prot · GV0953 · 2008-01-17 00:00:00 — Vi måste se till att på ett annat sätt än nyttja den regionala rådgivningen därför att unionen är mycket större än vad den var när vi fick den gemensamma fiskeripolitiken. De rådgivande organ som vi har i vår del av har visat sig fungera alldeles utomordentligt. Detta bör tas efter i andra delar av unionen, likväl som vi ska nyttja dem på ett betydligt mer kraftfullt sätt än vad vi har gjort så här långt. 48 (): Tack, jordbruksministern, för svaret! Det var fint att höra att du har den inriktningen och visionen. Låt mig då fråga på vilket sätt vi kan driva på eller ta initiativ för att få till stånd en mer djupgående och omfattande reformering och översyn av den gemensamma fiskeripolitiken. Kan det till exempel vara möjligt att göra det i samband med det svenska ordförandeskapet, även om det skulle vara ännu bättre om det kunde ske tidigare? 49 Jordbruksminister (): Vi driver på för att inom ramen för den överenskommelse som finns göra förändringar och förbättringar på olika områden. Den totala politiken kan vi tyvärr inte se över , men även måste vi göra en hel del. Det jag närmast kan peka på i den här diskussionen är att vi har fått ett antal förvaltningsplaner. Vi har fått en för ålen, och vi har fått en för torsken. Det är bra. Vi arbetar vidare på förvaltningsområdet. Vi måste se till att få förvaltningsplaner för vattnen totalt sett och inte bara för arter. Vi måste också se till att fortsätta att utveckla selektiva redskap så att vi inte plockar upp fisk som är hotad eller sårbar på något sätt. Vi ska plocka upp bara det vi har kvoter för och som ligger inom biologiskt säkra gränser. Vi kan också försöka med till exempel havdagar. Vi kan försöka införa individuella kvoter så att ägaren blir mer rädd om fiskeresursen. Det var några exempel. Fri entré för vuxna på statliga museer 50 i (s): Jag har en fråga till kulturministern. Den socialdemokratiska regeringen införde fri entré på våra museer åren 20052006. Det blev, som vi vet, en succé. Antalet besökare ökade med . Vuxna med barn kunde besöka museerna. Vi vet att det betyder mycket att kunna göra ett återbesök. Att kunna besöka ett museum då och då ger mer än ett enda långt besök. Nya grupper besökte våra museer, och lågutbildade gick också dit på kanske ett första besök. ser vi att besöksantalet har gått ned. En och en halv miljon besök har registrerats. Det är en minskning på . Museipedagogerna har ersatts av personal vid vändkorsen. Är kulturministern beredd att ompröva beslutet att införa entré för vuxna? 51 Kulturminister (): Tack för frågan. Den är inte ny. och jag har diskuterat den tidigare. Nej, jag är inte beredd att ompröva detta. Frågan har diskuterats i . Man kan få intrycket att fri entré är något som har funnits . Så är det inte. Det var som den socialdemokratiska regeringen hade det som kallades fri entré, eller rättare sagt förbud för de statliga museerna att ta betalt. Det var till en kostnad av för 19 museer. Våra museer har stora behov, och vi måste prioritera. Vi har valt att prioritera vård av samlingarna men också utökade möjligheter för barn och unga att ta del av alla utställningar. Det var inte så tidigare. Då fick man betala för specialutställningar. Det behöver barn och unga upp till inte göra . 52 i (s): Jag vill då påpeka och jag tror att ministern håller med att föremålen inte tillhör regeringen, inte oss i oppositionen och inte heller museerna. De tillhör invånarna i vårt land. Jag anser att de via skattsedeln har betalt för att på våra statliga museer se och uppleva det fina med begreppet museum. I regionerna, i bland annat min egen region längst i söder, har man redan haft fri entré på regionmuseerna. Jag kan här se paralleller med hanteringen av En bok för alla. De grupper av människor som i vanliga fall inte läser en bok eller besöker museer drabbas av prioriteringarna, där skattesänkningar går före tillgängligheten. Till och med har ändrat sig i frågan och ställer sig nu bakom vårt förslag om fri entré på statliga museer även för vuxna. Det är så även utomlands i till exempel och . Jag vill därför ställa en följdfråga till ministern: du inte med om att just tillgängligheten är en viktig aspekt? 