prot · GV09107 · 2008-05-08 00:00:00 — Utbyggnaden av fjärrvärme har underlättats genom olika program för att konvertera från olja och kol till förnybara bränslen. I sammanhanget kan nämnas det lokala investeringsprogrammet för ett ekologiskt hållbart samhälle, LIP, numera klimatinvesteringsprogrammet, och dess betydelse för att påskynda omställningen av det svenska energisystemet. Där har fjärrvärmen, som bygger på förnybara bränslen, spelat en betydande roll för att minska utsläppen av växthusgaser. Tyvärr försitter nu regeringen chansen att ytterligare underlätta för fastighetsägare att ställa om genom att slopa Klimp, vilket tidigare skarpt har motsatt sig. Man inrättar ett program för hållbara städer i stället för att fortsätta på en väg som har visat sig säker och bra. Dessutom har regeringen avskaffat möjligheten till investeringsstöd för fjärrvärme för den som vill byta bort sin oljepanna. Detta är synnerligen olyckligt. Fjärrvärme tar även till vara andra lokala resurser, som till exempel spillvärme från industri och energi från avfallsförbränning som annars skulle ha gått upp i rök. Det gör att fjärrvärme har utvecklats till att bli en mycket energisnål och resurssnål miljövänlig värmekälla. Regeringens politik, eller brist på politik, gagnar inte energiomställning till en mer hållbar utveckling i . avregleringen av den svenska energimarknaden har fjärrvärmepriset varit föremål för debatt. Både anslutningsavgiften och priset för fjärrvärme varierar kraftigt beroende på var i landet man bor. Det gör det svårt för kunder att avgöra om en anslutning till fjärrvärmenätet är en bra affär eller inte. Till det kommer också diskussionen om huruvida det råder monopolställning eller inte för fjärrvärme på varje ort. Enligt kritikerna är situationen den, och jag delar också den uppfattningen, att fjärrvärmebolagen har haft möjlighet att höja priserna när kunderna väl är uppkopplade till uppvärmningsalternativet. Här ser vi ytterligare ett exempel på en avreglering som inte fungerar. I kammaren har vi gång på gång hört borgerliga företrädare säga att när marknaden inte fungerar är det som ska fatta beslut om en reglering av marknaden. Ni har haft chansen här. Per som är konkurrensråd på har sagt på följande sätt: Vi har stor förståelse för den kritiken, och vi har vid flertalet tillfällen lämnat förslag till regeringen om att vi vill ha en prisreglering för fjärrvärme. granskar agerande i och Fortums dominerande ställning i . Men de granskar inte priset utan konkurrensförhållandet. Här har utskottets ledamöter inte uppfattat roll utan hänvisar i betänkandet till att man ska invänta uppfattning i frågan innan diskussioner om prisgarantier ska föras. som är generaldirektör på anser i senaste numret av att det behövs en reglering inom fjärrvärmeområdet. Hela denna diskussion har lett till att branschens rykte är ifrågasatt på grund av anklagelser om monopol och att fjärrvärmeföretagen utnyttjar sin monopolställning för att ta ut högre priser. En fortsatt utbyggnad av fjärrvärme är en viktig miljöfråga. Det är viktigt för att vi ska klara av omställningen av det svenska energisystemet till förnybara energibränslen som ger mindre utsläpp av växthusgaser. Den förra regeringen tillsatte en särskild utredare, professor , med uppdrag att belysa fjärrvärmens konkurrenssituation på fjärrvärmemarknaden och föreslå åtgärder för att bättre skydda konsumenterna mot oskälig prissättning på fjärrvärme. Den nya fjärrvärmelagen som vi diskuterar här ska träda kraft . Syftet är framför allt att stärka kundernas ställning och öka konkurrensen i fjärrvärmebranschen. Många har haft förhoppningar om att man med den nya lagen ska komma till rätta med problemen inom fjärrvärmeområdet. Inför fjärrvärmepropositionen begärde Svensk Fjärrvärme, alltså branschorganisationen, tillsammans med , Fastighetsägarna, hyresgäströrelsen med flera i en skrivelse direkt till näringsminister att staten borde medverka i en partssammansatt av fjärrvärme i syfte att stärka kundernas ställning. Nämnden skulle också kunna pröva om ett fjärrvärmepris var skäligt eller inte. Detta gemensamma förslag från branschens och kundernas företrädare har sin bakgrund i den diskussion som har funnits länge om huruvida det råder monopolprissättning eller inte. Man måste