prot · GV09106 · 2008-05-07 00:00:00 — Tredje vice talmannen meddelade att () anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. 2 § Anmälan om ersättare för statsråd Tredje vice talmannen anmälde att följande ersättare inträtt : () för statsminister (), () för justitieminister () och () för kulturminister (). 3 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2007/08:602 Till Interpellation 2007/08:602 Riskanalys av arbetsmiljön av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2007/08:FPM99 skadestånd på grund av brott mot konkurrensreglerna KOM(2008)165, SEK(2008)404, SEK(2008)405 till näringsutskottet 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2007/08:149 och 151 till arbetsmarknadsutskottet 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2007/08:MJU19 betänkande 2007/08:SoU17 betänkande 2007/08:UbU14 betänkande 2007/08:NU11 betänkande 2007/08:TU10 7 § Förlängning av övergångstiden för vissa finansieringsföretag Föredrogs finansutskottets betänkande 2007/08:FiU29 Förlängning av övergångstiden för vissa finansieringsföretag (prop. 2007/08:59). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 8 § Tillåtna tillgångar i värdepappersfonder, m.m. Föredrogs finansutskottets betänkande 2007/08:FiU30 Tillåtna tillgångar i värdepappersfonder, m.m. (prop. 2007/08:57). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 9 § Passmyndigheter utomlands Föredrogs justitieutskottets betänkande 2007/08:JuU17 Passmyndigheter utomlands (prop. 2007/08:66). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 17 §.) 10 § En långsiktigt hållbar tingsrättsorganisation Föredrogs justitieutskottets betänkande 2007/08:JuU19 En långsiktigt hållbar tingsrättsorganisation (skr. 2007/08:117). 1 (): Vi ska nu debattera regeringens förslag om förändringar i tingsrättsorganisationen. Det är inte första gången vi har ärenden om förändringar i tingsrättsorganisationen. De har pågått och . Antalet tingsrätter har minskat från 96 till 53. De här förändringarna och sammanslagningarna eller nedläggningarna föreslogs och påbörjades av den socialdemokratiska regeringen. Skälen för sammanslagningen kan sägas vara desamma som den borgerliga regeringen nu anför i sin skrivelse. Regeringen anser att tingsrättsorganisationen ska vara uppbyggd så att mål och ärenden kan handläggas rättssäkert och effektivt. Organisationen måste utvecklas i takt med att kraven från samhället ökar. Domstolarna ska ha en funktionell geografisk spridning i förhållande till allmänheten, näringslivet och rättsväsendets övriga myndigheter som organisationen skapar förutsättningar för specialisering, kompetensutveckling och en väl fungerande beredningsorganisation. Det är självklart skäl som vi socialdemokrater står bakom för att förbättra tingsrättsorganisationen. Det var just av de skälen som den förändrade organisationen genomfördes av den socialdemokratiska regeringen. Det var en ganska genomgripande förändring som genomfördes, och den var väl genomtänkt. Där det var flest domstolar var avstånden som kortast, och där var möjligheten att ta till sig domstolen inom rimliga tider betydligt bättre än på många andra håll i landet. Förändringen var inte okontroversiell, eftersom det för många kommuner var av stor betydelse att ha en tingsrätt, och så är det väl fortfarande. Man kan dock inte tala om en bred uppslutning från partier när dessa stora förändringar genomfördes. Tvärtom var motståndet ganska hårdnackat från dåvarande opposition. Det var ingen hejd på vad som skulle kunna inträffa om någon mindre tingsrätt lades ned eller rättare sagt slogs samman med en annan tingsrätt och vilka kostnader det skulle dra med sig att förändra detta. Det fanns enligt några av de borgerliga partierna inte skäl för de föreslagna förändringarna. Det fanns enligt dem inte något som talade för att det var mindre rättssäkert, att kvaliteten var sämre eller att kompetensen var