53 Kulturminister (): Jag anser absolut att tillgängligheten är viktig. Det handlar inte alltid bara om fri entré. Tillgänglighet är mycket. Det är bland annat fråga om museipedagoger, som mycket riktigt påpekade. Vi ska också komma ihåg att ett stort antal museer trots att de tar entré har ökat sitt besöksantal. Friluftsmuseet är ett exempel. i är ett annat. Det gäller även och . Det är inte alltid kopplat enbart till pengar. 54 (): Jag har en fråga om rovdjur. Jag är fullt medveten om att jordbruksministern inte har huvudansvaret för frågan, men jag vet att hans kunskaper är breda och stora och att han delvis är inblandad. Därför ställer jag frågan till . Långt in var det varje bys skyldighet att ha en varggrop för att hålla vargstammen på en rimlig nivå. I de mellansvenska länen hörs oroliga röster om vargstammens numerär. Det sägs att om inga åtgärder vidtas kommer situationen att förändras jämfört med de förutsättningar som ges i , som ska komma hit. Målet för antalet vargar som har fastställts av har redan nåtts. Det har varit demonstrationer i och i frågan. Kommer regeringen att vidta några praktiska åtgärder, jordbruksministern, eftersom det inte går att säkerställa att antalet vargar blir det vi har bestämt utan kommer att öka? Jag läste på Svensk Jakts hemsida att man trodde att det skulle avskjutas 60 vargar . 55 Jordbruksminister (): Den fråga som tas upp behandlas i det här fallet närmast av . Utredningen innehåller förslag till hur de stora rovdjuren ska förvaltas när vi har nått upp till de delmål och ibland mål som har slagit fast. Denna utredning, som är överlämnad till regeringen, kommer att remissbehandlas. Därefter blir det en sedvanlig beredning av förslagen och möjligen en proposition om de frågor som tas upp av . 56 (): Tack för svaret! har en framtid som diplomat. Det var ett diplomatiskt svar! Detta är naturligtvis en nollfråga här i huvudstaden, men jag lovar att den under valrörelsen var outstanding från och norrut. Det var en fråga som dominerade hela valrörelsen. av landets yta hyser av det totala antalet vargar. På Svensk Jakts hemsida skriver man om 5060 vargar . Det gäller att vi är snabba här i , så att det inte blir 120 man ska skjuta och så vidare. Jag vill höra om diplomaten kan säga lite mer om vad han tror om det här. Det gäller också möjligheterna för att fatta snabbare beslut om skyddsjakt än man gör när byråkratin ska mala mot . 57 Jordbruksminister (): Apropå diplomati bereder vi i vårt beslutsfattande ärenden i den ordning som vi har kommit överens om att vi ska göra. I det här fallet har vi kommit så långt nu att vi har ett utredningsmaterial på regeringens bord. Vi kommer att låta organisationer och enskilda, länsstyrelse och liknande, tycka till om materialet för att se om det finns något vi behöver komplettera med och vilka förslag man tycker är adekvata och som vi ska arbeta vidare med. När den omgången är genomförd kommer det möjligen en proposition. Vad jag däremot kan lova är att vi ska besluta någonting i den del som beslutade om , nämligen den tillfälliga skyddsjaktsparagraf som är införd i lagstiftningen. Det handlar om möjligheten att avliva rovdjur även utanför hägn om de skadar så kallade hemdjur. Den lagstiftningen gäller bara till , och både regeringen och sedermera måste ta ställning till hur vi tycker att den har fungerat. Detta måste vi göra före . Det sydsamiska kulturcentrumet Gaaltije 58 (): Min fråga handlar om framtiden för det sydsamiska kulturcentret i , . Kultur- och informationscentret har funnits , tror jag. Invigningen hölls i början på 1999. Centret finansieras bland annat med medel från oftast i projektform. Gaaltije är samiska och betyder källa på svenska. Centret har syftet att vara just en källa till kunskap om samerna runt om i samhället och en plats för dem själva där de kan stärka den samiska kulturen. Man har kommit till en punkt där finansieringen har tagit slut, och man kommer troligtvis att vara tvungen att lägga ned verksamheten . Jag tror att det här är kulturministerns bord. Jag vill fråga henne hur hon ser på denna situation och om hon är beredd att vidta åtgärder för att Gaaltije även ska kunna fortsätta sin viktiga verksamhet. 