prot · GV0987 · 2008-04-02 00:00:00 — Men finns inte det till exempel när det gäller HBT-kompetensen som borde finnas hos läkare och lärare som vi anser och som inte finns. Jag skulle vilja veta vad ni har för argument för att inte se till att läkare och lärare ska kunna få en sådan kompetens för att kunna möta verkligheten när de kommer ut efter sina utbildningar. 152 () replik: Jag tillåter mig att kommentera det som har tagit upp vid ett antal tillfällen, nämligen 25:4-regeln. Vi plockar bort den. Glada och nöjda plockar vi bort den och ersätter den med ett annat antagningssystem. Det är ett exempel på hur vi ser till individen. Vi har vid ett flertal tillfällen i replikskiftena fått höra beskrivningen av det nya antagningssystemet, vilka principer det kommer att bygga på. Det tycker vi är mycket bra. Det handlar om att vi tittar på individen ur olika perspektiv, och framför allt plockar vi bort det godtyckliga antagningssystem som bland annat 25:4-regeln har stått för. undrar hur vi ska kunna tillvarata olika gruppers intressen, framför allt hur de olika yrkeskompetenserna ska klara av det. I hela det svenska samhället har vi en grund, en bas av mänskliga rättigheter som är en självklarhet för oss allihop. Vi har olika diskrimineringslagar som ser till att bevaka att de mänskliga rättigheterna tillvaratas oavsett om man är läkare, lärare, undersköterska eller rörmokare och att det inte begås övergrepp mot våra medmänniskor i . Jag tycker att detta är självklart, och det är naturligtvis något som kommer att gälla och fungera i alla utbildningar. 153 () replik: Om vi börjar med 25:4 kan jag hålla med dig om att vi har debatterat det ganska mycket. Det var därför jag inte gick in på det i detalj. Jag frågade i stället om kunde garantera att man kommer att se till individen, att man vid antagningarna kommer att utnyttja de lokala kriterierna för att göra bra satsningar. Det skulle jag fortfarande vilja veta. Jag tyckte inte att jag fick svar på det. När det gäller godtycke kan man tycka mycket om 25:4-regeln men att det skulle vara godtycke blir väldigt konstigt. Det har varit en tydlig regel som har tydliga kriterier. Hur det skulle kunna lämna utrymme för godtycke förstår jag inte alls. När det gäller HBT-kunskapen skulle inte jag vilja kalla det olika gruppers intressen. Det handlar om grupper som faktiskt existerar. Det handlar inte om deras intressen, utan det handlar om hur de är och att vi ska bemöta dem på det sättet. Det handlar också, som du säger, om mänskliga rättigheter. Vi har lagar om mänskliga rättigheter. Problemet uppstår sedan. Lagarna garanterar inte att det kommer att vara på ett visst sätt. Lagarna garanterar att det blir en påföljd, eller, rättare sagt, säger att det borde bli en påföljd om man inte följer lagarna. Vi ska i det politiska systemet även se till att satsa resurser på till exempel utbildning för att man ska ha kompetens att göra det här. Det är viktigt att det kommer med i utbildningarna. Det spelar ingen roll hur många antidiskrimineringslagar man har om inte personalen vet vad den ska göra och har kompetensen att bemöta människor utifrån deras förutsättningar som kan variera mellan olika människor. 154 () replik: vill att jag ska lova i talarstolen att satsningarna kommer att få det önskade resultatet. Det kan vi naturligtvis inte göra på något område. Det kan vi inte göra. Det har inte ni kunnat göra heller. Vi har också sett resultatet med de grava kunskapsluckor som har funnits trots den höga svansföring som ni har haft när det gäller såväl , gymnasieskolan som högskolan. Garantier är ett vackert ord, men det är väl ändå den praktiska verkligheten som är det viktiga. Här tycker jag att vi skapar förutsättningar som är helt annorlunda än vad ni gjorde . Du funderar lite stillsamt kring 25:4-reglerna. De skulle inte vara godtyckliga. Jag tycker att det i allra högsta grad är ett strålande exempel på godtycklighet. Om man var hade man inte tillräckliga kunskaper, eller vad man nu ska kalla det. Man platsade inte för att komma in i den kvotgruppen. Uppfyllde man bara åldersgränsen ansågs man plötsligt behörig till ett och annat program. Jag tycker att ålder knappast ska vara ett kriterium för om man kommer in eller inte på en utbildning. Det är väl helt andra kriterier, kunskapskriterier, som för elevens bästa borde vara gällande. Jag upprepar: Mänskliga rättigheter gäller i . Det gäller för alla grupper. 