prot · GV0964 · 2008-02-14 00:00:00 — (Beslut fattades under 12 §.) 11 § Forskning och forskarutbildning Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2007/08:UbU5 Forskning och forskarutbildning. 100 (): Vi socialdemokrater vill satsa betydligt mer på forskning. Vi vill agera nu och inte skjuta frågan framför oss. Hade vårt budgetförslag antagits hade universitet och högskolor haft ytterligare till forskning. Det hade gjort skillnad. Vi hade haft ytterligare till småföretagarsatsningen Forska och väx. Totalt sett har vi socialdemokrater ett forskningsanslag som är högre än den borgerliga regeringens . Utöver detta föreslår vi ett investerings- och forskningsprogram inom energipolitiken på totalt 2 ½ miljard kronor . Jag kan således konstatera att det föreligger en väsentlig skillnad i ambitionsnivå mellan oss socialdemokrater och den borgerliga regeringen. Under valrörelsen talade den borgerliga alliansen vitt och brett om forskningens betydelse. Det utlovades stora satsningar. Men i regeringsställning har dessa vallöften fallit ganska platt till marken. Den borgerliga hållningen känns igen. Det är många vackra ord men lite verkstad. Man säger en sak men gör något annat. Science är en av världens mest ansedda vetenskapliga tidskrifter. De har listat de tio viktigaste forskningsframstegen . På första plats kommer storskaliga genetiska kartläggningar med syfte att hitta riskgener för stora folksjukdomar som typ 2- diabetes. Lunds universitets diabetescenter och medicinska fakultet har spelat och spelar en avgörande roll i detta forskningsarbete. Det är ett av många exempel på att forskning är bra för människans skull. Det inger hopp om en med ökad kunskap om orsaken till sjukdomar och hur de ska botas. De pågående och hotande klimatförändringarna är ett annat exempel på vikten av en förstärkt forskning. Vi ser glaciärer som smälter, öknar som breder ut sig och en havsnivå som stiger. Vi upplever orkaner, översvämningar och varma vintrar. Allt tyder på att jordklotet lider. Vi måste genom ökad forskning i internationell samverkan möta dessa miljöutmaningar och bygga ett ekologiskt hållbart samhälle för framtiden. Forskning och utveckling är också avgörande för svenskt näringsliv. För att stärka konkurrenskraften krävs ständigt bättre varor och tjänster och effektivare produktionsmetoder. Det förutsätter en väl fungerande företagsnära forskning, såväl för de stora industriföretagen som för de små och medelstora företagen. Företag söker sig till de länder som har de bästa förutsättningarna och tillgång till högklassig forskning. En välutbildad arbetskraft spelar också en avgörande roll för företagens lokalisering. Att satsa på forskning och utveckling är vårt främsta redskap för tillväxt och växande företag på en global marknad. Det är ytterst grunden för vår välfärd. Med dessa tre exempel visar jag på att ökad kunskap och bildning genom forskning och utveckling är grunden för både en gynnsam samhällsutveckling och individens utveckling. Därför ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Det kräver fortsatt stora insatser av både staten och näringslivet. Vårt mål är att staten ska avsätta av bnp till forskning. All forskning ska hålla hög kvalitet, och forskningsinsatserna ska rymma både bredd och djup. Det är viktigt att satsar på kvalitativt framstående forskningsmiljöer men också på forskning i hela landet. Internationaliseringen kräver att lärosätena blir bättre på att lyfta fram och utveckla sina starka sidor. För ett litet land som är förmågan till profilering och kraftsamling väsentlig för att kunna utveckla styrkeområden som når den internationella forskningsfronten. Ett kännetecken för de mest framgångsrika universiteten i världen är att de förmår att förena en stor frihet för forskarna med ett akademiskt ledarskap som är kapabelt att göra strategiska val. En viktig insats för att skapa kraftsamling är att ge de mest framstående forskarna förutsättningar att bedriva