prot · GW0917 · 2008-10-22 00:00:00 — Men jag ser inte att någon av motionärerna har anmält sig på talarlistan. De kände väl att det inte var någon idé att gå upp när det sitter ett antal Nordenvänner här som är helt övertygade om hur fel de har. Jag hoppas att de sitter på sina kamrar och kan konstatera att det nordiska samarbetet är nyttigt och utvecklande när vi berättar hur bra det är. var tidigare inne på det säkerhetssamarbete som är på gång att starta. Det har lagts fram ett konservativt förslag om kraftsamling för ett samordnat nordiskt försvar. Låt mig bara nämna lite grann hur vi tänker. Vi ser att det blir allt svårare att få försvarsekonomin att gå ihop, och det finns en stark vilja att kunna göra internationella insatser. Det är väl ingen tvekan om att vi kan få stordriftsfördelar och att de som vi gemensamt avsätter för försvarsbudgetarna i kan användas på ett bättre sätt. Vi tycker att nordiskt försvarssamarbete ska vara flexibelt och resultatorienterat. Samarbetet kan vara både bilateralt och trilateralt. Man kan också tänka sig att vi samarbetar med de baltiska staterna. Försvarsmateriel är, som jag ser det, ett naturligt samarbetsområde för de nordiska länderna. Det är klart att det underlättas om vi har likartat materiel, underhåll och vidareutveckling. Jag ser med förtröstan fram mot den diskussion som vi i första hand ska ha i presidiet och sedan när vi kommer vidare efter detta. Det låter som om vi vore ense om allting, men jag måste avsluta med att säga att vi ändå inte är totalt ense i när det gäller allt. Vi i den konservativa gruppen, som ju alltid ser pengar som viktigt, tycker att vi inte i alla lägen använder pengarna på ett bra sätt. Vi tycker att den nordiska budgeten är lite överdimensionerad, så vi har föreslagit en minskning av den på mellan . Vi tycker att det är viktigt att man koncentrerar sig på de saker som finns. är min talartid snart slut. Låt mig bara nämna en annan väsentlig sak som inte nämns så ofta, nämligen vårt samarbete med i exil i , som verkligen är till för att utveckla demokratin. Där får vi möjlighet att ta emot studenter som bor i och som kommer till för att studera. gör mycket och är en viktig parlamentarisk organisation i och i . Låt mig avslutningsvis också tacka för det fina samarbete som vi har haft under det svenska ordförandeskapet. Jag tycker att ni har ställt upp på ett bra sätt. Jag hoppas nu att det när vi på parlamentarikersidan så att säga tar över ordförandeskapet från regeringssidan ska bli lika lyckosamt som det svenska ordförandeskapet har varit . 166 (): Den svenska nationalsången avslutas med strofen: Ja, jag vill leva, jag vill dö i . Och nog är det många medborgare i fattiga länder världen över som just skulle vilja tillbringa sitt liv med samma fantastiska levnadsstandard, stabila demokrati och välutvecklade välfärd som i de nordiska staterna. De nordiska länderna är bäst i världen på att respektera mänskliga fri- och rättigheter, främja jämställdhet och hbt-personers rättigheter, och de är också progressiva i miljö- och biståndsfrågor. Detta är något som vi i alla svenska partier kan vara mycket stolta över. Just vår samsyn på många fält gör att vi inte minst på utrikesfronten kan tala med gemensam röst i och Europeiska unionen för de nordiska stater som är medlemmar däri. I årliga utvecklingsrapport från UNDP, United Nations Development Programme, som mäter allt ifrån medborgarnas livslängd, utbildningsnivå, barnadödlighet, hälsonivå, tillgång till vatten och preventivmedel och nivån på arbetslösheten till investeringar, tillväxt och ekonomisk framgång, toppar de nordiska länderna listan. Bland alla stater i världen kommer på första plats, på andra plats, på sjätte plats, på elfte plats och på fjortonde plats. Men detta innebär inte att vi saknar politiska utmaningar, som att minska utanförskapet, bekämpa gränsöverskridande kriminalitet, öka tillväxt och skapa ett hållbart samhälle genom utökat samarbete. Det är passande att diskutera just denna