prot · GV09122 · 2008-06-04 00:00:00 — Vi måste få in ett hälsofrämjande synsätt in i rehabiliteringsinsatserna, in i sjukvårdens uppgifter, in i äldreomsorgen. Det är aldrig för sent att börja leva ett mer hälsosamt liv. Bra kost, motion för både hjärta och hjärna och roliga aktiviteter tillsammans med andra främjar hälsa, behåller funktioner och håller sjukdomen på avstånd. Vi har årliga stimulansmedel på till kvalitetsutveckling inom äldreomsorgen, exempelvis till ett rikare socialt liv, bättre kost och snabbare rehabilitering. Utredningsförslagen kring lagen om valfrihetstjänster och sätter äldres självbestämmande och delaktighet i fokus. Också detta är centralt för hälsan, att få råda över sin egen vardag och få bestämma vem som ska hjälpa till med morgonduschen. Vi ger uppdrag till att presentera konkreta förslag för att förbättra äldres hälsa och livskvalitet. Den psykiska ohälsan ökar såväl hos unga kvinnor som hos äldre. Vi presenterar i propositionen ett program för färre självmord. Vår vision är att ingen ska behöva ta sitt liv. Utifrån att vi vet att det är människor i psykisk utsatthet av olika slag och ibland förenat med alkohol eller drogmissbruk som tar sitt liv vet vi att det finns ett antal saker vi skulle kunna göra för att färre skulle se det som den enda utvägen. Eftersom vi har den kunskapen uppfordrar det till åtgärder. En nollvision är det självklara. Vi måste kunna sätta in insatser innan så att ingen behöver ta sitt liv. Vi har bedrivit ett framgångsrikt folkbildningsarbete i för att kunna göra en bra insats, många av oss, när det gäller andningsuppehåll, att kunna stoppa en stor blödning, att kunna ge stöd åt en människa i chock. Det har räddat liv. På samma sätt menar jag att det är hög tid att vi startar ett folkbildningsarbete när det gäller själens hälsa. Det handlar om att våga fråga, att veta hur man förhåller sig när man möter någon med psykisk ohälsa, att våga tala om vår psykiska hälsa eller ohälsa lika naturligt som vi talar om vårt onda knä. Vi ska ta fram ett material för att förebygga självmord, en första hjälp för den psykiska hälsan. Det är ett folkbildningsarbete, och frivilligorganisationerna kan bli medarbetare också i detta. Vi ska ta fram förslag till utbildningsinsatser för att höja kompetensen hos personal som möter personer med självmordsproblematik. Vi ska göra händelseanalys av samtliga självmord för att upptäcka mönster och kunna se hur och var vi måste sätta in åtgärder för att förebygga. Låt mig helt kort nämna några ytterligare insatser i folkhälsopropositionen. Den dialog vi har startat med branschen om överviktsproblematiken permanentas för att få alla att dra åt samma håll vad det gäller hälsosammare kost och goda motionsvanor. Vi förstärker preventionsinsatserna mot tobaksbruk. Rökavvänjning måste finnas tillgänglig överallt. Förbättrad tillsyn krävs, inte minst mot den handel som faktiskt säljer tobaksvaror till varannan 15-åring . Hälso- och sjukvården är en viktig part i det förebyggande arbetet. Svensken har ett stort förtroende för läkare och sjuksköterskor som ger råd, mycket större än för politiker. Att sjukvården vågar tala om livsstilsfrågor som tobak och alkohol och skriva ut fysisk aktivitet på recept är centralt för en bättre folkhälsa. Vi ger stöd till hälsofrämjande sjukhus. I nästan allt vi gör räknar vi med ett gott samarbete med frivilligorganisationerna. De är med och bygger ett samhälle med mjukare hörn. Och finns det forskning som visar tydligt att både den som får en frivilliginsats och den som ger den mår bättre. Folkhälsa i meningen att såväl kropp, själ som ande mår väl kan aldrig uppnås bara genom det offentligas leverans av tjänster och ekonomisk trygghet. Frivilligrörelsens förmåga att bygga relation mellan människor är ovärderlig. Vi ger stöd till uppbyggande av en stödstruktur för frivilligcentraler. Det finns oändligt många fler förslag men tyvärr, av tidsskäl, kan jag inte gå in på dem. Men det är förslag som sammantaget gör skillnad i det långsiktiga bygge som folkhälsopolitiken utgör. 