långsiktig forskning i kreativa och attraktiva forskningsmiljöer med en kritisk massa. För att fortsatt ska vara en ledande forskningsnation krävs förutom kraftsamling inom strategiska forskningsområden en bredd och mångfald i forskningsinsatserna. Det är en förutsättning för att kunna tillgodogöra sig forskning från andra länder samt skapa en koppling mellan grundutbildning och forskning. En bred grundforskning är nödvändig för att möjliggöra forskningsgenombrott. Därför är det viktigt att även i fortsättningen värna om den akademiska friheten. Det är ett avgörande element i universitetens och högskolornas forskning. Vi socialdemokrater menar att det behövs ett förändrat resurstilldelningssystem som gynnar och förstärker framstående forskarmiljöer och som slår vakt om forskning och forskningsanknuten högre utbildning i hela landet. Forskningen vid svenska högskolor och universitet är världsledande i många discipliner. Däremot är det långt ifrån alla högskolor och universitet som har möjlighet att stödja sina forskare i att omsätta forskningsresultaten i nya varor och tjänster. För att stärka kommersialiseringen av forskningsresultat vill vi avsätta i en nysatsning på holdingbolag och inkubatorer vid landets högskolor och universitet. När vi socialdemokrater var i regeringsställning ökade de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med . Vi gjorde särskilda satsningar på forskning inom medicin, teknik och hållbar utveckling. Vi utvecklade strategiprogram för sex viktiga industribranscher. Vi vill nu ta ytterligare ett steg och fördjupa dessa program samt utveckla nya strategiprogram för branscher inom tjänstesektorn. har haft en hög profil i forskningsfrågor. Dessa satsningar måste nu öka ännu mer om ska klara den globala konkurrensen. Det duger inte att den borgerliga regeringen skjuter frågan om forskning framför sig. har inte råd att vänta på eventuella krafttag från den borgerliga regeringen. På denna punkt är vi socialdemokrater väldigt tydliga. Vi vill agera . Därför avsätter vi betydligt mer pengar till forskning och utveckling. Det är viktigt att vi som politiska partier sänder ut rätt signaler. Vi socialdemokrater signalerar tydligt att vi vill satsa mer offensivt på forskning och utveckling. Men vilka signaler sänder den borgerliga alliansen ut? En av de första åtgärderna som vidtogs av den nya regeringen var nedläggningen av . Det motsvarade en minskning av forskningsanslaget med ca och uppemot 300 forskare. Det är beklagligt, eftersom har varit ett föregångsland inom arbetsmiljöområdet. Dessutom tog den borgerliga regeringen genast bort forskningsmedlen till småföretagarprogrammet Forska och väx. avsätter regeringen medel till Forska och väx. har därmed gått förlorat. Vi ser med oro på att regeringen vid sitt första år vid makten har minskat de statliga anslagen till forskning och utveckling i statsbudgeten, trots vallöftena om att öka den civila forskningen till av bnp. Enligt har anslaget till forskning och utveckling minskat med . Den resursförstärkning av forskningen på landets universitet och högskolor som den borgerliga majoriteten beslutat är långt ifrån tillräcklig. Faktum är att årets budget inte innehåller en enda krona utöver det som aviserades redan för . Den borgerliga forskningspolitiken liknar mest kejsarens nya kläder. Det var många och vackra ord i valrörelsen, men det mesta har fallit platt till marken. Denna defensiva hållning förstärks i det forskningsbetänkande som vi diskuterar . Det hänvisas till fortsatta beredningar och en kommande proposition. Jag vill därför ta tillfället i akt och fråga majoritetsföreträdarna i denna debatt: När kommer den forskningspolitiska propositionen? Kommer den borgerliga regeringen att uppnå målet att avsätta av bnp till forskning? Vilka är de prioriterade och strategiskt viktiga forskningsfälten ? Vi socialdemokrater står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 1, 2, 4, 7 och 8. 