155 i (c): Från sida har vi i varje debatt och diskussion klart deklarerat att vi på viktiga områden kommer att göra ytterligare satsningar för att stärka den högre utbildningen och stärka position som kunskapsnation. Vi vill förbättra kvaliteten. Vi har redan börjat med att göra det på de samhällshumanistiska programmen. ger ytterligare förslag. Den ska givetvis behandlas i gängse ordning. Vi vill att högskolor och universitet ska vara attraktiva arbetsplatser. är en del där vi ser på olika karriärvägar som ökar attraktiviteten. Vi vill se självständigare lärosäten. Vi har tagit ett första steg på vägen när det gäller styrelserna. Och vi vill ge utökade resurser till forskning och forskningsanknytningen. Vi anser också att högskolor och universitet behöver samverka med varandra i allt större utsträckning. Det kan gälla grundutbildning liksom forskarutbildning men också den forskning som bedrivs vid högskolor och universitet. Vi vill att utbildningen ska finnas tillgänglig på många ställen i vårt land, utbyggd över hela landet. I den samverkan som vi vill se blir det också möjligt för lärosäten att profilera sig inom sina starka profilområden och därmed ytterligare stärka också sin internationella konkurrenskraft. Jag vill nämna några ytterligare punkter. Vi vill se samverkan som en oerhört viktig del också som kvalitetskriterium vid resurstilldelning och att man kan mäta den på olika sätt. Vi vill se att de satsningar som ges tidigt i skolan också ger resultat i höga och goda kunskaper. Genom att främja goda kunskaper hos alla barn i minskar vi den sociala snedrekryteringen till högre utbildning. Om man har fått goda kunskaper med sig från grundskola och gymnasieskola ökar möjligheten att gå vidare till högre utbildning. En annan fråga som är av största vikt och som har berörts tidigare i debatten handlar om den könsmässiga snedrekryteringen. Den ser ut på två sätt. På vissa program är kvinnor definitivt överrepresenterade på andra är män överrepresenterade. Här har högskolor och universitet ett uppdrag att se över hur situationen ser ut och ett uppdrag att göra något åt det och återrapportera resultaten. Vi ser fram emot att få höra vad man har gjort och vad man avser att göra. Den högre utbildningen är oerhört viktig. Vi har varit inne på kvaliteten som en oerhört viktig del. I går hade vi en hearing i utbildningsutskottet där vi pratade om framgångsrika skolor. Jag vill lyfta fram några kriterier. Det har också gjorts tidigare i debatten. Det är oerhört viktigt att det gäller hela utbildningssystemet. För att skapa framgångsrika skolor också inom den högre utbildningen krävs det en god utbildning av lärare. Det krävs många disputerade lärare med goda kunskaper. Det krävs ett tydligt ledarskap som kan ta alla de roller man behöver ha i ledningen av högre utbildning. Genom det ger vi människor möjlighet att våga satsa på den högre utbildningen. Man kan se att det blir en bra investering för individen och en bra satsning för hela samhället. ser det som oerhört viktigt att stärka den högre utbildningen i hela landet. Vi vill se samverkan som ett kriterium för resurstilldelning i kvalitetssystemet. Vi vill minska den sociala snedrekryteringen och på olika sätt garantera att alla barn och ungdomar i den svenska skolan kan tillgodogöra sig goda kunskaper. Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet och avslag på motionerna. 