224 () replik: säger att folkhälsopropositionens förslag ligger på vetenskaplig grund. Jag tycker att det är väldigt svårt att hitta den vetenskapliga grunden när man till exempel myntar nya begrepp som samproblemsjukdomar. har hänvisat till en norsk forskare som heter som beskriver problem som kommer utifrån förändringar i samhället. kallade det för samhällslösta problem. Då blir jag ännu mer fundersam. Hur kommer det sig att regeringen inte kopplar till folkhälsopolitikens mål att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen? Det är ju grunden och huvudmålet. Det är bra med alla de förslag som beskriver för oss. Det är inget fel på dem, men det duttas väldigt mycket. Man kallar propositionen En förnyad folkhälsopolitik. Jag hittar märkliga saker där, som till exempel det här med samproblemsjukdomar. Det verkar som om det skulle ändra något eller betyda mycket för folkhälsan. Det berör inte alls i sitt anförande, men det finns beskrivet i betänkandet också. 225 Statsrådet () replik: Det är lite märkliga randanmärkningar som en del av oppositionens partier har när det gäller den här propositionen. Målet är tydligt beskrivet. Målområdena ligger där. Vi ändrar rubriceringen därför att de tidigare skapade mycket förvirring om de var mål i sig eller om de beskrev ett målområde. Den kritiken har framkommit, och det är anledningen att vi gör den förändringen. När det gäller begreppet samproblemsjukdomar, som jag förstår vållar stor oro och där hon inte tycker att hon förstår av som menas, finns det faktiskt en beskrivning på s. 33. Det vore bra om läste propositionen. Där står det ganska tydligt att det handlar om psykosomatiska eller psykosociala problem. Det kan exempelvis vara sådant som går att relatera till det samhälle vi lever i, att vi upplever mer stress i den samhällsbild som finns , att mycket av den kroniska tröttheten går att relatera till det omgivande samhället och så vidare. nämnde en professor som har den här begreppsbildningen. Jag tycker att det är någon stor fara med att introducera ett nytt begrepp när vi ger en förklaring. Det finns alldeles utmärkt beskrivet på s. 33. Jag rekommenderar att läsa där. 226 () replik: Jag har den sidan framme, men jag tycker att det är något fel med psykosomatiska problem. kallar man det för samproblemsjukdomar. På den sidan finns också andra sådana här lite märkliga beskrivningar som jag inte vet hur man kommit fram till, till exempel att har man alltmer uppmärksammat möjligheten att upplevelsen av stress beror på att våra existentiella behov inte är tillgodosedda. Det är en intressant beskrivning, men det sägs inte varifrån den här beskrivningen kommer och vad man egentligen menar med den. Jag ska också passa på att fråga om Nationella hjälplinjen. Som hörde tog jag upp den med . Just med tanke på nollvisionen när det gäller självmord är det viktigt att de resurser som finns i samhället används. Nationella hjälplinjen har utvärderats av och visar goda resultat. Sedan hoppas jag också att hinner kommentera hivpreventionen och andra sexuellt överförbara sjukdomar. Regeringen satsar endast 145 miljoner . Det är samma summa som har funnits tidigare. I realiteten är det mindre pengar. Är inte orolig över att pengarna inte räcker till behoven? 227 Statsrådet () replik: Begreppen finns väl förklarade. Den forskning som vi använder som utgångspunkt finns naturligtvis även om vi inte kan skriva ut hela forskningsrapporterna och inte heller anger var vi har hämtat uppgifterna. Det är grunden för hela den folkhälsopolitiska propositionen att vi naturligtvis använder befintlig forskning och tillgängliga forskningsresultat när vi beskriver hur situationen ser ut och den kunskapsgrund som finns. Det är grundläggande i hela det arbetet som vi bedriver på på alla politikområden. Vi återvänder ständigt till det. Jag kan ibland känna lite vanmakt över att vi inte har kommit längre med att arbeta utifrån evidens