101 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 5 från om bättre och tryggare villkor för forskarstuderande. Vi kommer också att stödja ett antal av Socialdemokraternas reservationer. betraktar inte satsningar på utbildning och forskning som kostnader utan som nödvändiga investeringar för att ska bli en kunskapsbaserad och konkurrenskraftig nation. Det finns ett tydligt samband, och det är faktiskt också vetenskaplig belagt, mellan investeringar i utbildning och forskning och tillväxt. Men då måste det vara en socialt och ekologiskt hållbar tillväxt en tillväxt som genererar välfärd och fler arbetstillfällen men också en högre livskvalitet för var och en av oss och en starkare social sammanhållning. Under förra mandatperioden satsades i samarbetet mellan , och i propositionen Forskning för ett bättre liv . Forskning inom medicin, teknik och hållbar utveckling prioriterades, men också genusforskning och utbildningsvetenskaplig forskning fick mer pengar. För är målet att forskningen ska få av bruttonationalprodukten, men vi tycker att det är viktigt att säga att det är den civila forskningen som ska ha . I vår budget har vi fört över 500 miljoner från försvarsforskningen och satsar i stället dessa pengar på att öka kvaliteten på högskolan genom att förbättra forskningsanknytningen vid högskolornas grundutbildning. Det gör vi dels genom att höja anslagen till grundutbildning och forskning för lärare vid högskolan, dels genom att öka antalet disputerade lärare. Främst lektorer behöver ökade möjligheter att själva få forska. När forskning och utbildning följs åt blir utbildningen bättre för den studerande, och forskningen tillförs nya idéer och impulser. För är det grundläggande med en rejäl offentlig satsning på forskningsanslag så att man får en långsiktig utveckling av forskningen, bra forskningsmiljöer men även en forskning som kan vara oberoende och kritisk. Det är viktigt att forskning och utbildning bedrivs i hela . Det är en viktig motor för att utveckla och för att bredda tillgängligheten och minska den sociala snedrekryteringen. En viktig fråga för oss i är också situationen för de forskarstuderande. förekommer det att forskarstuderande finansierar sina studier med stipendier. I en undersökning som gjorde var den gruppen . Varför är inte detta en lyckad lösning? Jo, för dessa doktorander har inte rätt till inkomstrelaterad ersättning vid sjukdom, föräldraledighet eller arbetslöshet. De hamnar kort sagt utanför det sociala trygghetssystemet. De har inte heller rätt till den automatiska övergången till en doktorandtjänst som doktorander med utbildningsbidrag får när de har kvar av sin utbildningstid. Denna synpunkt delar vi med , doktorander och . Avskaffa stipendier som finansieringsform inom forskarutbildningen! Trots att de inte ska finnas så finns de, de så kallade skuggdoktoranderna. Det är personer som bedriver forskarstudier utan att vara antagna till forskarutbildning. Dessa skuggdoktorander är rättslösa och står ofta utanför trygghetssystemen. Ofta handlar det om stipendier. försörjer de sig på osäkra projektanställningar. Handledning och andra resurser kan försvinna utan förvarning eller motivering. Därför tycker vi i att alla lärosäten ska redovisa hur många skuggdoktorander man har, vilka förhållanden de forskar under och vad man gör för att följa de regler som säger att studerande som forskar ska vara antagna till forskarutbildning. Det finns många viktiga forskningsområden, och självklart finns det områden som vill lyfta fram lite extra. Jag sade förut att det under den förra mandatperioden satsades pengar på utbildningsvetenskaplig forskning. Det är en fråga som är väldigt viktig för . Den utbildningsvetenskapliga forskningen måste svara mot de behov som finns inom lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet. Det är jätteviktigt med ett bra samarbete mellan universitet, högskolor, kommuner och skolor. Inom det sociala området har vi forskning och utvecklingsverksamhet på