätter. Bostadsbyggandet minskar markant, och minskningen förväntas fortsätta även . Om man frågar de unga hur de ser på sin bostadssituation uppger de som saknar en egen bostad att de efterfrågar framför allt hyresrätter och ett eget kontrakt. Regeringens bostadspolitik går uppenbart stick i stäv med de ungas behov. Min fråga till statsrådet är, herr talman: råd vill vice statsminister ge alla de unga som efterfrågar eget hyreskontrakt och står utanför bostadsmarknaden? 87 Näringsminister (): Det populistiska svaret skulle vara att rösta på alliansregeringen så att vi får en bostadspolitik värd namnet, men ska jag försöka vara lite mer konkret än så. Till att börja med handlar det om att vi just måste få en bostadspolitik värd namnet och öka byggandet. Hur ska vi få det? Jo, vi måste få en förbättrad konkurrens inom byggsektorn. har tittat på hur byggsektorn fungerar, och det är ett av de områden där inte står särskilt högt i rang utan vi behöver förbättra den konkurrensen. Det innebär också att vi måste få ett förändrat byggande som gör att det blir billigare att bo. Den industriella produktion som vi nu ser växa fram på byggmarknaden är mycket positiv, för det håller nere kostnaderna. Det i sin tur gör det möjligt för unga att flytta hemifrån och ha råd att bo i en egen bostad. Sedan tror jag att vi har en del att lära från andra delar av världen om hur vi i större utsträckning får en marknad som fungerar också på det här området. Men jag håller med om att vi behöver både bostadsrätter och hyresrätter. Vi behöver både stora och små lägenheter, och vi behöver en förbättrad konkurrens så att vi får ned kostnaden för att hyra en lägenhet. 88 (): Om det är vice statsministerns svar får hon gärna vara populist för min del. För konstaterade också att andra- och tredjehandsmarknaden troligen kommer att fortsätta att vara omfattande åren framöver. Så länge som bristen kvarstår kommer många unga att vara hänvisade till att bo i andra hand. säger också i sin rapport att olagligheter som att ta ut överhyra och att hyra ut utan värdens tillstånd även fortsättningsvis kommer att vara vanligt i storstadsregionerna. Det kommer också att bli mer omfattande när konkurrensen ökar. De ungas situation på bostadsmarknaden kommer därmed att fortsätta att vara mycket osäker, långt ifrån önskemålet om ett eget kontrakt. Regeringen har dessutom spätt på utvecklingen genom att ta bort stödet för nyproduktionen av hyresrätter, vilket fått bostadsbyggandet att rasa när vi jämför 2007 med 2006. Därför vill jag upprepa min fråga: Vilket råd vill vice statsminister ge en bostadslös ung människa i ? 89 Näringsminister (): Om mer subventioner och planekonomi skulle vara svaret skulle det ha funnits ett överskott av lägenheter på marknaden, eftersom Socialdemokraterna ju har styrt . Så är inte fallet. Det är de felaktiga ingångarna som har skadat marknaden. Det visar också när de granskar bostadssektorn och byggsektorn. Vi behöver mer av konkurrens. Vi behöver mer av öppna gränser så att vi får en ökad konkurrens. Vi behöver mer av industriellt byggande så att vi får ned kostnaderna. I slutänden handlar det alltid om kunden. Det är klart att ungdomar har minst pengar att spendera på ett boende. Det gör att det är svårast för dem. Men möjligheten att få en bostad är kopplad till möjligheten att få ett jobb. Det är därför som vi har inriktat vår jobbpolitik på att unga ska få jobb. Det är därför som det är alarmerande att Socialdemokraterna tänker införa en straffskatt på unga efter . Vi sänker kostnaden för att anställa en ung. Det ökar möjligheterna för unga att få ett jobb och därmed också en bostad. Därmed var dagens frågestund med regeringen avslutad. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. 