156 () replik: Jag delar mycket av beskrivning av verkligheten. Jag tycker att det var roligt att du ägnade tid åt samverkansuppgiften som är viktig för högskolorna runt om i . Några av oss har varit oroade över att har haft lite låg profil utåt som när universitetskanslern talade om att vi bara behöver fem universitet i . Det kom ett regeringsbeslut som fördelade forskningspengar. Det utgick bara från historiska bedömningar, vilket kanske inte sporrar det senaste av kvalitetsutveckling och forskning. Det missgynnar också ett antal universitet och högskolor som samverkar med industrin och har samverkansuppgiften högt upp på dagordningen. Ska jag tolka det du sade om samverkan i resurstilldelningssystemet som att man i det nya forskningstilldelningssystemet kommer att bygga in samverkansuppgiften och att det inte blir som förra gången regeringen tilldelade pengar utan att även högskolor med mycket samverkan med näringslivet kommer att vara med och konkurrera om tilldelningen på ett rimligt sätt? Ska jag också tolka det som att och tycker att det är viktigt att man har en forskningsanknuten del knuten till grundutbildningsbeloppet för att garantera forskningsanknytning i utbildning i hela landet? Är det något som ni driver? Jag tror att det blir väldigt svårt att rekrytera duktiga forskare och disputerade lärare till exempel till om man lyssnar för mycket på regeringens och tidigare retorik som går ut på att begränsa forskningsresurserna på högskolorna och inte satsa något på utvecklingen i hela landet. 157 i (c) replik: För är det självkart att det finns god utbildning i hela landet. God utbildning sker i samverkan med det omgivande samhället, i samverkan med andra lärosäten och i samverkan med forskningen. Därför är det viktigt att alla delarna finns med i ett resurstilldelningssystem. Ja, arbetar hårt för att samverkan ska bli en faktor när det gäller kvalitetsutvärdering. Man får givetvis också mäta kvalitet i samverkan. Vi säger ofta att vissa saker är så svåra att mäta. Vi måste börja och försöka utveckla kriterier för det så att vi kan göra det på ett trovärdigt sätt. Forskningsanknytningen är viktig. I bred politisk enighet lyfter vi fram behovet av att profilera. Det innebär inte att all forskning ska finnas vid varje lärosäte. En väl utbyggd infrastruktur för forskning, en väl utbyggd samverkan mellan olika , forskningscentrum och grundutbildningen ser vi som oerhört centralt. Jag vill än en gång lyfta fram att det för oss är viktigt att den högre utbildningen är tillgänglig för alla som vill och har möjlighet att läsa en högre utbildning. Genom att satsa tidigt i utbildningssystemet främjar vi möjligheten för alla som vill att välja en akademisk utbildning lika väl som andra utbildningar. Vi ser vikten av ett livslångt lärande. 158 () replik: Det sista har vi varit inne på förut. Jag får inte logiken att gå ihop. Om man verkligen tycker att alla som vill och har behörighet till högre utbildning ska få det kan man fundera över varför man drar ned på antalet platser och inte bygger ut de bristutbildningar som vi har i . Det finns alla möjligheter att göra det, särskilt när av de unga säger att de vill studera vidare på högskolan. Den gör tvärtom. Den debatten har vi varit inne på . Jag vill återknyta till en annan diskussion som vi hade uppe lite kort här förut om kårobligatoriet. Det är ju studenternas dag . Kårerna håller öppet hus och är ute på stan och försöker informera om sin viktiga verksamhet på universitet och högskolor. Vi hade en fråga förut som jag tyckte att de borgerliga partierna inte svarade på riktigt. Jag hoppas att du kan svara på den. Innebär regeringens ambitioner att ni, när ni kommer tillbaka med någon form av förslag om att eventuellt avskaffa kårobligatoriet, kommer att låsa resurser för att finansiera kårernas studiesociala verksamhet från nationell nivå och att de pengarna inte tas från högskolesektorn? Erfarenheterna är att varenda reform ni diskuterar till och med ska finansieras av högskolan. Det vore intressant om ni kunde ge ett klart besked om att det är nya pengar som ska finansiera studentkårernas fortsatta verksamhet, om ni kommer tillbaka med ett förslag om att avskaffa kårobligatoriet. Det vore spännande att få ett besked. Jag tror att studenterna runt om i väntar på ett sådant besked. 