och beprövad erfarenhet på det sociala området. När det gäller Nationella hjälplinjen kan jag ge positiva besked. När vi nu prioriterar det preventiva arbetet inom det här området är Nationella hjälplinjen en av de delar som måste vara väl fungerande. När det gäller hivprevention är det inte endast 145 miljoner som satsas. Det är faktiskt hela . Det är mer pengar än hela den folkhälsopolitiska satsning som vi nu gör med nya pengar. En så stor insats som 145 miljoner gör vi inte på något annat preventivt arbete riktat enbart mot en diagnos. Det är en väldigt stor satsning. försöker jag att se till att vi använder de här pengarna på bästa sätt. Vi sluter avtal för merparten av pengarna med Kommuner och Landstingen . har vi talat om för dem att det centrala är att se till att smittskyddet ökar och att vi har möjlighet att få till stånd ett bättre smittskydd för att hejda klamydiasmittan och hivsmittan. Det är ett av de prioriterade områden som Kommuner och Landsting nu har fått i uppgift att satsa på. Dessutom har vi väldigt många uppdrag just nu som håller på att iscensättas via . 228 PER () replik: Hur ska man prata om detta för att det ska bli rätt ämne? Uppenbarligen var mitt anförande lite halvroande, för jag hörde att statsrådet skrattade. Jag ska säga så här: Saker och ting hänger ihop. Det kan vi konstatera av de inlägg som har varit här. Vi kan se hur de socioekonomiska skillnaderna spelar en väldigt stor roll för folkhälsan. som vi står här och säger att det har en stor betydelse drivs det via andra utskott och andra delar igenom förslag som bygger på skillnaderna i samhället. Det gör mig lite bekymrad. Om man tänker utifrån ett holistiskt synsätt och statsrådet påpekade att allting hänger ihop, kropp, ande och så vidare är det viktigt att man tar ett helhetsgrepp och känner att man är med på banan oberoende vilket politikområde vi pratar om. Det är viktigt att vi har en inriktning. Ingen ska behöva ta sitt liv. Nej, det är alldeles rätt. Det är ett stort misslyckande varje gång någon människa tar sitt eget liv. Det finns mycket stöd och hjälp i samhället för att mildra och lätta för folk som har det bekymmersamt. Jag tänkte bara påpeka att vi satsar lite mer pengar på psykiatrin än vad regeringen gör, ungefär 1,4 miljarder mer . Det är lite intressant, för jag tror, precis som statsrådet pekar på, att det krävs insatser. I samma andetag kan jag konstatera att man frös statsbidragen till landstingen och kommunerna, vilket i sin tur ledde till att delar som är ytterst viktiga för landstingssektorn blev lite hämmade. Frågan är: Hur hänger det ihop? Borde man inte ha tänkt holistiskt över hela linjen? 229 Statsrådet () replik: Tack för frågan! Den var ganska vid. Jag vet inte riktigt hur jag ska fånga in den. Men låt mig säga ungefär så här: De sammanhang som Per tar upp är ganska väl utvecklade också i den folkhälsopolitiska propositionen. Läs till exempel på s. 49 där vi skriver så här: Ekonomisk och social trygghet är en av de mest grundläggande förutsättningarna för en god hälsa på lika villkor. En hög sysselsättningsnivå som möjliggör för människor att försörja sig genom eget arbete är grundläggande för ett välfärdssamhälle. är det viktigt att det finns ett fungerande socialförsäkringssystem som träder in i livet då sjukdom, olyckor och arbetslöshet drabbar individen. Vi har den här holistiska synen. Och en av de mycket fundamentala, grundläggande lösningarna är ju att vi behöver fler som kommer i arbete. Det är precis det som har hänt. Vi har slutat att beskatta låginkomsttagarna i det här landet högst av alla länder, vilket ni gjorde under er regeringsperiod. Vi har lättat på beskattningen för låginkomsttagare och för medelinkomsttagare just för att de ska kunna ha en bättre ekonomisk situation. Det hänger ihop. Ekonomi hänger ihop med hälsa. Så är det. Det är därför som vi tycker att det är centralt att arbeta på att också kunna behålla mer av sin inkomst. När det gäller psykiatrin är det jättebra