lokal och regional nivå där det forskas, där man samarbetar med kommuner och med kommuner och landsting eller, där jag bor i , med . Det handlar om forskning som har en väldigt nära dialog med verksamheter och där forskningskunskaper kan överföras till arbetet direkt ute i verksamheterna. En sådan modell skulle vi gärna se när det gäller utbildning och skola. Vi vet att verkligheten ser olika ut för kvinnor och män inom en mängd områden. Detta är oerhört viktigt att jobba vidare med. Vi vet att männen är och har varit norm inom många områden, och det är därför väldigt viktigt att genusforskningen fortsätter att utvecklas och stärkas. Den bidrar till viktiga kunskaper för att nå ett mer jämställt samhälle och har varit en kunskapsbas som måste få finnas kvar för att jämställdhetsperspektivet ska slå igenom på de sociala, ekonomiska och politiska arenorna. Genusforskningen har hjälpt till att synliggöra brister inom jämställdhetsområdet och synliggöra hinder för jämställdhet inom olika delar av och i olika verksamheter. Genusforskningen ökar kvaliteten i forskningen som den synliggör kvinnor och män och makthierarkier. På så sätt får forskningen faktiskt en högre kvalitet och en högre självförståelse. Forskningen berikas genom att värderingsnormer som har hängt med sedan förr ifrågasätts. talare var inne på klimatfrågan. Det är en oerhört viktig fråga att ta tag i. Vi har en klimatberedning. Jag vet inte om de fortfarande sitter och inte kan komma överens om målen. vill inte bara ta klimatfrågan på allvar. Vi vill också avveckla kärnkraften. För oss är det väldigt viktigt att satsa på forskning för hållbara energisystem, produkter och tjänster för energieffektivisering, drivmedel och kraftproduktion som baseras på hållbara resurser. Vi är ett litet land. Vi är internationellt beroende, och därför måste vi fokusera vår forskning på de strategiska områden där behoven gör sig gällande. Energieffektivisering av bostäder är ett sådant område. Den elintensiva industrin som vi alltid får en politisk debatt om och priset på energi är ett sådant viktigt område. Där är det viktigt att hitta energieffektiviseringar. Ett annat viktigt område är biodrivmedel, och därför har vi föreslagit mer pengar än regeringen till att forska på de här områdena. Vi tycker också att man behöver samordna klimatforskningen och har föreslagit inrättandet av ett klimatsekretariat för denna viktiga funktion. Forskning och utveckling är också väldigt viktiga områden för tillväxten. Vi vet att i är vi inte så värst bra på att se till att forskning vandrar vidare och blir produkter som sedan kommer ut på marknaden. Där finns stora brister i vårt land. Vi vill speciellt lyfta fram små och mellanstora företags möjligheter att få stöd i forskning och utveckling. Därför vill satsa mer på programmet Forska och väx som ju hjälper små och medelstora företag med forskning och utvecklingsverksamhet. Det är inte minst viktigt eftersom det oftast handlar om kvalificerade tekniska lösningar som måste prövas för att företagen ska kunna komma fram till en produkt. Forskning och utveckling är livsviktigt för fortsatta utveckling, för hur vi långsiktigt ska få ett socialt, ekologiskt och ekonomiskt hållbart samhälle. Liksom den tidigare talaren vill vi från säga att vi väntar på den forskningspolitiska propositionen. Vi vill gärna veta när den kommer och vilka målsättningar som finns när det gäller att satsa mer resurser på forskning. 