159 i (c) replik: Tack för frågan. På min korta tid hann jag inte beröra studenternas situation. Kårobligatoriet är en viktig del, om vi diskuterar studentinflytande av olika slag. Det är oerhört viktigt för oss att säkra studentinflytandet på olika sätt framöver. För del ser vi inte att vi kan fortsätta att dra ned på antalet platser inom högskolan utan vi vill stärka kvaliteten på annat sätt. Vi har gjort satsningar inom vissa program där vi ser att det finns bristyrken och krävs ytterligare satsningar. Vi har gjort det för tandläkare och läkare. Det kommer säkert, beroende på konjunkturerna, att finnas andra bristyrken som vi är beredda att satsa på. måste vi ha modet att ta bort de utbildningar där platser står tomma och det inte finns en efterfrågan. Det måste finnas i ett flexibelt system och en flexibel planering att man kan satsa på utbyggnad men också dra ned på antalet platser om det visar sig behövligt. Det behöver vi lyfta fram på olika sätt. När det gäller studenternas situation är jag glad att den studiesociala utredningen nu har kommit i gång. Vi ser positivt på att på olika sätt få fortsätta att lyfta upp frågorna om studenternas situation. I kriterierna har man lyft fram studenter med barn och studenter som får barn under utbildningen. Det finns många olika grupper. Studenter i högskolan är ju ingen homogen grupp. De har många olika behov. Om vi genom den studiesociala utredningen och satsningar på det området och om vi, när det gäller kårobligatoriet, framför allt kan diskutera och stärka studentinflytandet vill vi givetvis vara med och bidra till det. undrade om det finns någon logik i att diskutera som jag gjorde. Logiken blir att ha en flexibilitet i systemet som gör att alla barn och ungdomar kan få de utbildningsplatser de har behörighet till. 160 (): Jag hade förra mandatperioden anledning att engagera mig en del i just frågan om nations- och kårobligatoriets framtid. Jag reagerade då mycket starkt mot själva tankegången att skulle ta ett beslut innan det förelåg ett färdigt förslag. Den tågordning som regeringen nu har valt är på det viset riktig, det vill säga att man inte fattar något beslut förrän det föreligger en färdig proposition som vi kan ta ställning till här i . Man kan naturligtvis säga att regeringen hade kunnat vara något öppnare i sina direktiv till den utredning som tillsattes. Jag tror att det viktiga var att man lät en erfaren utredare ta sig an problematiken och belysa de ganska komplicerade frågor som det trots allt är, även om det utifrån kan förefalla vara en ganska enkel sak. Men det är uppenbarligen betydligt mer komplicerat än många föreställer sig. Vi som har varit engagerade i studentvärlden känner väl till det. Jag har för egen del alltid varit för att man ska avskaffa obligatoriet reellt men menat att det kanske är viktigt att i någon form bevara både nationernas och studentkårernas offentligrättsliga ställning på det sättet att man kan vidmakthålla deras skatterättsliga status. Den utredning som har lagt fram måste jag för egen del säga att han har lyckats mycket väl med i just det avseendet genom att han på ett elegant sätt har byggt in studentkårerna och nationerna i högskolelagen och vidmakthållit deras offentligrättsliga ställning. För studentnationerna i och är detta av fundamental betydelse. För studentnationerna har ju inte lagts in någon form av offentlig finansiering, möjligen att de ska kunna få betalt av när de gör vissa tjänster. Däremot tycker jag att den här utredningen på ett något försåtligt sätt har tagit fram en finansiering av studentkårernas verksamhet som enligt min uppfattning är närmast motsatsen till att ge dem en oberoende ställning. Det är ju fråga om en direkt skattefinansiering av de framtida studentkårerna. Man kan