därför se förslaget och det gemensamma utspelet som något positivt. Besvikelsen blir så stor när regeringen i förslaget till fjärrvärmelag helt struntar i branschens och kundernas förslag. Dessutom säger man också nej till förslag att den nämnd som ska inrättas även ska kunna lämna rekommendation rörande priset. Den nya lagen kräver att fjärrvärmeföretagen på kundens begäran måste förhandla om prisökning. Här kommer det lustiga. Om parterna inte kommer överens på egen hand kan de ansöka om medling i . Vad har en nämnd som inte ens ska ta ställning i prisfrågan för funktion att fylla? Vad ska man då medla om? Dessutom kan man fråga sig vilka resurser en vanlig villaägare har i en diskussion med ett fjärrvärmeföretag när man ska förhandla om priset. Kanske kan någon företrädare för alliansen ge besked på den frågan . 99 PER (): Fjärrvärme är ett mycket effektivt system för att distribuera värme. Eftersom fjärrvärme till allra största del och i allt högre grad med tiden produceras utan fossila bränslen är en ökad fjärrvärmeanvändning en viktig pusselbit i omställning till minskad klimatpåverkan. Fjärrvärmeanläggningar kan också med fördel användas för kraftvärmeproduktion där man både producerar värme och el på samma gång. Det ökar både miljöfördelarna och lönsamheten i produktionen. Av dessa anledningar är det viktigt att en ökad användning av fjärrvärme uppmuntras och stöds . Tyvärr är det uppenbart att det finns stora problem med fjärrvärmeutvecklingen framöver. Ett sådant problem är självklart att priset på fjärrvärme har stigit med förskräckande hastighet i många delar av , ibland på bara . Det är alltså en oerhörd prisstegring som har skett. Självklart har kostnaden för värmeproduktionen inte alls stigit i samma takt, utan orsaken till prishöjningarna är framför allt att fjärrvärmeleverantörerna har ett monopol inom sina egna fjärrvärmenät. Kunderna har små möjligheter att påverka sina värmekostnader. De sitter fast i ett monopolsystem där man bara har en enda leverantör att välja på en leverantör som styr marknaden och prissättningen. Med tanke på de stora problem som finns på fjärrvärmemarknaden tycker vi att det är mycket tråkigt att regeringen väljer att ta så ytterst små steg för att styra marknaden som man gör i propositionen. Jag tycker också att det är tråkigt att man väjer för de absolut nödvändiga åtgärderna, åtgärder som krävs för en väl fungerande fjärrvärmemarknad och för att skapa möjligheter för en expansion av fjärrvärmen. Ett exempel på det är det system för medling i en fjärrvärmenämnd som regeringen föreslår. Ett antal olika remissinstanser pekar på att detta är ett mycket bristfälligt förslag som riskerar att bara bli ett stort slag i luften. Det största problemet är, som vi har hört, att fjärrvärmekunder och fjärrvärmebolag har helt olika resurser och helt olika förutsättningar att få rätt i en sådan fjärrvärmenämnd. Man har helt olika möjligheter att driva sin talan. Ytterligare ett problem är att även om man skulle få rätt mot fjärrvärmebolaget saknar nämnden, med regeringens förslag, helt sanktionsmöjligheter. Det finns alltså inga möjligheter att se till att fjärrvärmebolaget faktiskt följer de beslut som nämnden fattar. Om bolagen blankt struntar i nämndens beslut finns det ingenting som vare sig nämnden eller kunden kan göra åt det. Risken är därför självklart mycket stor att medlingen blir ett helt tandlöst instrument. För att få fram en riktig kontroll över de skenande fjärrvärmepriserna borde regeringen i stället lägga fram ett förslag om ett system för statlig prisprövning av fjärrvärme. Det är något som både producenterna inom branschföreningen och de stora kundorganisationerna säger behövs. De har till och med bett regeringen att komma med ett sådant förslag: Hjälp oss att ta fram ett förslag om prisprövning. Det är för mig helt obegripligt att regeringen inte lyssnar på marknadens aktörer och slopar förslaget om medling som inte kommer att få någon funktion och i stället inför en prisprövningsmekanism som marknaden själv efterfrågar. Vi är oroliga för att den kraftiga prisstegring som har skett riskerar att hejda en ökad användning av fjärrvärme. Vi har redan sett att de höga priserna har lett till att hushåll och bostadsrättsföreningar som har varit anslutna till