lägre i de små tingsrätterna. Trots det motstånd som då rådde väljer den borgerliga regeringen och den borgerliga majoriteten i att gå vidare med ytterligare förslag, trots att förslagen till förändringar inte är särskilt väl underbyggda. Vi socialdemokrater som genomförde den större förändringen anser att vi nu uppnått kraven på en effektiv organisation och att vi därmed uppnått en balans i förändringen. Vi yrkar därför på att den organisation som råder inte förändras. Regeringen har låtit Statskontoret utvärdera de tidigare förändringarna och gör efter detta bedömningen att den förändring av tingsrättsorganisationen som genomfördes 19992007 i huvudsak fungerat väl. Det ska väl sägas att antalet domare inte blev färre genom sammanslagningarna. Trots detta pekar Statskontoret på att antalet mål per domare har ökat markant. Det har väl att göra med att både polis och åklagare fick mer resurser och utvecklade kvalitet i sina förundersökningar. Det leder naturligtvis till att fler mål kan tas upp i domstolen. Statskontoret rapporterar vidare att inte alla domstolar förändrat sin inre organisation. Inte heller har specialiseringen fått genomslag överallt. Inställningen till specialisering tycks också vara splittrad inom domarkåren. Beträffande kompetensutvecklingen, som är ett av skälen till ytterligare sammanslagningar, säger att samtliga tingsrätter har erhållit detta för både domare och domstolssekreterare. Statskontorets övergripande bedömning är att förutsättningarna för kompetensutveckling är kopplade till utvecklingen av tingsrättens inre organisation snarare än till deras storlek i sig. Statskontoret tar också upp rekryteringsfrågan. Visst har tingsrättens storlek viss betydelse, men också det geografiska läget och närheten till större orter. Utvärderingar visar också på svårigheter att rekrytera beredningsjurister, men detta tycks ha mindre att göra med tingsrättens storlek och mer med möjligheten till bättre karriärvägar generellt. Regeringen föreslår en rad förändringar i skrivelsen till . Det finns remissinstanser som tillstyrker regeringens förslag. Det finns de som gör det med några förändringar. Det finns också de som avstyrker förslagen. Vi socialdemokrater föreslår i vår reservation att tingsrättsorganisationen som den ser ut inte ska förändras. Vi tycker att det finns goda skäl till att de tingsrätter som i skrivelsen föreslås läggas ned eller slås samman ska finnas kvar. Det finns inget i Statskontorets utvärdering som pekar på att de tingsrätter som föreslås avvecklas skulle vara mindre effektiva eller mindre rättssäkra, att målen skulle handläggas långsammare eller att kompetensen skulle vara sämre. Inte heller pekar något på att man skulle ha rekryteringsproblem. Dock återstår, om man tyder Statskontorets utvärdering rätt, att mer kan göras beträffande tingsrätternas inre organisation, där sammanläggningar redan skett. Problemet är inte bristande effektivitet eller om en eller annan tingsrätt finns kvar, utan problemet är att balanserna ökar i domstolarna, vilket torde bero på att åklagare och domstolar har fått för lite resurser och att mål därför ställs in. Man har fått för lite resurser från en regering som i varenda budgetmotion toppade alla socialdemokratiska förslag med mer pengar. Det föreligger motioner från oss socialdemokrater beträffande nedläggning av som kansliort vid tingsrätten i . Om man tolkar den motionen rätt har det inte funnits någon vilja från att ha kansliort i . Man har inte bemödat sig om att det skulle fungera. För och omgivande kommuner har som kansliort betydelse för att klara av de mål som härrör därifrån och som därmed kanske också avgörs något skyndsammare och med mer lokal kännedom än om dessa förläggs till . Likadant är förhållandet i . Regeringen skriver att tingsrätten där bör bibehållas. Det ges inga direkta löften om att den kan få vara kvar. Det finns alldeles särskilda skäl till att tingsrätten i ska vara kvar. Det beror bland annat på att kriminaliteten är högre i . Mål kan hanteras skyndsamt, och därmed skapas en förebyggande effekt som har visat sig vara mycket positiv. Den ska alltså vara kvar. Vi socialdemokrater vidhåller att med vårt förslag, det vill säga en oförändrad organisation, uppnås det mål som sätts för verksamheten att mål och ärenden kan handläggas rättssäkert och effektivt. Jag yrkar bifall till vår reservation. 