självklart fundera på om studentkårerna också ska ha betalt för vad de gör gentemot högskolorna och universiteten. Däremot kan man verkligen ifrågasätta om det är staten som ska betala för den delvis studentfackliga verksamhet som studenterna betalar för genom sina kåravgifter. Jag tror att diskussionen måste föras huruvida det är rimligt att gå vidare med utredningens förslag till finansiering på det sätt som har skett. Det är självklart att studentkårerna kommer att kunna utvecklas på ett sådant sätt att de har kvar en stor medlemsstock eftersom det kommer att vara förenat med förmåner att till exempel ha en studentlegitimation. Jag tror att det är viktigt att studentkårerna genom sin avgiftssättning fortfarande kan vara oberoende och att studentinflytandet också den vägen kan utvecklas. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § Företagsfrämjande insatser Föredrogs näringsutskottets betänkande 2007/08:NU7 Företagsfrämjande insatser (framst. 2007/08:RRS9, redog. 2007/08: RRS7). 161 (): Vi ska nu behandla betänkandet om företagsfrämjande insatser. Men jag skulle först vilja passa på att från talarstolen tacka alla de företrädare, ingen nämnd och ingen glömd, som har besökt oss i utskottet för att berätta hur de jobbar med att främja företagande med såväl finansiering som rådgivningsinsatser. Det har varit mycket intressant, och framför allt har det faktiskt tillfört oss mycket kunskap. Det är mycket glädjande att det har gått så bra för det . skriver i sin årsbok att tillväxt mätt i bruttonationalprodukt var klart högre än för EU. Den var också högre än i . Vi kan alltså igen konstatera att den svenska välfärdsmodellen har varit mycket framgångsrik och har medfört sysselsättningsökningar. Det är mycket positivt och glädjande. har inte heller behövt sänka a-kassan, försämra i sjukförsäkringssystemen eller fördjupa orättvisorna i . Men kan vi skönja en avmattning i den högkonjunktur som vi alla fått glädjas åt. Finansoro och flera vinstvarningar kommer från näringslivet. För sedan rapporterade bland annat skogsnäringen om en minskad efterfrågan och överkapacitet som gör att industrier kan tänkas komma att läggas ned. Ams rapporterade att antalet varsel faktiskt hade ökat något och prognostiserade en ökning av arbetslösheten , som vi naturligtvis har en stor brist på arbetskraft inom vissa områden. Sysselsättningen börjar alltså stagnera, och regeringen misslyckas gång på gång med att uppfylla sina vallöften. I stället för att sänka arbetsgivaravgiften för småföretag höjs den med . Vallöftet att sänka skatter för tjänsteföretagen har totalt havererat. I stället väljer regeringen att vidta en enormt dyr åtgärd, nämligen sänkningen av arbetsgivaravgiften för ungdomsgruppen , 7 miljarder. Finansminister hänvisar till forskning som säger att det ska ge fler jobb. säger marknadsekonomerna att det faktiskt inte finns några sådana vetenskapliga belägg via forskningen. I stället bör man satsa på koncentrerade arbetsmarknadspolitiska insatser till unga . Sammantaget, herr talman, är det så att vi socialdemokrater är djupt oroade eftersom regeringen bedriver en tvärtompolitik som successivt trappar ned en aktiv näringspolitik. Vi tycker faktiskt att det är mycket olyckligt att regeringen tror att massiva skattesänkningar, där hela 75 miljarder går till dem som redan är rika, ska uppväga brister i näringspolitiken. Det verkar vara så att regeringen helt har tappat bort eller inte förstår vilken dynamik det ger när samhälle, fackföreningar och näringsliv i stället krokar arm med varandra. Regeringen har faktiskt slösat och slarvat bort den kraftigaste högkonjunktur som vi någonsin har haft i . Regeringens särskilda kvinnosatsning är faktiskt något i rätt riktning, men den är långt ifrån tillräcklig. har ifrågasatt verkan av denna tidsbegränsade satsning på 100 miljoner som löper . Vi socialdemokrater tycker att det är lite i jämförelse med hela paketet för företagsfrämjande insatser. Tidsbegränsningen