59 Kulturminister (): Jag måste säga att den frågan inte ligger på bord i alla fall inte . Vi har inte mött den. Jag vet inte om sameminister är bättre informerad än vad jag är. Annars lovar jag att vi gärna återkommer i frågan. Tyvärr har jag inget svar för dagen. 60 (): Jag är förvånad över att kunskapen om en sådan viktig verksamhet är så dålig i regeringen. Jag borde ha ställt frågan till , som är sameminister. Gaaltije bedriver en viktig verksamhet som inte bara är viktig för samerna utan även för oss. Detta är ett gemensamt kulturarv. Den förståelse som vi behöver ha för samernas kultur är mycket sämre än vad den borde vara . Gaaltije har bedrivit sin verksamhet . Man gör det i olika kulturprojekt. Man arrangerar konserter, utställningar och viktiga debatter om samiska frågor. När verksamheten var som störst och hade sin mest omfattande form var man nio personer. vet man inte hur framtiden kommer att se ut. Man kommer troligtvis att vara tvungen att lägga ned verksamheten . Jag tycker att vi borde värdera de här personernas arbete och Gaaltijes verksamhet mycket bättre och mycket högre. Vi borde värdesätta den. Regeringen borde öka sin kunskap, och man borde även överväga om man inte ska ha en fast finansiering för den verksamhet som bedrivs. Vad är regeringen beredd att göra? 61 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag ansvarar för minoritetspolitiken i vårt land. Eftersom kunskapen om hur de här frågorna är fördelade är så liten hos många blir det också så att frågorna kan hamna mellan stolarna och att man ställer frågor till fel statsråd. Vi jobbar just nu med en minoritetspolitisk proposition. I det arbetet fortsätter jag den tradition som jag tror att min företrädare bedrev med att träffa de olika minoritetsgrupperna. Jag har hunnit träffa romer. träffar jag sverigefinländare, och snart kommer jag också att träffa samerna. Tanken är att vi i dialog och samförstånd ska kunna bygga upp denna proposition så att den innehåller det som minoriteterna själva anser är viktigt att politikerna och regeringen satsar på. Jag kan inte ge exakt besked om Gaaltijes framtid, men jag utgår ifrån att samerna i mitt samtal med dem kommer att lägga fram den typ av frågor som är viktiga för dem. Mitt svar är att vi återkommer med svaret i den minoritetspolitiska propositionen. 62 (): Min fråga går till statsrådet för övergripande frågor. Konsekvenserna av den förda politiken blir allt tydligare. Det är fler som får arbete. Statsfinanserna är i ett utmärkt skick. Allra trevligast är att allt färre är sjuka eller förtidspensionerade. Icke desto mindre eftersom detta är den första frågestunden på det nya året vill jag ställa en fråga som rör de 208 interpellationer som gällde infrastrukturinvesteringar . Det gäller hur denna regering ska klara ut det vid det här laget mycket stora underskott som finns på och område. Det rör sig i storleksordningen tillsammans om nästan . Jag undrar: Har regeringen någon strategi för detta? Det tror jag är någonting som efterfrågas från till . 