dag då, som vi hörde tidigare, svenska delegation sammanträder. Där representeras av och . och kommer också i senare inlägg att belysa inte minst miljöfrågan och gränsproblematiken. Jag tänkte koncentrera mig på en aspekt som faktiskt anknyter till reservation, som ni i dock inte yrkade bifall till, nämligen reservation 3, som handlar om . Den är synnerligen intressant ur flera aspekter som också vi i har börjat diskutera . Jag skulle i anknytning till detta också vilja rekommendera en utmärkt bok som utkom. Den heter Värld av is ett hotat och innehåller fotografier av den svenska fotografen , som är en av få kvinnor i världen som har kontrakt med . är en av världens mest sårbara geografiska platser där den globala uppvärmningens följder ser allra dystrast ut. Isbjörnar och valrossar riskerar att utrotas. kan regionen vara utan sitt istäcke . Vi kommer att behöva satsa mycket på kunskaper och insatser vad gäller klimatförändringar, miljöavgifter och tungmetaller. Vi måste också förbättra livskvaliteten för de människor som bor i de arktiska områdena. Det handlar också om att bevara den arktiska naturen, den biologiska mångfalden och att få till stånd ett hållbart nyttjande av områdets resurser. Man skulle kunna citera , som skrev den mycket uppmärksammade rapporten of Climate Change. Han sade att klimatförändringarna är det största marknadsekonomiska misslyckande som världen någonsin har skådat. Jag är benägen att hålla med om det. lyfter i sin reservation fram frågan om ett tioårsmoratiorium för exploateringen av . Kanske bör vi redan nu i denna kammare lyfta upp frågan på en ännu högre nivå. ställde jag en skriftlig fråga till utrikesminister om att låta bli ett marinreservat. Det vi nu ser är hur växthuseffekten smälter ismassorna kring i en oroväckande hög hastighet. pågår en intensiv kamp mellan de kringliggande arktiska staterna , , , och via som försöker leda i bevis att deras kontinentalsocklar mot sträcker sig så långt som möjligt. I de arktiska staternas strävan efter att säkra rättigheter till i form av transportleder, olja, gas och övriga naturresurser får de ett slags ekonomiskt intresse av att fortsätter att smälta. Vi måste alla vara eniga om att jobba för att denna logik bryts. Det finns åtminstone fyra goda skäl att skydda skarpare. Det första är att bromsa den globala uppvärmningen. Det andra är att förhindra skadliga utsläpp. Det tredje är att skydda utrotningshotade arter. Det fjärde är att värna ursprungsfolkens traditionella livsstilar. skulle kunna få ökat skydd genom att just bli ett marinreservat där utvinning av olja och gas faktiskt förbjuds. Genom allmänhetens påtryckningar och politisk framsynthet har redan fått denna typ av skydd, som kommer att behöva. Antarktisfördragets parter, däribland , antog 1991 ett miljöskyddsprotokoll som går ut på att utvinning av naturtillgångar förbjuds framåt. Det gör att territorium enbart kan användas för fredliga och vetenskapliga ändamål. Utrikesminister svarade faktiskt tämligen positivt på min fråga. Jag citerar ur hans svar: Inför ordförandeskap i 20112013 hoppas jag att arbetet med att bevara och skydda den miljön i har kommit bra mycket längre än . kommer att fortsätta att vara pådrivande i detta arbete. Även om de folkrättsliga förhållandena är mycket olika i och , finns det viktiga lärdomar som kan dras från arbetet med Antarktisfördragets miljöprotokoll i övervägandet av åtgärder för att skydda och bevara från alla former av skadlig exploatering. Citatet från visar att debatten i denna fråga om ett skarpare skydd för ännu är i sin vagga, men den kommer att fortsätta. Där hoppas jag att vi från samtliga partier kan vara konstruktiva i vårt samarbete. 