att Socialdemokraterna nu satsar. Dessvärre gjorde ni inte det i majoritetsställning i någon större utsträckning, utan psykiatrin har varit ett eftersatt område. Vi har påbörjat ett förbättringsarbete där som är väldigt centralt och viktigt, därför att tillgängligheten är en sådan viktig faktor. Inte minst för barn och unga som behöver hjälp är det av vikt att det inte är milslånga köer där man får vänta . Det här är ett arbete som kommer att ta tid. Det tror jag att både ni och vi inser. Men vi har börjat vända på skutan och det är ett väldigt centralt och viktigt arbete som behöver fortgå , skulle jag vilja säga. 230 PER () replik: Risken är att det nästan blir en allmänpolitisk debatt utifrån det här. Då kan man bara hänvisa till debatten som var innan vår debatt. Jag fördjupar mig inte mer i det. Apropå psykiatrin vill jag peka på att blev klar . Visst var det så? Där lades det fram en mängd bra förslag. Den utredningen sattes väl i sjön av någon. Jag tror att det var vi för att se till möjligheterna till satsningar . Jag var inne på och pratade lite om en annan del. Hur ser på utvecklingen av skolhälsovården, barns och ungas möjligheter att få stöd och stöttning där? Uppenbarligen är det så att om man har en problembild utifrån hemmiljön krävs det extra mycket av de miljöer som finns runt omkring. Dels har vi förskolan, dels skolan. När det gäller kopplingen skolhälsovård, BUP och den typen av utveckling, ser du möjligheter eller hur tänker du kring det? Jag anser att det skulle behöva satsas kraftigt på den utvecklingen eftersom det, som jag hänvisade till , i de andra delarna blir en del försämring. Då är det extra viktigt att vi tar hand om barnen. Du pratar om föräldrastöd. Det kanske är så att vi skulle behöva ytterligare stödfunktioner för de vuxna. Jag vet inte riktigt vad man borde kalla det. Det är en mängd människor som mår dåligt . Det är en mängd människor som mår ännu sämre efter beslutet . 231 Statsrådet () replik: Jag tror att det efter beslutet är väldigt många fler som kommer att känna sig lättade och glada. De kommer att veta att de kan få snabbare hjälp när de drabbas av sjukdom, att det faktiskt är någon som lyfter på luren, ringer och säger nu ska vi titta på dina bekymmer, kom hit , i stället för att ingen hör av sig , alla de här fallen som vi har sett radas upp inte förrän man får ett erbjudande om förtidspension. Det är ju det vi bryter . Det är därför hälsan kan bli en positiv faktor också i den här problematiken där vi har sett utanförskapet växa. Jag tror att många kommer att välkomna beslutet som kommer att tas också i det här avseendet. Det finns två positiva beslut som kommer att fattas . I fanns många förslag. En hel del av dem har vi effektuerat. Flera kommer vi att återkomma till. Det arbetet är inte på något sätt fullföljt . Vi räknar med att kunna göra mer satsningar inom psykiatrins område. När det gäller skolhälsovården kan jag bara hålla med om att det är en central och viktig del. Den har varit det . Att det inte står så mycket om den här beror på att det naturligtvis kommer förslag från ett annat departement på det här området. har också tydligt talat om den viktiga roll som skolhälsovården spelar. Vi har naturligtvis ett samarbete. Men det är anledningen till att vi inte skriver så mycket om detta i den här propositionen. Men det kommer också. Vi försöker säkra upp på alla sätt. Men det som tillförs och som är nytt här är ju föräldrastödet, därför att vi ser föräldrarnas möjligheter som så centrala och vi vill ge dem det stödet i den här viktiga uppgiften. Där finns det en hel del annan kunskapsgrund än det fanns för bara som gör att vi måste sätta in det här nu när vi vet att detta är en framgångsfaktor för att ge barn en säker och trygg uppväxt. 