63 Utbildningsminister (): Tack för frågan! Just därför att det handlar om så enorma belopp blir frågan central för riksdag. Jag tycker att det finns ett par saker att påtala när det gäller varför det har blivit så här. Det ena är att under den förra regeringen fanns det över huvud taget inte någon koppling mellan de löften som gavs när det gäller infrastruktur och beredvilligheten att i nästa steg finansiera de löftena. Det uppstod stora svarta hål gång på gång. Inte minst gäller det de löften som avgavs till alla möjliga regioner alldeles före valet . Detta saknade ekonomisk täckning. Det andra är att det är uppenbart att vi måste se över planeringsprocessen på dessa infrastrukturmyndigheter i . Varför är det så att projekten alltid blir dyrare och dyrare för varje ny prognos som kommer? När man planerar ett projekt kostar det en viss summa. När det sedan är klart kostar det mer. Det är mer regel än undantag. Detta är inte acceptabelt, och det måste också ses över. Att detta behöver ses över är en av anledningarna till att infrastrukturpropositionen är framskjuten . Vi måste skapa grepp över de kostnadsstegringar som har skett. 64 (): Jag tackar statsrådet för det. Vi kan vara överens om hålen. handlar det om vad den nya regeringen tänker göra. Såvitt jag förstår har man tvingats skjuta fram propositionen till på den här punkten. Hur går det med de projekt som har satts i gång? Det är många runt om ute i landet som undrar. Kan de fullföljas, eller kommer vi inte att kunna bygga de sista kilometerna av de här projekten? 65 Utbildningsminister (): Det är klart att det måste lösas på ett eller annat sätt. Projekt som är igångsatta och som nästan är färdiga måste naturligtvis färdigställas. Men ingen bygger utan att få betalt, så kommer att bli tvungen att skjuta till medel i en eller annan form. Att vi måste skapa ett grepp över detta innan vi fattar nya beslut som skulle kunna innebära nya svarta hål är skälet till varför det hela är framskjutet . Svaret på den fråga som ställer om vad regeringen tänker göra och vilka förslag som läggs fram kommer när vi lägger fram den här propositionen. Vi behöver ytterligare på oss därför att det har varit så illa skött förut av den föregående regeringen. Jag vill också säga att vi är kritiska mot de myndigheter som lämnar in en kostnadskalkyl som sedan stegras i nästa prognos. Det är inte acceptabelt. Har bestämt en ekonomisk ram för en viss sak ska den gälla. Det ligger både i regeringens och i intresse oavsett vilken regering vi har i det här landet att de beslut som fattar ska fullföljas av våra myndigheter. Nordiskt samarbete för minskning av gränshinder 66 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet i hennes egenskap av nordisk samarbetsminister. presenterades en första avstämning av arbetet i den svensk-danska arbetsgruppen för gränspendlarfrågor. Arbetsgruppen är ett bra initiativ som jag är övertygad om kommer att underlätta rörligheten i . sedan besökte jag Ravigruppen i . är ett lokalt samarbete mellan , , Arbetsförmedlingen, polisen och andra myndigheter i och deras finska motsvarigheter i Tornio. Det stod klart att behovet av att undanröja gränshinder är stort i den integrerade staden , men även i övriga delar av gränstrakterna mellan och . Därför vill jag fråga samarbetsministern om det inte finns skäl att initiera en motsvarande arbetsgrupp för arbetet mellan och eller på annat sätt initiera ett arbete för att eliminera gränshinder. 67 Statsrådet (): De nordiska frågorna ligger högt upp på dagordningen. Jag upplever att de blir alltmer aktuella. har tagit över ordförandeskapet för . Vi har också levererat en arbetsplan, ett program för vad som ska göras och åstadkommas under det här året. Gränshinder, globalisering, klimat och samverkan är några av de teman som vi kommer att arbeta hårt med. De svenska och danska arbetsmarknadsministrarna beslutade om ett sådant samverkansarbete som presenterades nu , precis som frågeställaren beskrev. Jag har också besökt och sett vilken kreativitet det finns för att samverka mellan de olika myndigheterna och mellan de två städerna på var sida om gränsen. Jag kan lova frågeställaren att speciellt under det här året går vi in väldigt hårt för att på olika sätt försöka minska hindren och i stället göra det möjligt att leva, bo, studera och vara verksam på varje sida om gränsen. 