8 § (forts. från 6 §) Ändring i lagen om elcertifikat (forts. NU8) 91 (): Många pratar numera om klimatfrågan. Det påstås vara den stora utmaningen som regeringscheferna brottas med. Men har de verkligen förstått vad det handlar om? Vi har på oss att vända båten om vi ska klara det så kallade tvågradersmålet. Och visst uttrycker sig statsministrar och presidenter som om de menar allvar med att de verkligen vill nå målet. Det kan man förstå, eftersom ett misslyckande att nå tvågradersmålet innebär att obrukbara markytor på grund av torka och erosion breder ut sig i en sådan omfattning att det blir svårt att upprätthålla fred och ordning i den knapphetens skugga som då blir en global realitet. Jag brukar ställa mig frågan om ledarna verkligen har förstått varje gång vi behandlar konkreta politiska förslag där det skulle vara möjligt att skapa ett verktyg för att nå målet. När det är på väg att bli verkstad backar man nämligen . betänkande 8 är ett exempel på ett sådant tillfälle som liksom en hal ål glider oss ur händerna. Uppenbarligen har varken statsministern eller någon av partiledarna gett order om att här är klimatarbetet överordnat, eftersom hela betänkandet är så genomsyrat av ansträngningar att till varje pris slippa undan. Hur nära avgrundens brant måste vi stå för att klara av att ta relevanta beslut? Det kan man undra, som vi kan konstatera att är en väldigt . Så mycket närmare avgrundens brant kan vi knappast komma. Jag menar att det är ett nederlag av stora mått när ett betänkande som detta inte innehåller mer av vikt. Som påpekas i båda reservationerna från måste en reformering av elcertifikaten ha omställning som huvudsakligt mål. Alla tycks ha missat det centrala i IPCC:s budskap. Klimatfrågan är inte enbart en teknikfråga utan i främsta rummet en global demokrati- och solidaritetsfråga. Den fattiga delen av världen kommer inte att bromsa in sina försök att nå vår konsumtionsnivå förrän vi visar på allvar att vi är beredda att dra ned på vår belastning av jordens ekosystemtjänster. Visst, vi är ett litet land, men vi kan inte gömma oss bakom det. Vi tillhör de rikaste, dessutom de kanske mest lyckligt lottade på jorden. Om inte vi kan gå före och visa att det går att avstå, att det går att utvecklas, att det går att bygga en hållbar framtid, hur ska då någon annan någonstans kunna gå före och ta den investeringsbörda som det innebär att visa på allt det som måste göras ? Elcertifikaten behöver utvecklas. Det är vi överens om, men inte om hur. En möjlighet hade naturligtvis varit att utforma systemet så att den från kvotplikt undantagna elförbrukningen totalt sett hade minskat substantiellt. Det hade bidragit till att skynda på utvecklingen av mer förnybar el. Men då väljer regeringen i stället, och även Socialdemokraterna, att krama den elintensiva industrin. Varför minska trycket på de företagen att effektivisera och utveckla sin produktionsteknik? Vi vet ju att sådant tryck egentligen bara gagnar företagen på den globala marknaden. Med vilken logik är konkurrenskraft viktigare än klimatarbetet? , , , , och många andra länder som man kan räkna upp kommer inte att öka kraven på sina industrier om inte vi hos oss ökar trycket på våra. Man kan inte både äta kakan och ha den kvar. Vi kan inte förvänta oss att andra ska vidta åtgärder som minskar deras konkurrensfördelar om inte vi är beredda att gå före och sätta samma tryck på vår industri. Det är faktiskt bara med en rättvisare värld som vi kan undvika en global klimatkatastrof. Det är dags att börja inse det. Elcertifikaten får inte heller utformas så att de bidrar till att utarma den biologiska mångfalden och förstöra de ekosystemtjänster som vi alla är beroende av. luft, rent vatten, produktiva jordar, skogar och vatten är sådant som vi inte klarar oss utan. Att ny vattenkraft tilldelas elcertifikat är förödande, och det bidrar inte alls på något som helst sätt till en teknikutveckling. Effekten är i stället att ändliga resurser som levande produktiva vattendrag som till exempel Vojmån i riskerar att förstöras . Utan elcertifikat för ny vattenkraft skulle en sådan utbyggnad aldrig ha kommit på tal. Den av regeringen föreslagna förändringen av hur man beräknar vilken produktion som kan komma i fråga för undantag från kvotplikten bygger på ett försök att skapa någon sorts rättvisa. Men är det en överordnad och viktig fråga? Borde inte motivet för en sådan omfördelning i stället vara att försöka bidra till klimatarbetet i ökad