102 (): Vi i står bakom alla våra reservationer. Men för att vinna lite tid yrkar jag bifall bara till reservation 7. Vi är överens om mycket av det som sagts av Socialdemokraterna och . Det är mycket klokt som har sagts. Jag ska inte upprepa allt det. Bortsett från reservationerna och motionerna tänker jag prata om kvalitet. Givetvis gäller det då kvaliteten i forskningen kvalitet för forskarna och den kvalitet som forskningen ger samhället. En punkt gäller doktoranderna. Doktoranders livskvalitet till exempel äventyras av otryggheten i finansieringen. Jag tänker då på de många stipendierna och utbildningsbidragen. Som doktorand kan man bli tvungen att välja mellan familj och forskarstudier, mellan barn och forskarstudier eller kanske mellan sjukdom och forskarstudier. Beträffande detta med sjukdom kan man tyvärr inte göra ett val, utan där kan man bli tvungen att anpassa sig. Den som går omkring och oroar sig presterar troligen sämre i sin forskning. Detta inverkar, som sagt, på forskningens kvalitet. Även de dåliga villkoren för doktorander gör att det kan bli svårt att få de bästa doktoranderna. Också det inverkar på kvaliteten. Vidare handlar det om näringslivets möjligheter att använda och kommersialisera den kvalitativa forskning vi har och att därmed öka kvaliteten på de egna produkterna. Det är en annan kvalitetsaspekt. ligger väldigt högt när det gäller forskning. Men det ger inte utdelning i fråga om jobb och vilka produkter som skapas. Forskningen är inte tillräckligt kommersialiserad. Den kvalitativa forskningen används därmed inte ute i samhället. Vi anser att det måste ges tydligare incitament för att få ut forskningen i samhället. Vi vill också att högskolor och universitet ges i uppdrag att ta fram handlingsplaner just för att se till att detta genomförs. Vidare handlar det om kvalitetssäkring av transportforskningen och dess möjligheter att bidra till att skapa ett kvalitativt och miljömässigt hållbart samhälle; det är också en del av det hela. Beträffande transportforskningen fördelas merparten av resurserna efter den genomsnittlige mannens resmönster. Detta behöver helt klart ses över. Till stor del handlar det nämligen om fordonsutveckling, medan miljöforskning, trafiksäkerhetsforskning, jämställdhetsforskning och kollektivtrafikforskning får stå tillbaka. Förutom att det förändras här vill vi att det ges i uppdrag att tydliggöra och mäta hur stor del som ges till vad. Det är, som sagt, inte en bra kvalitativ miljö med alltför mycket fordonsforskning. Det handlar också om mottagande av immigranter, såväl asylsökande som andra. Men mottagandet måste ha kvalitet. Det leder mig in på forskningen. Också migrationsforskningen är eftersatt i dagens samhälle. Den forskningen måste öka. Trots att vi tar emot väldigt många asylsökande forskas det väldigt lite. Men vi bör ta reda på hur immigrationen bidrar till det svenska samhället. Det kan gälla till exempel sociala, ekonomiska eller kulturella aspekter. Inte minst viktigt är att asylprövningen är baserad såväl på kunskap och forskning som på solidaritet och internationella åtaganden. Kvalitet är alltså viktigt även här. Jag kan tyvärr konstatera att den borgerliga majoriteten vill att alla våra utmärkta kvalitetsförslag avslås. Med detta yrkar jag, som sagt, bifall till reservation 7. (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU11 Utvidgad rätt till biträde vid förhör, m.m. Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Rättshjälp för anlitande av biträde vid förhör) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 144 för utskottet 137 för res. 68 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 23 c, 22 fp, 15 kd För res. : 106 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 24 s, 13 m, 6 c, 6 fp, 9 kd, 5 v, 5 mp CU8 Fastighetsrättsliga frågor Kammaren biföll utskottets förslag. UbU4 Utvidgad registerkontroll inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg Punkt 1 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 266 för utskottet 17 för res. 1 66 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 85 m, 23 c, 22 fp, 16 kd, 14 mp För res. 1: 17 v Frånvarande: 24 s, 12 m, 6 c, 6 fp, 8 kd, 5 v, 5 mp Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § (forts. från 11 §) Forskning och forskarutbildning (forts. UbU5) 103 i (c): debatterar och diskuterar vi utbildningsutskottets betänkande UbU5 om forskning och forskarutbildning. Det är ett motionsbetänkande. Det har tidigare här i debatten