2 (): Det anses i många fall väldigt ofint att tala om och till personer som inte är närvarande. Men jag kan inte underlåta att notera att justitieutskottets ordförande, den tidigare justitieministern som har haft ansvar för de här frågorna , inte ens är närvarande här i kammaren. Jag tycker att det är att visa en nonchalans mot arbete. när vi tänker sätta punkt förändringar inom rättsorganisationer är det på sin plats att göra en liten tillbakablick. Ända fram hade vi olika domstolar i . Vi hade häradsrätter på landet och rådhusrätter i en hel del städer. Det var häradsrätter med en häradshövding och några notarier och rådhusrätter med borgmästare med två eller flera rådman. Det var sammanlagt 141 domstolar. trädde domstolsreform i kraft. Det var väl en av de mest välmotiverade som gjorts i det här landet. Det var fråga om att uppnå en likformighet i domstolsväsendet för hela landet. Man hade en målsättning med en sysselsättning i domstolarna för minst tre domare. Man kom fram till en organisation med 100 tingsrätter som sedan kom ned lite grann . Begreppet tingsrätt togs fram och som chef. Det blev lugn och ro i tingsrättsorganisationen och större delen av 80-talet. Men sedan började den socialdemokratiska regeringen att titta på domstolsorganisationen igen. Här var det ingen tvekan om att det var fråga om omfattande sammanläggningar i besparingssyfte. Det tillsattes utredningar och gjordes arbete i . Man var till och med nere i och talade om att vi inte behövde mer än 30 tingsrätter i . Den borgerliga regeringens justitieminister lade de utredningarna på hyllan och konstaterade att det system som hade införts fortfarande var tillfredsställande med i huvudsak många domsagor med tre domare. Men 1994 kom den socialdemokratiska regeringen igen in på att här måste ske besparingar. Det var ingen tvekan om att det var besparingar. Man nämnde till och med att det kunde handla om att göra utgiftsminskningar om 200 miljoner . Den dåvarande justitieministern tillsatte en domstolsutredning som arbetade med två olika organisationsalternativ, 43 eller 64 tingsrätter i landet. Det väckte mycket opposition. Tingsrätterna är symboler i det här landet som gör att det blir mycket diskussion när man ska förändra dem. fann för gott att återkalla uppdraget till utredningen. I stället hade hon och den socialdemokratiska regeringen kommit på att den taktiska vägen för att uppnå de syften som man hade bestämt sig för var att göra detta länsvis och etappvis successivt framåt. Vi hade 96 tingrätter fram . De är nu nere i 52. Det är 44 som har försvunnit under de år som har varit justitieminister och Socialdemokraterna har styrt . Av någon anledning meddelade den socialdemokratiska regeringen att man inte skulle göra några fler förändringar trots att det fanns förslag och några områden i , däribland , som man inte hade behandlat. Men det hade kanske politiska syften att man då gjorde en paus. 2006 inställde sig naturligtvis frågan vad den borgerliga regeringen skulle göra i frågorna om tingsrätterna. Det återstod före detta , , län och som inte hade förändrats av Socialdemokraterna. i opposition hade vi krävt en helhetssyn på frågan om tingsrätterna och en långsiktig plan för hur den yttre organisationen skulle se ut, men det hade röstats ned. Den borgerliga regeringen lät Statskontoret göra en utvärdering för att man skulle kunna ta ställning till hur läget var och vad som var det vettiga