utsträckning? Förändringen får konsekvenser, och det är inte självklart att alla är av godo. Ett exempel kan vara närodlat som efterfrågas av många konsumenter och som kan betyda väldigt mycket mindre transportarbete än den renodlat marknadsanpassade arbetsfördelning som på något sätt är helig. som enligt de nuvarande reglerna har kunnat begära undantag från kvotplikten kommer med de nya reglerna inte längre att kunna göra det. Detta innebär betydande fördyringar för den verksamheten, och sannolikt försvinner ett stort antal arbetstillfällen från landet. Är det så att de nya beräkningsgrunderna för hur vi definierar elintensiv produktion återspeglar hur väl olika branscher lyckas med sin lobbyverksamhet, är det bara ett typiskt fall av könsdiskriminering på arbetsmarknaden eller finns det andra motiv? Har det varit regeringens mening med förslaget att slå ut vissa näringar till förmån för andra? Det är inte en oväsentlig fråga. borde besluta om ett fastprissystem, likt det i , för teknikdrivande hållbar och förnybar energi. Vi borde undanta ny vattenkraft från certifikat och stegvis år för år minska möjligheten till undantag från kvotplikt. bör därför bifalla de två reservationerna från men för tids vinnande yrkar jag enbart bifall till reservation 1. Det är positivt att utskottet föreslår ett tillkännagivande om en samlad granskning av effekterna av alla styrmedel på energiområdet. Men det viktiga är hur man sedan använder kunskapen från en sådan granskning. Då får man inte glömma bort att huvudsyftet måste vara att nya förändringar stimulerar en omställning till klimatvänlig och hållbar energiproduktion så snabbt som möjligt. För övrigt, herr talman, anser jag att möjligt ska bygga dubbelspåret mellan och . 92 (): Jag vill börja med att be om ursäkt för att jag inte hann hit till kammaren när som fick tala före frågestunden påbörjade sitt anförande. Vi var nog många som inte var tillräckligt snabba i fötterna för att hinna hit till dess. Men jag hann i alla fall höra en bit av det. Vad vi ska ta ställning till här handlar om en ändring av hur man definierar undantag från kvotplikt för elcertifikaten. Det är alltså inte elcertifikatssystemet som sådant eller vad pengarna används till utan hur man definierar vilka som har fått det undantag som har funnits . Det lades för övrigt fast av den tidigare majoriteten där , och utarbetade de tidigare reglerna. Det är alltså en beställning från utskottet från som regeringen nu har återkommit med. Jag tycker att det är viktigt att vi har med oss det när vi funderar på varför denna fråga behandlas separat jo, därför att utskottet och sedan kammaren under den tidigare majoritetens tid har sagt att man vill ha den här förändringen gjord. Det handlar inte om att ta ställning till storleken på undantagen i sig, utan beställningen var att det skulle vara samma omfattning på undantagen el men att det skulle vara ett enklare system som är mer förutsägbart för företagen. Med det som kommer här definierar man inte undantaget på elintensitet i förhållande till försäljningsvärdet på de färdiga produkterna, som ju kan variera ganska mycket beroende på insatsråvarornas prisfluktuationer som kan vara väldigt stora, utan i stället på förädlingsvärdet som är ett mer mått på verksamheten i företaget som sådant. Man kommer också att kunna få undantag om man redan är definierad som elintensiv enligt lagen om skatt på energi. Då får man göra undantag med samma mängd el som man får enligt den lagen. Det här ger mer förutsägbara spelregler för de företag det gäller. Låt mig säga som så: Var man än drar den här gränsen, hur snävt eller hur brett undantaget är, kommer det alltid att finnas företag och verksamheter som hamnar precis innanför och andra företag och verksamheter som hamnar precis utanför. Det spelar absolut ingen roll var vi drar gränsen; den diskussionen kommer ändå att uppstå. Därför är det väldigt viktigt att det inte går till på det viset att det är de som har de skickligaste lobbyisterna som får hamna på insidan medan de som har något mindre skickliga lobbyister hamnar på utsidan. Det måste vara en relevant och objektiv bedömning. Det är också därför vi från majoritetens sida har sagt att självklart ska förändringen i sig utvärderas om den är praktisk och bra, men det kan ske först . Däremot vill vi ha en samlad analys av hur de olika styrmedlen påverkar den konkurrensutsatta elintensiva industrin, för elcertifikat och undantag från den kvotplikten är bara en begränsad del av den påverkan på företagens villkor som de här frågorna har. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. kan man när det gäller de långsiktiga spelreglerna fråga sig vilka besked oppositionen tycker att de lämnar med tanke på att de enbart i den begränsade frågan om hur man ska definiera undantagen har tre vitt skilda ståndpunkter. 93 () replik: Jag tänkte komma in där slutade om de långsiktiga spelreglerna. Det är klart att det är ganska enkelt att försöka komma ifrån frågan genom att skylla på oppositionen. Men tycker jag och jag tror att de allra flesta gör det, utom regeringen själv att regeringen med alla sina utredningsresurser har ett speciellt ansvar när det gäller att leverera framtida uppfattningar. Vi har hört under i stort sett hela den här mandatperioden att regeringen vill inbjuda till diskussioner och förhandlingar om en långsiktig energipolitik. Men vi har fortfarande inte sett någonting. Vi behandlar här elcertifikaten. Vi försökte på ett hovsamt sätt få in den frågan så att regeringen skulle ha möjlighet att leverera en utvidgning av elcertifikaten till de framtida kraven så att vi skulle kunna få behandla dem eller i alla fall . Men den frågan fick vi inte behandla. Den är skjuten av majoriteten i utskottet. pågår det lite runt om i landet rundabordssamtal, till exempel i , och alla ställer de krav på en blocköverskridande överenskommelse om den framtida energipolitiken efter 2010. När, , blir det någon diskussion, och när kommer propositionen? 94 () replik: Jag förstår att gärna vill föra en allmän energipolitisk debatt här, men det är faktiskt inte ämnet för dagen. Regeringen har levererat det av beställda förslaget till en ändring i lagen om elcertifikat och hur man ska definiera undantag från kvotplikten. Just att man har dessa utredningsresurser var väl en av orsakerna till att utskottet och sedan den gången det begav sig 2006 beslutade att man skulle begära detta av regeringen. Jag kan bara konstatera att alla de andra frågorna inte har med det här att göra. Det är väl rimligt att man först fastställer vilket mål för förnybar energi man vill ha, vilka tidsplaner och så vidare. Sedan arbetar man vidare med vilken roll elcertifikatssystemet ska ha i detta och vilka andra styrmedel och regleringar man ska använda för att uppnå de målsättningar man slår fast. är säkert väl medveten om att det inte är jag som kallar till de energipolitiska överläggningar som ska hållas. Jag kan därför naturligtvis inte ange något datum för när det kommer att komma en sådan inbjudan. Men det är klart och tydligt utsatt i budgetpropositionen att så ska ske. Vi kommer att ha många tillfällen att diskutera de övergripande energipolitiska frågorna. 95 () replik: Jag trodde kanske att vi skulle kunna föra en dialog om de här frågorna eftersom de är så avgörande för investeringsviljan när det gäller förnybar energi. Elcertifikaten, som det här betänkandet handlar om, har en väldigt väsentlig roll i den framtidsbedömning som marknaden ska göra innan man fattar sina investeringsbeslut. Det finns väl ingen som anser att vi ska minska andelen förnybar energi. Jag har i alla fall inte hört någon sådan uppfattning från regeringsmajoritetens sida. Det borde också vara i majoritetens intresse att få systemet med elcertifikat klart så att det harmoniserar med de framtida krav som behöver ställas. Jag trodde att vi skulle kunna diskutera det och att vi skulle kunna få något besked till marknaden om vad som ska gälla framöver. Jag trodde att som ordförande i utskottet kanske hade lite kontakter på andra sidan vattnet, men om vi nu inte kan få något besked om när en sådan här inbjudan kan komma måste det ändå ha förts en dialog om när propositionen på klimat- och energiområdet väntas. Den