låtit lite som att det är en budgetdebatt, men jag vill betona att debatten gäller motionsbetänkandet. I har vi en mycket lång tradition av forskning. Många forskningsresultat inom en mängd olika områden har till exempel lett fram till en bättre hälsa för stora delar av befolkningen. Det gäller forskning på det medicinska området, framtagande av mediciner, men också folkhälsoforskning och forskning som visar på effektiva behandlingsmetoder. Jag går snabbt vidare till nästa ämne. visade professor hur en ökad mängd koldioxid skulle kunna bidra till växthuseffekten. Miljö- och klimatforskningen har utvecklats, och vi ligger på många sätt i framkant. är det en kamp mot tiden för att använda de innovationer som görs och den teknik som utvecklas för att våra barnbarn ska få uppleva en god miljö. Vår tillväxt i beror till stor del på de naturtillgångar vi har och som vi på olika sätt har använt inom såväl forskning som utveckling. är vi framstående inom till exempel skogsforskning men givetvis också inom fordonsindustrin, där teknikutveckling och forskning bidrar till att vi fortsatt är internationellt konkurrenskraftiga. Ja, jag skulle kunna fortsätta att räkna upp område efter område där vi är framgångsrika, men det låter sig inte göras på några korta minuter. Jag har bara nämnt ett axplock och mycket mer förtjänar egentligen att nämnas. är en liten forskningsnation. Vi är nio miljoner invånare av världens sex miljarder. Trots det har vi hållit en hög internationell klass. Vi är bland de länder som satsar en relativt stor andel av bnp på forskning, främst då inom industrisektorn, men detta är inte tillräckligt. talare har varit inne på kvaliteten i forskningen. Vi diskuterar olika sätt att mäta kvalitet. Ett kan vara graden av citeringar. är kanske ett av de mest produktiva länderna i världen när det gäller antalet publicerade artiklar i olika erkända tidskrifter. Vi har legat bra till och fortsätter att öka, men vi ser att omvärlden ändå kör förbi oss därför att de ökar ännu mer i andra länder. Det oroar mig att vi ser en långsamt nedåtgående trend. Målet för en framgångsrik forskning är givetvis inte bara att publicera och bli citerad. Vi är oerhört beroende av att den forskning som vi satsar stora resurser på också leder till tillväxt. Därför är det så viktigt att forskning inte ses som en isolerad verksamhet vid våra universitet och högskolor, utan att resultaten kan omsätta nya kunskaper i innovationer och produkter. Hur ska vi då fortsätta att vara en forskningsnation bland de främsta? Jag och vill lyfta fram ett antal faktorer som är grundläggande för fortsatt forskning i världsklass. kommer regeringen att lägga fram en forsknings- och innovationsproposition. Där kommer riktlinjerna att dras upp för de kommande årens prioriteringar och satsningar. Fram har vi en forskningsproposition som heter Det goda livet. Vi har fullföljt de satsningar som fanns i propositionen. Målet är givetvis att ska fortsätta vara en framgångsrik forskningsnation. En sådan kräver framgångsrika universitet och högskolor med framgångsrika forskare. Jag vill nämna där det finns ett underlag för att stärka lärosätenas möjlighet att attrahera forskare internationellt. är förutsättningar för unga forskare att lockas till och ges möjligheter till en forskarkarriär också viktiga att understryka. Det krävs också en större samverkan mellan olika aktörer i samhället. , och , satsar näringslivet, med läkemedels- och fordonsindustrin i spetsen, betydligt mer än vad det offentliga gör. Enligt både Lissabonstrategin och budgetpropositionen är målet av bnp för det offentliga . Det finns ett antal strategiskt viktiga områden, kanske främst miljö och medicin, som vi behöver satsa på för att vara med och lösa de stora samhällsproblemen. Satsningar behöver givetvis göras på såväl grundforskning som tillämpad forskning eftersom de olika delarna förutsätter varandra. Jag vill betona behovet av att omsätta forskningen i innovationer.