68 (): Ett positivt initiativ som också samarbetsministern var med på var Gränshindersforum som startades . Det är ett samarbete mellan de fem nordiska länderna. Jag kan känna en liten oro för att man kanske för mycket koncentrerar sig på att alla fem länderna ska komma överens. Därför tycker jag det är så positivt att och har ett bilateralt samarbete och inte väntar på de gemensamma lösningarna som ska passa alla de nordiska länderna. Det är positivt att man också har bilaterala arbetsgrupper medan man väntar på att som helhet ska komma samman. 69 Statsrådet (): Jag finner det inte alls för otroligt att man också har bilaterala överenskommelser. Vi har en tradition av detta, inte minst från där vi har gjort överenskommelser bland annat på skattesidan. Det ifrågasätter jag inte alls. Jag tror säkert att man kan arbeta på det sättet. När vi tittar på hinder där vi tror att vi behöver lagstiftningen är det egentligen saker som myndigheterna kan komma överens om sinsemellan. Jag har också erfarenheter från kommun där man har ett gränshindersråd, ett forum, där myndigheterna sätter sig ned och tänker efter vad man kan göra på myndighetsnivå över gränserna. Man kan lösa väldigt mycket där. Saker och ting behöver lösas bilateralt, i och även, tror jag, myndigheter emellan. 70 (): Jag har en fråga om regeringens utnämningspolitik, och den tänkte jag ställa till . När ni tillträdde skröt ni vitt och brett om hur transparent och bra det skulle bli med utnämningar på alla tjänster. De skulle utlysas. Man skulle använda sig av ett helt annat sätt när tjänsterna skulle tillsättas. har vi fått veta att biståndsministern har utsett sin gamla Mufkompis till chef för . Då undrar jag var den tjänsten utlystes och hur det gick till. 71 Utbildningsminister (): referat av de löften som utställdes före valet är inte korrekt. Vi har utlovat en ökad transparens, vi har utlovat att en hel del tjänster ska utlysas och vi har utlovat nya processer. Dessa processer är delvis på plats, och de är delvis fortfarande under utredningsarbete. Regeringen tillsätter egentligen hur många befattningar som helst genom olika beslut. Såsom partiledarna och statsministern redovisade ganska snabbt efter regeringsskiftet finns det nu principer fastlagda för detta. En del tjänster utlyses. kan en person som redan är myndighetschef flyttas till en annan myndighet utan att den tjänsten utlyses. I det här fallet, utan att gå in i detalj på det namn som nämndes av frågeställaren, är den person som nämndes konkret redan chef för en statlig myndighet och flyttas till en annan myndighet. Det är alltså fullt möjligt att göra så. Det är inte alltid så att allting måste utlysas. Men som har noterats är det många chefstjänster som utlyses, och de tillsätts i konkurrens. 72 (): Under er oppositionstid angrep ni oss väldigt mycket för att vi gjorde precis som ni har gjort . Ni skulle minsann aldrig försätta er i den situationen, utan alla tjänster skulle utlysas. säger att det finns en policy och en princip som är framtagen, men i det här fallet har man inte använt sig av den här principen. Nej, det kanske är så i stället att skulle mista sitt jobb på Försvarshögskolan och att håller sina egna om ryggen som de sparkar på dem som redan ligger. 73 Utbildningsminister (): Jag nedlåter mig inte ens till att kommentera det påståendet. Det var så lågt att det saknar motstycke. Det finns personer som är myndighetschefer i som har olika partipolitisk bakgrund. Jag skulle aldrig någonsin stå här och säga, och jag har aldrig sagt det, att personer som har en politisk bakgrund skulle vara diskvalificerade från ledande chefsjobb. Det är tvärtom så att personer som har en politisk bakgrund från olika partier, vilket det vara månde, har en samhällserfarenhet som man ska ta till vara. Det är ingenting att skämmas för. Däremot måste man räkna med att när man tillsätter personer på nya befattningar, personer som inte har varit chefer i statliga myndigheter tidigare, kommer tjänsterna att utlysas i konkurrens i ökad utsträckning. Det är lagändringar på gång för att möjliggöra detta. Den som redan är myndighetschef och har gått igenom granskningen kan flyttas till en annan myndighet vid omorganisation. Utan att avslöja något kan jag berätta att jag själv har ett par ärenden på bordet som gäller personer med socialdemokratisk bakgrund där detta kan bli aktuellt. Vi ska ha en ökad transparens. Det ska inte bara tillsättas personer med en politisk färg, utan vi ska ha en prövning av varje persons kompetens. Fler och fler tjänster tillsätts nu efter att de har utlysts. 