är också utlovad under en nära framtid. Hur nära är det? 96 () replik: Det står i propositionsförteckningen som jag tyvärr inte har med mig i talarstolen, och jag kommer inte ihåg exakt vilket datum som står där. Men det kan slå upp väldigt enkelt efter den här diskussionen. Det här betänkandet handlar om undantag från kvotplikten. Det ni socialdemokrater vill är att utvidga undantaget. Det skapar varken stabila spelregler för de företag som kan hoppas på att komma in under undantaget eller för dem som inte kan hoppas på det. Ju större undantaget blir desto dyrare blir det naturligtvis för de företag som inte är undantagna. Det skapar ju inte stabila spelregler över huvud taget. När det gäller utvidgningen av undantaget delar dessutom era samarbetspartier hur man nu ska definiera dem, det verkar vara lite oklart vilken relation ni har till resten av oppositionen inte alls er uppfattning i den här frågan. Vad är det för besked till en marknad om långsiktiga spelregler? Jag tycker att vi kan nöja oss med att konstatera att regeringen har gjort precis det som har begärt av den, nämligen kommit tillbaka efter utredande med ett förslag om hur man ska definiera de här undantagen på ett mer förutsägbart och stabilt sätt . Det kan börja gälla . Då har företagen de beskeden. 97 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslagen i näringsutskottets betänkande och avstyrker därmed Socialdemokraternas respektive motioner. Den svenska, internationellt konkurrensutsatta, elintensiva industrin ska värnas. Därför finns det undantag från kvotplikten på el för vissa elintensiva företag i lagen om elcertifikat. Förutsägbarhet är en viktig framgångsfaktor för våra svenska företag, som också framhäver. Vi måste ständigt arbeta för att skapa bästa möjliga förutsättningar. Därför lägger vi fram ett förslag om ändringar i lagen om elcertifikat. I lagen om elcertifikat finns en definition på elintensiva företag som ska fritas från kvotplikten. Syftet med undantagen från kvotplikten är att värna våra svenska elintensiva företag som verkar på den internationella, konkurrensutsatta marknaden. I den lag som finns nu definieras elintensiva företag utifrån antalet megawattimmar i förhållande till försäljningsvärdet. Det som har uppfattats som problematiskt med den nuvarande lagstiftningen är att försäljningsvärdet är beroende av priserna på råmaterial och därför mycket svåra att förutse. För att komma till rätta med denna oförutsägbarhet har vi nu tagit fram ett alternativt sätt att mäta elintensiteten. Det förslag till ny definition av elintensiva företag som föreligger bygger på mängden använd el i förhållande till förädlingsvärdet i stället för som i förhållande till försäljningsvärdet. Förädlingsvärdet definieras i det nya lagförslaget som skillnaden mellan den elintensiva industrins sammanlagda omsättning och sammanlagda inköp. Det vi uppnår med denna lagändring är att röja undan den oförutsägbarhet som det medför att basera definitionen på världens råvarupriser, som de facto blir resultatet när försäljningsvärdet är utgångspunkten. Vi kan då på ett mer ändamålsenligt sätt peka ut den grupp av elintensiva industrier som kan få undanta el vid beräkningen av kvotplikten. För att minska administrationen presenteras också ett förslag om att deklarationsskyldigheten till tillsynsmyndigheten tas bort från de elintensiva industrier som bara använder el som undantas vid beräkning av kvotplikt. Enligt den nya definitionen är ett elintensivt företag en industri som registreras för en elintensitet som i genomsnitt är per miljon kronor av förädlingsvärdet. Utöver de industrier som uppfyller kraven på använd energi per i förädlingsvärde får också el som används för ändamål som har fullständiga avdrag för energiskatt fritas från kvotplikten. Konsekvensen av lagändringen är, som tidigare nämnts, att bättre förutsägbarhet skapas och att nya gränsdragningar till vilken industri som hamnar inom definitionen uppstår. I förhållande till den nuvarande lagstiftningen kommer den nya gränsdragningen att medföra att färre företag hamnar i den grupp som fritas från kvotplikten.