167 () replik: drar upp en väldigt viktig diskussion om . Jag har åkt mycket i de områdena och sett klimatförändringarna. Där är inte frågan om eller när, utan det händer där. Det som skiljer från är att i det arktiska området bor det väldigt mycket människor. När vi antog traktaten om var det ingen som bodde där. Här bor det väldigt mycket människor och väldigt många urfolk. Vi har vårt eget urfolk, samerna, som vi inte riktigt har klarat av att ge alla rättigheter till. På vilket sätt ser då på arbetet med urfolken, antingen om det är ett moratorium eller om man skulle göra det här till ett marinreservat? De måste ju också ha möjligheter att ta del av det som finns för människor. 168 () replik: Jag instämmer i det som tog upp. Det var en av de punkter jag nämnde, just om man skulle skapa ett marinreservat för . Den fjärde punkten handlar om att just värna ursprungsbefolkningarnas livsstilar. Men jag tror också att vi kan lyfta denna debatt till en högre nivå. Om man nu skulle utforma någon form av marinreservat får man ju tänka sig specialinriktningar för att kunna tillfredsställa också människorna som lever där. Men poängen är också att om vi inte skyddar miljön, den ekologiska balansen och djurarterna på kommer kanske knappt några människor att kunna leva där över huvud taget . Det är också en situation där ekosystemen just nu är oerhört hårt belastade, så att det påverkar inte bara natur- och djurliv utan också människornas framtida överlevnad. Jag tror att det går att kombinera. Men, visst, jag instämmer i att det är en svår och komplicerad fråga. Det går inte att helt enkelt jämföra skyddet av med skyddet av . Men det är nog bra att börja. Vi kan också betona att det var som organisation som var bland de första krafter som lyfte fram denna fråga om som ett framtida marinreservat. Men flera människorättsgrupperingar i världen har också lyft fram frågan, så att det finns ett ömsesidigt tryck. 169 () replik: I den arktiska parlamentariska konferensen har vi också deltagare från urfolken, från alla delar. Den viktigaste frågan, tror jag, handlar om att vi måste ha en dialog med människorna som bor där och fundera över om det här också ska bli ett reservat för människor. Vad vi kan göra i samdiskussioner är att ta vara på den traditionella kunskapen. Men man ska kanske inte neka den nya utvecklingen. Det handlar om att kunna skapa bättre livsförhållanden, som sade, om kvinnors hälsa, om barnens hälsa och väldigt mycket också om de missbruksproblem som finns på många håll när traditionen och den nya utvecklingen krockar. Jag tror att man måste vara väldigt ödmjuk i den här diskussionen om man ska säga att vi gör det här till ett reservat. 170 () replik: Jag fortsätter att instämma i kommentarer. Det gäller att inte bara se det hela ur ett naturperspektiv eller ett strikt miljöperspektiv utan förstås också att väga in människornas situation på plats. Men vi kan också se andra exempel på hur urbefolkningar världen över har lyckats kunna leva i reservat i harmoni med naturen. I har vi en dialog med samerna, som dock kan bli bättre på flera punkter. Man kan ha stora invändningar när det gäller det. Och vi tittar på andra urbefolkningar, på och på flera andra håll i världen. Jag tror att vi måste se människan och miljön i ett större kretslopp. Skyddar vi inte miljön och skyddar vi inte i grunden kommer inte heller urbefolkningen att kunna överleva i fortsättningen. Därför tror jag inte att vi behöver se någon större motsättning på dessa fronter. Det viktiga är att lyfta fram att faktiskt kan göra en större insats och göra detta till en profilfråga. är ju en del av , men det är också en del av . Jag vill, inte minst nu när vi har vår minister med ansvar på plats, säga att det är viktigt att lyfta blicken också , då har ordförandeskapspositionen i . Det här skulle kunna bli en profilfråga som jag tror skulle kunna ge en stor och välbehövlig debatt i miljödiskussionen. 