232 () replik: Det var väldigt intressant att lyssna på . Jag vill börja med att fråga varför man inte har gjort någon remissrunda, vilket brukar vara vanligt när man lägger fram förslag till . Det är också intressant att se hur man försöker bemöta vår kritik av hur man grundar det här i folkhälsovetenskaplig forskning. Jag skulle vilja veta vilken vetenskaplig grund följande uttryck bygger på: Folkhälsan bör ha mänskliga behov av integritet och valfrihet som grund. Var finns det vetenskapligt stöd för det? Jag ställde också tidigare här i kammaren frågan kring bestämningsfaktorer, skrivningarna som finns i kap. 3.5 om uppföljning och utvärdering av folkhälsoarbetet. Min konkreta fråga inom det området är: Anser att man inte ska fortsätta utvecklingsarbetet inom målområde 6 En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård med bestämningsfaktorer och indikatorer, eftersom det nu inte finns några sådana inom det området? Min tredje fråga handlar om kopplingen mellan klimat och hälsa, som jag tog upp i mitt huvudanförande men som inte berörde i sitt anförande om vilken analys regeringen har gjort av de kommande klimatförändringarnas påverkan på hälsan. 233 Statsrådet (): Eftersom det går fortare att framställa frågor än att framställa svar, om man ska hinna utveckla dem lite, kanske jag inte hinner med allt. Men jag beundrar uthållighet i debatten, efter att ha deltagit i den förra debatten också. Låt mig säga det. Glömmer jag något nu får du återkomma. Jag börjar med indikatorerna som det har varit en förfrågan om från flera personer som har deltagit i debatten innan. Låt mig säga att vi är en regering som har arbetat otroligt mycket med att försöka få fram indikatorer på en mängd olika områden inom den sociala sektorn därför att det var en fullständig avsaknad. De finns inte. Vi har börjat jobba med det. Vi är långt framme nu när det gäller äldreomsorgen. Det återstår en del när det gäller den övriga sociala sektorn, men vi jobbar med det inom alla områden. Det är självklart så att indikatorer är mycket viktiga också för att man ska kunna följa upp folkhälsans arbete. För mig är det en självklarhet att vi måste ha indikatorer som är uppföljbara, där vi kan mäta hur arbetet fortskrider. Det innebär att vi självklart kommer att använda oss av dem också i fortsättningen. Sedan behöver man också göra mer kvalitativa utvärderingar. Men de mer kvantitativa måtten, som ändå försöker vara lite kvalitativa, är centrala och viktiga. När det gäller förfrågan innan om hälsofrämjande hälso- och sjukvård är det faktiskt så att fick ett uppdrag som de inte riktigt fullgjorde den gången, så de har fått det en gång till och kommer att göra det här i samband med att de också utarbetar riktlinjer för att kunna följa levnadsvanor. De slår ihop de arbetena. Också det kommer att fullgöras. För mig är uppföljningsarbetet centralt, att ha indikatorer som gör det mätbart är väldigt centralt på alla politikområden. Att det inte har funnits någon remissomgång beror helt enkelt på att det inte fanns några utredningar gjorda på folkhälsopolitikens område. Vi var angelägna om att lägga fram en proposition utifrån det anslag som vi har att förfoga över och faktiskt låta också ta ställning till det vi föreslår anslagsmässigt. 234 () replik: Det gläder mig ändå att folkhälsoministern inser vikten av att jobba med indikatorer. talare från regeringspartierna har kanske inte riktigt förstått den delen av folkhälsopolitiken. Det kanske snarare är det som det handlar om. Det är också bra att har fått det uppdraget igen att jobba med den biten. Det är angeläget att följa arbetet om vad som är verksamma metoder. WHO har ett antal gånger tryckt på att man måste jobba mer hälsofrämjande, att det inte enbart handlar om hälso- och sjukvården utan att det är de övergripande strukturerna som är avgörande. Jag kommer då in på ytterligare frågor. Men jag kan inte låta bli att bara konstatera hur man har fördelat skrivningarna i texten. Jag har roat mig med att räkna hur många sidor som har skrivits om de olika målområdena. Målområde 3, Barn och ungas uppväxtvillkor, fick flest antal sidor. Det var tio sidor eftersom det där finns konkreta förslag. Men Hälsa i arbetslivet fick en och en halv sida i folkhälsopropositionen. Det är anmärkningsvärt med tanke på att vi har diskuterat socialförsäkringsförslaget, som kommer att leda till en ökad ekonomisk stress. Ekonomisk stress är en riskfaktor, inte en friskfaktor. Jag har ytterligare en fråga om införselkvoter. nämnde i sitt anförande rattonykterhet. Det finns en färdig utredning, SOU 2006:72, om alkolås. Vi har lagt fram ett yrkande om att ta med denna fråga. Det har inte majoritet velat bifalla, men jag undrar om tittar på utredningen så att det kommer ett förslag. 