steget att ta. När den utredningen väl var framme var det alldeles uppenbart att det inte var lämpligt att börja riva upp ett antal sammanläggningar. Det hade krävt mycket större skäl för att göra detta, även om många politiker från den borgerliga sidan säkert skulle vilja se att man gjorde vissa förändringar i den riktningen. Vår regering valde den linjen att göra en likformighet och kongruens i den yttre organisationen för tingsrätterna. Det är vad vi ska ta ställning till . Man har lagt fram förslag beträffande just de områden som jag nämnde . Man kan naturligtvis fråga sig vad det är som gör att Socialdemokraterna inte är med på att vi ska göra förändringar i gamla , i , i län och även titta på Norrlandsfrågan. Jag ska citera ur en Brännpunktsartikel. Den är visserligen gammal, men den har gällt . Den är från Brännpunkt i . Där skriver dåvarande justitieminister följande: Målsättningen för reformeringen är bl.a. att mål och ärenden avgörs med högt ställda krav på rättssäkerhet och effektivitet, att förutsättningarna för allmänheten att få tvister och andra rättsliga angelägenheter prövade ska vara lika över hela landet, att tyngdpunkten i den dömande verksamheten ska ligga i första instans samt att domstolarna ska vara moderna och attraktiva arbetsplatser. Enligt min uppfattning är det nödvändigt att skapa en mindre sårbar domstolsorganisation en organisation som står bättre att hantera förändringar i omvärlden som möjligheterna att utveckla verksamheten ökar. Större enheter medför bättre förutsättningar för kompetensutveckling, specialisering och en stärkt beredningsorganisation. De genomförda organisationsförändringarna har utvärderats med gott resultat och arbetet med att reformera domstolsorganisationen kommer att fortsätta . Det var vad sade . Då frågar man sig: Vad är det som gör att Socialdemokraterna inte vill fortsätta och så att säga göra färdigt den yttre organisationen med de motiven? Det är naturligtvis politik och ingenting annat. Det passar bättre att opponera än att fullfölja sin egen linje. För min egen del är jag övertygad om att förändringarna i län, före detta och hade sett minst likadana ut under en socialdemokratisk regering. Dessutom tror jag att det hade blivit helt annorlunda uppe i än med det förslag som vi har på bordet . Jag lyssnade på . Jag trodde att jag skulle höra lite om innehållet i reservationen om negativa effekter. Jag kunde inte uppfatta någonting. Jag förstår fortfarande inte vad det är för negativa effekter man talar om. Jag förstår inte heller vad det är för balans som rubbas när man är inne och gör förändringar på områden som tidigare icke har varit föremål för förändringar. Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 3 (): I och med den skrivelse som regeringen nu har lagt på bord beträffande tingsrätternas framtida organisation har äntligen ett helhetsgrepp tagits. Det är ett helhetsgrepp som är taget utifrån sunt förnuft, hjärta och hjärna. Det är en organisation som inte enbart har ritats fram av tjänstemän sittande i utan också tjänstemän som faktiskt har åkt runt på Norrlandsvägarna och själva fått en uppfattning om vilka avstånd och vilken kvalitet på vägnätet som råder i vår norra del av . Resultatet är att samtliga elva tingsrätter i blir kvar i stället för de föreslagna fem. Min kollega från kommer specifikt att ta upp just detta. Att det sunda förnuftet har fått råda är bland annat tingsrätts fortsatta levnad ett bevis för. Det är en i och för sig ganska liten tingsrätt, men väl fungerande. Det är en tingsrätt som har ändamålsenliga lokaler. Den har lyckats med sin rekrytering och den har goda balanstal. Med andra ord är den en väl fungerande tingsrätt som det inte finns någon vettig anledning att lägga ned och som därför inte heller har varit föremål för någon översyn. Helhetsgreppet innebär att vi har en långsiktig organisation för våra tingsrätter. Många av