171 Statsrådet (): För lite stod jag som nordisk samarbetsminister här i talarstolen och pratade om det kommande svenska ordförandeskapet i . Det har gått av det här ordförandeskapet. Det har varit en hektisk men väldigt givande och spännande tid. Ordförandeskapsprogrammet kommer vi att kunna diskutera, och jag kommer att informera om detta vid annat tillfälle det är ju sådant som tillhör det här årets verksamhet. Men jag vet att alla mina kolleger i också har haft intensiva program och många spännande framgångar under de här tio månaderna. Skrivelsen handlar mer om vad som gjordes inom det nordiska samarbetet 2007. Men jag vill ändå nämna ordförandeskapet, eftersom jag vet att många med liv och lust har varit involverade i det här ordförandeskapet och är väldigt spända på vad som händer och vad som har hänt under det här året. Vi kommer att få anledning att återkomma till detta med en klar och tydlig redogörelse av vad vi har uppnått under det här året. Jag vill också passa på att säga att det både och i synnerhet under detta intensiva år har varit en väldigt bra kontakt med . Jag uppskattar det samarbete och de samtal som vi har haft i detta arbete. Det är mycket glädjande, och jag ser fram emot ett gott samarbete också framöver. Innan jag går in på själva skrivelsen kan jag också konstatera att jag, precis som många andra talare som har varit uppe, tycker att intresset för det nordiska samarbetet ökar. Jag har märkt det när jag har besökt många platser. Jag har varit inbjuden till lokalavdelningar och på annat sätt varit involverad i nordiska samarbetsfrågor och möten. Detta är väldigt glädjande. Jag tror inte att det bara har att göra med ordförandeskapsåret, utan det finns en glädje, en vilja och en kraft i att se som en mycket stark region och vad vi kan åstadkomma tillsammans. Jag brukar ibland känneteckna det som att det har blivit någon form av nytändning inom det nordiska samarbetet, och det gläder mig mycket. Regeringen vill att ska vara ett ledande tillväxtområde i . Ur detta perspektiv är det nordiska samarbetet högprioriterat för regeringen. Ett starkare och mer fokuserat samarbete stärker och konkurrenskraft. Precis som vi har hört träffade statsministrarna varandra i Punkaharju i under det finska ordförandeskapet i . Där enades man om inriktningen, som har blivit vägledande för det nordiska samarbetet, hur vi ska möta inte bara globaliseringens utmaningar utan också väldigt stora möjligheter. Man angav de prioriterade områdena, och det är det som är vägledande för ministerrådet. Det handlar om forskning och innovation. Det handlar om marknadsföring av . Det handlar om samarbete i energi- och klimatfrågor. Det handlar om en förstärkt insats för att just reducera de irriterande och problematiska gränshinder som många av er har tagit upp. Och det beslutades om att det skulle hållas ett årligt globaliseringsforum. Så skedde också under vårt ordförandeskap i . En stor del av handlade naturligtvis om att planera för det svenska ordförandeskapet. Det fick namnet Kraftsamling, och det presenterades på sessionen i . Programmet fokuserar på fyra K:n: konkurrenskraft, klimat, kreativitet och koordinering. Det handlar om att stärka konkurrenskraft i omvärlden, att öka samverkan för att finna gemensamma svar på våra klimatfrågor, att främja samarbete inom forskning och kultur och se det nordiska samarbetets roll och möjligheter i ett bredare europeiskt perspektiv. Intresset för de nordiska frågorna märks också i riksdagsledamöternas engagemang. Jag har tagit del av många motioner och ska säga någonting om innehållet i dem. Först av allt skulle jag vilja ta upp den oro som har funnits för att globaliseringsinitiativet skulle leda till att kulturbudgeten dramatiskt skärs ned. Jag vet att det har pågått en intensiv diskussion om budgeten i allmänhet och kulturbudgeten i synnerhet mellan och ministerrådet. Men vi är nu eniga om den besparing som också drabbar kulturen, mycket på grund av att vi just ska få de här över till att satsa på den viktiga globaliseringen, som statsministrarna bestämt. Den besparing som blir resultatet handlar om . Det är också de neddragningar som de övriga ministerråden får göra i sina budgetar. I de tre budgetposter som jag är ansvarig för skär vi ned . Men det gläder mig att vi har haft en bra dialog, en diskussion om de här frågorna och att vi nu är eniga om detta