gör även att verksamheterna kan komma att upphöra i samband med att de öronmärkta pengarna tar slut. Jag har träffat representanter för för kvinnor. Det är den organisation som har hand om pengarna. Jag har träffat dem i , i utskottet, på ett frukostmöte och i mitt hemlän . De är naturligtvis glada för pengarna, men det är för lite pengar. Dessutom ska det beviljas nya pengar . Det här ska göras vid årsskiftena. Det har fått till följd att har de 19 regionala kontoren inte en enda krona att bedriva verksamhet för. Det är olyckligt och dålig planering av de 100 miljonerna. Dessutom sker kvinnosatsningen i ett sammanhang där vi har en avmattning i konjunkturen. Regeringen har, som vi alla känner till , skurit ned de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, däribland starta-eget-bidraget. Det nyttjades till stor del av kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Det är glädjande att vi i våra diskussioner i partiet har lyft upp frågan om att bland annat se om det finns möjligheter och förutsättningar att ge de många kvinnor som har företag vid sidan om sin vanliga anställning att på heltid prova på att driva företaget med någon form av ersättning . Vi vill se så mycket mer, och vi anser att det måste tas ett bredare grepp på statens samtliga företagsfrämjande insatser. Dessa insatser måste följas upp av regeringen, och alla måste garanteras att de behandlas lika och erbjuds likvärdiga företagsfrämjande stöd oavsett kön och etnicitet. Det här måste genomsyra alla myndigheters arbete. Regeringen måste också ge tydliga instruktioner till de berörda myndigheterna och verken. En av småföretagarnas viktigaste frågor handlar om det sociala trygghetssystemet. Trygghet för den som blir sjuk eller trygghet för den som är förälder är viktigt för att våga satsa framåt. Vi tycker att småföretagarna i så stor utsträckning som möjligt ska omfattas av motsvarande trygghet som andra anställda har till exempel vid sjukdom och föräldraskap. Det var därför vi startade en översyn av trygghetssystemen för småföretagare när vi satt i regeringsställning. Enligt de direktiven skulle detta ha varit klart . finns ingen översyn klar utan regeringens sjabblande med att avsätta utredaren när halva utredningstiden hade förflutit och att sedan vänta ytterligare innan en ny utredare tillsattes har kraftigt försenat utredningen. Jag kan bara konstatera att småföretagarens trygghet inte är mycket värd för regeringen. väntar företagarna på att regeringen skyndsamt ska presentera förslaget på åtgärder. Vi socialdemokrater har tillsammans med företagarnas olika organisationer fört en dialog. Inom en mycket snar framtid kommer vi att presentera förslag som vi tycker kan vara lämpliga. En bärande del i detta är att steget till företagande ska bli lättare att ta med hjälp av den ökade tryggheten. Jag har förhoppningen att vi på vårt jobbtoppmöte ska kunna lämna ett sådant förslag. Samverkan och gemenskap är viktiga beståndsdelar för att utveckla svenskt företagande. Vi anser att det är bra att vara måna om mångfalden i företagandet. Vi vill därför främja olika verksamheter inom den sociala ekonomin. Det bör också vara lättare att starta och driva företag inom den sociala ekonomin. Socialt företagande bör ges samma tillgång till rådgivning och kompetensutveckling. Tyvärr är det fortfarande stor brist i kunskaper inom exempelvis om vilka de sociala företagen är och vilka behov och förutsättningar de har. Vi bör ta steget ut och anmoda regeringen att utarbeta en nationell handlingsplan för det sociala företagandet. Vi socialdemokrater driver en jobbpolitik för fler och växande företag samt ett konkurrenskraftigt och kunskapsintensivt svenskt näringsliv. Vi vill så mycket mer, och tiden rinner i väg i talarstolen. Jag vill därför rekommendera alla att läsa vår reservation i betänkandet. Där finns massor av förslag som vi vill se. Jag yrkar bifall till vår reservation. 162 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2.