tingsrätterna med sina tingställen har levt under stor oro och i vissa fall varit nära att dö rena sotdöden. finns det en långsiktighet i beslutet som skapar arbetsro, rekryteringsmöjligheter, specialisering och säkerhet i våra tingsrättssalar. De frågetecken som den socialdemokratiska regeringen har lämnat efter sig är nu utraderade. På tal om socialdemokrater kan jag inte annat än likt ställa mig undrande. Detta är ett parti som lade ned hela 41 tingsrätter. Att då som i den socialdemokratiska motionen säga att man förändrar tingsrättsorganisationen kraftigt torde vara en lätt underdrift. I samma motion anklagar ni nu alliansregeringen för att rycka upp vad ni kallar för den uppnådda balansen mellan olika krav. Vad menar ni med detta? Är det att tingställe används ? Är det att över huvud taget inte används? Eller är det kanske Svegs tingställe, som används hela ? Hade en balans funnits om den beställda fått sin vilja igenom med enbart fem tingsrätter i stället för de nu föreslagna elva? Eller, , är det att säkerheten i exempelvis inte ska vara ett krav i den så kallade socialdemokratiska balansen? Klarar av kraven på den så ofta från denna talarstol efterfrågade specialiseringen med enbart två ordinarie domare handlar det om det? Eller är det de där 90 domartjänsterna som försvann under förra mandatperioden som Socialdemokraterna menar med den uppnådda balansen mellan olika krav? Listan kan göras lång. För egen del gör jag som : Jag bara undrar vad vill ni nu? 4 (): Det är bättre att få veta än att oroas över det man inte vet. Det är väl så man kan sammanfatta dagens beslutsärende. har varit föremål för förändringar och utredningar . Så långt kan vi väl hålla med oppositionen. Det har skapat oro i organisationen, och det har försvårat rekryteringar till de tjänster som har blivit lediga. har länge varit motståndare till den centraliseringspolitik som den tidigare regeringen förde. kom med förslag efter förslag på nedläggningar i län efter län. Ni får ursäkta att också jag kommer att rikta en del kritik mot , men jag hade förväntat mig att han skulle vara här och ha möjlighet att replikera om han kände sig träffad. är han inte här. Men det är som sagt oundvikligt att tala om honom eftersom han var vår tidigare justitieminister. Det hände mycket . Det var först när valet närmade sig som nedläggningsförslagen hejdades. De enda områden som då lyckades undslippa denna reformeringsiver var till största delen , , och delvis . Trots att regeringens förslag nu innebär att tingsrätterna i , , och läggs ned har vi valt att instämma i det. Vi anser att förslaget är klokt. Det innehåller avvägningar där man har tagit hänsyn till antalet brottmål och behovet av ett visst antal domare för att kunna bistå med kompetens inom olika ämnesområden. Man har också medvetet gjort undantag från dessa krav i Norrlandslänen med hänsyn till de stora avstånd som finns där. Oppositionen med i spetsen argumenterar nu för att alla resterande tingsrätter, kansliorter och tingställen ska vara kvar. Samme lyckades under sina som justitieminister lägga ned hälften av landets tingsrätter. Och inte nog med det gav också den dåvarande justitieministern i den dåvarande socialdemokratiska regeringen ett uppdrag till , , och Kriminalvården att gemensamt lämna förslag på en förbättrad samordning av rättsväsendets myndigheter i . När den så kallade presenterades föreslogs att endast fem av de tio tingsrätterna i skulle finnas kvar. Detta förslag har naturligtvis också spätt på oron. Därför är jag riktigt glad över att den nuvarande justitieministern i den nuvarande alliansregeringen har gjort en helt annan bedömning än det utredarna kom fram till och föreslår att samtliga elva tingsrätter i ska vara kvar. Genom att låta departementspersonal resa runt i och rent konkret pröva möjligheterna att transportera sig till de olika tingsrätterna har man fått bekräftat det alla