74 (): har det hänt igen. En livsmedelshandlare har fuskat med märkning och importerat kött har fått svensk märkning och längre hållbarhetstid. Vi minns alla köttfärsskandalen . I morse satt jordbruksministern i tv-soffan och pratade om beslut om klonade djur och försäljning av kött därifrån. Det är bra att jordbruksministern var tydlig när det gäller klonade djur. Det är otroligt viktigt att maten vi köper och stoppar i oss är säker. Det är otroligt viktigt för oss som konsumenter, för svenska lantbrukskåren och hela branschen. bönder kräver enligt LRF en ursprungsmärkning av livsmedelsråvaror, och det har vårt fulla stöd. Vi socialdemokrater har länge drivit förslaget om ursprungsmärkning. I valrörelsen ställde sig samtliga partier utom bakom förslaget till en sådan lagstiftning. Jag vill ställa en fråga till jordbruksministern eller konsumentministern, men jag tror att jordbruksministern kanske vill svara på den. Står du fast vid vad som sades i valrörelsen? Är det inte för en tydlig ursprungsmärkning av alla livsmedelsråvaror som säkrar kvaliteten och gör att vi som konsumenter kan välja i butiken när vi handlar? 75 Jordbruksminister (): Jag är angelägen om att konsumenter har val att göra, att man kan välja respektive välja bort som en aktiv konsument. Av det skälet förespråkar jag i många olika sammanhang att vi har olika typer av märkning. Men jag ser för det mesta helst att detta införs på frivillig grund. Jag är nämligen också angelägen om att vi får nya företag med nya produkter i vårt land som inte slås ut de kanske rent av inte skulle komma till stånd på grund av för höga initialkostnader. Det är ju inte säkert att den nya produkten vinner efterfrågan på marknaden. Det är inte säkert att den affärsidé som den ensamma människan har, som kanske till och med har ett företag eller en verksamhet på sin fritid, är så god att den vinner marknadens efterfrågan och därmed kan bära de kostnader som ett obligatorium för med sig. 76 (): Det var ett intressant svar. Jag funderar på varför det är ett sådant motstånd mot just ursprungsmärkning av alla råvaror. Det ger ju en tydlig märkning för oss konsumenter när vi är i affären. Då vet vi vad vi handlar, och vi vet att vi kan lita på märkningen. Det handlar om säkerhet för oss konsumenter. Det handlar om trovärdighet för svenska lantbrukare, och det handlar om att kunna sälja de svenska mervärdena. Jag har blivit kontaktad av ett antal lantbrukare som kräver ursprungsmärkning. På LRF:s hemsida står det just att bönder ska erbjuda säkra livsmedel. Konsumenterna ska kunna lita på svenska livsmedel och känna sig trygga. Ja, men hur, om inte märkningen är att lita på? Vad anser ministern ska göras om inte processen går framåt med frivillig märkning? Är det inte dags för en tydlig ursprungsmärkning av alla livsmedel som vi har i affären? 77 Jordbruksminister (): tar upp två frågeställningar. När det gäller den ena säger jag obetingat ja. Självklart ska man kunna lita på en märkning. Om det gäller ursprung, datum eller någonting annat får man inte ljuga eller bedra konsumenten. Man måste kunna lita på märkningen. Det är självklart. När det gäller den andra frågeställningen säger jag: Ursprungsmärk produkten om det upplevs som en konkurrensfördel, så att konsumenten blir upplyst om härkomsten! Men jag håller inte med om att vi skulle införa en lagstiftning om detta. Jag kan ju lite retoriskt fråga, om det nu är så viktigt, varför den tidigare regeringen inte gjorde detta, som hade på sig att göra det. Jag bedömer att vi får fler företag och nya fräscha produkter på marknaden genom att inte ha obligatoriet.