235 Statsrådet () replik: Frågan om alkolås ligger hos , om jag inte missminner mig, på trafikområdet. Jag vill gärna hinna besvara frågorna. Jag tar dem lite rapsodiskt och snabbt. Målområdenas olika omfång beror naturligtvis på att på en del målområden har förslag lagts fram från andra departements synvinklar. När det gäller arbetslivet har det funnits massor av förslag om möjligheten att få ett arbete. Det är en så stark korrelation mellan tillgång till arbete och hälsa. Vi har nystartsjobben och jobb- och utvecklingsgaranti. Det finns hur många förslag som helst som faktiskt har varit oerhört positiva på området. Det gör att vi skriver kort om det. De nya förslag som vi presenterar skriver vi mycket och omständligt om för att förklara dem i detalj. Det är förklaringen till att det ser så olika ut. Det finns fler departement som jobbar med folkhälsopolitiska frågor. Vi skriver inte uttryckligen om kopplingen klimathälsa. Det är en pågående fråga. Jag menar att vi fortfarande har för lite kunskap om detta. Vi har sett vissa trender och tendenser, till exempel att sorkarna blev fler och att sorkfebern ökade därför att det var en förhållandevis mild vinter. Här kommer många nya faktorer. Här finns skäl till analyser för framtiden. Det här är en folkhälsoproposition som försöker ta upp så mycket som möjligt, men vi kan inte täcka in riktigt allt av det arbete som pågår på departementet. Sedan var det frågan om valfrihet och integritet. Jag är förvånad över om , som är så bevandrad i folkhälsopolitiken, har missat att det finns ett starkt samband mellan möjligheten till inflytande, självbestämmande över sitt eget liv, att råda över sin egen vardag och hälsa. Det finns nog dokumenterat i åtskilliga forskningsavhandlingar. Jag kan säkert plocka fram ett antal sådana om det skulle vara av intresse, men det är väl en stark och stor självklarhet. 236 (): Mitt anförande kommer verkligen inte att vara evidensbaserat. Det säger jag till . Det kommer att vara helt annorlunda. Jag hoppas att du inte blir ledsen. gjorde jag en resa i . Jag besökte ett femtiotal äldreboenden . var det öppet hus för allmänheten, och jag ledde ett dialogseminarium. Publiken bestod av kvinnor i alla åldrar, men mest var det medelålders och äldre kvinnor. De satt i grupper runt runda bord. En fråga ställdes till dem: Vad är hälsa för dig? Efter en stunds resonerande runt varje bord började svaren att ramla in på frågan: Vad är hälsa för dig? Hälsa för många var att få sjunga och dansa, promenera, arbeta i trädgården, vara i skogen, simma, cykla. Hälsa för många var också att ha ett djur, en hund, en katt. Någon beskrev att höns var höjden av lycka och hälsa, att hämta färska nyvärpta ägg. Hälsa var också att få vara med barnbarnen, att inte bli bortkopplad från familjen trots att man hade blivit gammal. Att ha någon att leva för var hälsa. Att läsa, att få ha tystnad omkring sig var också hälsa. Att ha vänner, framför allt en , var en bekräftelse och försäkring på god hälsa att inte behöva vara ensam. Fast någon tyckte förstås att det var skönt att få vara ifred ibland, att få sova ut. Det var framför allt de yngre kvinnorna som tyckte att det var skönt att få sova. De var trötta. Någon sade att hälsa för henne var att få åka till utan att ha gubben med. Det var många olika typer av hälsa. För många äldre kvinnor var hälsa också att gå upp och kunna ta på sig kläderna själv. Det tyckte jag var starkt.