norrlänningar redan vet. Men jag beundrar dem för att de gjorde denna insats för att ta reda på att det är långt mellan befintliga tingsrätter och att man bör vara försiktig med att göra avstånden ännu längre. Om den utredning som beställde hade hörsammats och sex av de elva tingsrätterna i hade tagits bort skulle avståndet ha ökat från kanske runt till det dubbla uppåt för en enkel resa. Det skulle ingalunda stärka rättstryggheten i . Okej, jag får erkänna att jag var kritisk mot nedläggningen av i mitt eget hemlän. Det är självklart att man är lokalpatriot när något som berör en och finns i ens närhet rycks bort. Men jag tror ändå inte att det finns någon möjlighet att backa bandet, och jag tycker att vi presenterar många bra skäl för den förändring som är föreslagen. Det känns inte trovärdigt att som tidigare ansvarig minister stå i spetsen för en motion med innebörden att tingsrättsorganisationen som den ser ut inte bör förändras. Precis så långt som hann med att reformera tingsrätterna innan valrörelsen kom in i ett känsligt skede var det tydligen helt lagom. Och var den tillsatta endast till för att öka spänningen och oron på arbetsplatserna? Eller vad fanns det för skäl att tillsätta den? Den avvägning som presenteras har fler sakliga argument än den tidigare hade när det gällde samordning av tingsrätterna. Det nuvarande förslaget innebär, som rubriken helt riktigt talar om, en långsiktigt hållbar tingsrättsorganisation med en helhetssyn för hela landet. När detta beslut är fattat vet alla vad som gäller ett bra tag framöver. Det finns ingen luddig beslutsgång där det plockas bort en till och en till. Ett definitivt besked ger, även om det inte känns bekvämt för alla, trots allt arbetsro för dem som blir kvar. vet vi också vilka lokaler som behöver ses över, och man kan lägga upp en investeringsplan för dessa. Kraven på säkerhet har blivit större sedan avvecklingarna påbörjades och sedan också efter beslutet . krävs det skilda ingångar till rättssalarna för vittnen och brottsoffer för att de ska kunna känna sig trygga i sina roller i rätten utan att riskera att konfronteras med förövaren eller hans anhängare på vägen in eller på vägen ut. Användning av modern teknik och teknisk utrustning i brottmål har också ökat och kräver en hel del investering i de lokaler som enligt dagens beslut ska ingå i den långsiktigt hållbara tingsrättsorganisationen. Att agera och argumentera från den ena ytterligheten till den andra i denna fråga, som Socialdemokraterna gör, skapar ingen trovärdighet. Detta är bara en i raden av frågor där den före detta justitieministern har gjort en 180-graders vändning från att ha varit i regeringsställning till att ha intagit oppositionsrollen. Har oppositionen över huvud taget vägt in investeringsbehovet för samtliga tingsrätter, samtliga kansliorter och samtliga tingsställen? Man har låtit dem gå i ovisshet , och därför har de stora uppdämda behov. Med den helhet som erhålls genom regeringens nuvarande förslag kan bland annat eftersatta upprustningar vidtas. Det handlar om att utrusta lokalerna med modern teknik, bygga om lokaler för att uppnå en god säkerhet för personal, parter, vittnen och också för allmänheten. Genom det aktuella förslaget skapas en långsiktigt hållbar tingsrättsorganisation över hela landet. Förutsättningar ges också för att behålla en hög kvalitet i dömandet som tillgängligheten för invånarna garanteras. Här har särskilda hänsyn också tagits till avstånden i Norrlandslänen. Därmed skapas arbetsro i en organisation som har haft en mycket osäker tillvaro. Härigenom stärker vi också rättstryggheten för landets invånare i de viktigaste uppgifterna för rättsväsendet och domstolsorganisationen. Jag instämmer i och yrkande om bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. 5 (): Det är en glädjens dag när vi ser framför oss en stabilitet i den kommande tingsrättsorganisationen.