mellan rådet och ministerrådet. Kultursektorn, i likhet med övriga sektorer, bidrar till omprioriteringar enligt det som statsministrarna har sagt att vi ska arbeta efter. Neddragningen ligger alltså på på kulturområdet. Jag hoppas nu att det här beskedet kan lugna många som har varit oroliga att globaliseringsinitiativet skulle leda till att en av grundbultarna i det nordiska samarbetet, nämligen kulturen, skulle drabbas orimligt hårt. Så blir alltså inte fallet. Jag ser en stor potential för kultursamarbete inom ramen för globaliseringsprogrammet. Det låter spännande, tycker jag, med arbetsgruppen Kreanord som ska utveckla projekt som just ska binda samman kulturen och näringslivet. Sedan kommer jag till en helt annan fråga, herr talman. Det handlar om Grensetjänsten i . Det handlar om finansieringen som motionärerna har tagit upp. För att öka det regionala samarbetet med anslog regeringen även medel till Grensetjänsten. Det är en informations- och rådgivningstjänst belägen i mitt på den svensk-norska gränsen mellan och Eidskogs kommuner. Jag har besökt det utomordentliga informationskontoret. I det här sammanhanget kan jag passa på att nämna att vi överväger fortsatta möjligheter för Grensetjänsten. Det finns också förslag på att utöka möjligheten för de nordiska ambassaderna att samverka. Det finns en motion om detta också, att de ambassader som kommer från ska kunna samverka på ett bättre och mer intensivt sätt. Där har jag ett positivt besked att lämna. Regeringens slutsats är att de nordiska ländernas ambassadsamverkan bör utökas. Jag hoppas att motionären blir glad över det svaret. Flera motioner handlar om gränshinder. kom de nordiska statsministrarna överens om att med alla medel undanröja de svårigheter som medborgarna kan stöta på i det nordiska umgänget. Därför upprättades Gränshindersforum med en representant från varje nordiskt land. Det handlar lite grann om det som var inne på, inte bara om att ta bort gränshinder som är problem utan om att också se till att vi inte skapar nya gränshinder. Ett förslag ska debatteras i om att låta personer som har en förtidspension eller sjukersättning kunna arbeta och studera med bibehållen sjukersättning. Det kommer också att innefatta att man om man, i gränsregionerna i synnerhet, vill arbeta i något annat land ska kunna få göra det upp till en viss nivå utan att ersättningen minskar. Den möjlighet som vi ger förtidspensionerade i att kunna arbeta och studera innefattar naturligtvis också de nordiska länderna, en möjlighet som kan öka integrationen. En annan sak är en nordisk socialförsäkringsportal. Det är viktigt att kunna få rätt och riktig information om man ska resa över gränsen. Den påbörjades efter svenskt initiativ som ett led i gränshindersarbetet. Den är i full drift. Den används flitigt. På mitt initiativ hölls också två hearingar om gränshinder. var vi uppe i , i , på tema samarbete och gränshinder. hade vi en hearing i som ordnades gemensamt av och . Syftet med hearingen var att få en övergripande bild av hinder och möjligheter för . Vi kommer tillbaka när det gäller gränshinder. Det händer mycket. Jag återkommer i den frågan. Det är väldigt mycket som har hänt när det gäller den. Vi har haft många besök i våra grannländer. Jag har varit och besökt mina kolleger i de nordiska länderna och har haft mycket intressanta och givande bilaterala möten. Jag ska inte förlänga min talartid. Sammanfattningsvis har det hänt mycket 2007 och 2008. Det kommer att hända ännu mer 2009. Jag ser fram emot att vara fortsatt verksam i att göra till den attraktiva region och den tillväxtregion i som vi alla vill skapa. 172 () replik: Jag blev väldigt uppmuntrad och glad tidigare när berättade att partikamrat, vår utrikesminister , är väldigt positivt inställd till insatser för att försöka skapa skyddsregler för . Jag tänkte utifrån det tala lite grann om tillväxtområden i . vet att jag i sammanhang har engagerat mig mycket för infrastruktur och järnväg. När det gäller skydd åt är mycket av det liv som finns där beroende av de villkor som finns, och de villkoren förändras i och med klimatförändringarna. Därför är det oerhört viktigt att snabbt åtgärda det så att vi inte fortsätter och driver på den klimatförändring som finns. En klok infrastruktur är oerhört viktig. Där har väldigt goda förutsättningar. Jag är väldigt intresserad av om ett sådant här engagemang sträcker sig inte bara till skydd för det som ändå går förlorat utan om det sträcker sig så långt att vi inom det nordiska arbetet kan samlas för att faktiskt vidta riktiga åtgärder. Det handlar om att bygga en struktur som är långsiktigt hållbar och som inte är negativ när det gäller klimatförändringar. Jag har haft exemplet med alla flygresor mellan och som skulle kunna göras med tåg. Men det finns väldigt mycket mer infrastruktur i . har många möjligheter i kombination med , och det finns möjligheter även mellan och att lösa mycket av de transporter som går på vägar och flytta dem till spårbunden trafik. På det sättet minskar man klimatbelastningen och bidrar till att verkligen göra något konkret för . 173 Statsrådet () replik: Jag tror inte att det är tanken att vi direkt ska ha en infrastrukturdebatt. Den tror jag att jag får hänvisa till infrastrukturminister och de stora satsningar som regeringen gör på just infrastruktur. Jag vet att är mycket angelägen om infrastruktur och inte minst tåget till tror jag det är som brukar avsluta varenda debatt med i den här kammaren. Jag tänker hålla mig till något större, till miljö- och klimatfrågorna. Jag anser att ska vara en föregångare i klimatarbetet. Det är regeringens absoluta övertygelse och inte bara denna regerings. När statsministrarna från de olika nordiska länderna träffas är det klimat och miljö som är den allt överskuggande delen på agendan att diskutera. Det är därför man nu har tillsatt en specialtoppforskningssatsning som fokuserar just på klimat och miljö för att förhoppningsvis ge en tillväxt också genom detta. Vi har haft en konferens på . Där fanns många forskare, och EU var representerat. Där pratade man om och utmaningar för klimat och miljö. Det har utarbetats ett arbetsprogram inför klimattoppmötet i . Jag vet att vet att detta kommer att vara en av de stora frågorna när vi går in i EU-ordförandeskapet . 174 () replik: Jag tackar för svaret. Jag förstår att det naturligtvis är svårt med konkretiseringar. Det är jättebra att man har stora ambitioner med klimatarbetet. Det är jättebra om man kan anta långtgående krav på procentuell nedskärning av växthusgaser och så vidare och att man kan skriva fina internationella dokument. Men så kommer vi ändå till ett konkret hantverk när det liksom ska ske någonting, och jag tycker att jag de här två åren som jag har varit med i ändå har sett att har varit en arena där man har kunnat föra en diskussion som går lite längre än i de nationella parlamenten. Jag har till exempel fått ett väldigt positivt gehör för en framställan om att de nordiska länderna skulle gå före när det gäller diskussionen om vad vi ska göra med alla de människor som faktiskt måste lämna sina hemområden. Vi har till exempel som är ett av de första områdena till och med före jordbruksmarkerna i som redan till viss del är oanvändbart för livsmedelsproduktion. Vi ser hur miljontals människor tvingas lämna sina hemområden. Detta ställde sig bakom, men så kommer det till det konkreta. Jag har alltså ställt frågor till respektive länders regeringar och fått lite undanglidande svar. Det är samma sak med infrastruktur: Vi måste också göra någonting för att nå dessa mål. Om vi inte tar hand om de människor som tvingas lämna sina hemvister kommer det att finnas allt fler människor som hamnar i utsatta situationer där de tyvärr ofta blir verktyg för grupper som vill skapa nya konflikter, och så är det risk för krishärdar i världen. Det är alltså oerhört viktigt att jobba konkret med dessa frågor. 175 Statsrådet () replik: Jag vet att regeringen är helt inriktad på att göra det.