fjärrvärme i börjar gå över till annan värme, till exempel bergvärme. Det leder till negativa miljökonsekvenser. Det leder till onödig elförbrukning just vid de tillfällen när elförbrukningen är som allra störst och vi har kapacitetsbrist i systemen. Det skapar inte heller ett effektivt utnyttjande av samhällets resurser när man inte använder fjärrvärmenäten fullt ut. Det ökar miljöbelastningen helt i onödan. I har det till och med gått så långt att man på allvar diskuterar att lägga ut ytterligare ett fjärrvärmenät för att skapa en konkurrenssituation med flera fjärrvärmeleverantörer. Det är självklart att det ur samhällsekonomisk synpunkt och för konsumenterna är ett oerhört tråkigt förslag. Det är därför som det finns starka skäl för att så snabbt som möjligt öka konkurrensen i de befintliga näten genom att ge flera värmeleverantörer tillträde till fjärrvärmenäten. Genom att ta fram ett förslag där man möjliggör ett tredjepartstillträde i fjärrvärmenäten får man många positiva effekter. Man får minskad miljöpåverkan. Man får möjlighet till ett ökat tillvaratagande av spillvärme. Man skapar också möjlighet för kunderna att välja. har ganska tagit fram förslag till kriterier för hur man kan miljömärka fjärrvärme. Det är ett väldigt bra sätt för kunderna att få möjlighet att minska miljöbelastningen från värmekonsumtionen. Det kan man bara göra om man har en valmöjlighet där man kan välja mellan olika leverantörer. I ett system med bara en leverantör finns det ju ingen möjlighet att välja miljömärkt fjärrvärme. Många av oss som bor i skulle ju gärna välja bort den kolfjärrvärme man har från , men den möjligheten finns inte för fjärrvärmekunder . Fjärrvärmemärkningen för bra miljöval lägger fokus på vilken sorts bränsle man använder om det är fossila bränslen eller förnybara bränslen. Man lägger också vikt vid till exempel att man ska kunna spåra bränslet tillbaka till ursprunget. Man ska kunna se att de jordbruk och skogsbruk som producerar bränslena fungerar på ett hållbart sätt. Även spillvärme kan miljömärkas av om den klarar vissa krav. Spillvärmen är ytterligare ett starkt skäl för att se till att det blir ett förslag om tredjepartstillträde. Många spillvärmeproducerande företag har svårt att få tillgång till nätet så att man kan leverera ut den värme som ändå produceras och som, om man inte använder den för uppvärmning, bara kommer att försvinna ut i vatten och luft. Om man använder spillvärmen fullt ut skulle man kunna minska behovet av annan energiråvara till uppvärmning. Man skulle, enligt uppgift, kunna spara koldioxid som släpps ut helt i onödan. Med tanke på de många positiva effekter som man skulle få om man skapade en konkurrens i fjärrvärmenäten tycker vi att det är väldigt tråkigt att regeringen väljer att inte ta större steg för att öppna fjärrvärmemarknaden för konkurrens. Vi ser att det är en stor risk att den bristfälliga fjärrvärmelagen försenar ett nödvändigt införande av verklig konkurrens på fjärrvärmemarknaden. Man kan också se i och remissvar på utredningen att de bedömer att det kan ta upp till innan man kan införa en ny reglering. Systemet ska först komma på plats. Man ska se hur det fungerar, man ska utvärdera det och sedan ska man skriva en ny proposition. Det kommer att fördröja en verklig konkurrenssituation väldigt olyckligt. Vi tycker därför att regeringen borde fundera en gång till och lägga fram ett förslag där man faktiskt på allvar förbättrar konkurrensen inom fjärrvärmemarknaden betydligt mer än vad den föreslagna lagstiftningen gör. Som vi har hört har den nya regeringen tagit bort och minskat olika stödsystem som har hjälpt till att få en övergång från fossila bränslen till fjärrvärme. Vi ser att en ökad konkurrens i fjärrvärmenäten förhoppningsvis skulle leda till att man får sänkt pris på fjärrvärme. Vi kan också se att en framtida nödvändig effektivisering av värmeanvändningen i hushållen skulle minska lönsamheten för att bygga ut fjärrvärmenäten framöver. På grund av de stora miljöfördelar som en utbyggnad skulle få tycker vi att det är oerhört viktigt att man ser till att man har ett stöd som gör att det blir lönsamt och möjligt att bygga ut fjärrvärmenäten så mycket som möjligt. För att garantera en sådan utveckling anser vi att någon form av statligt stöd till utbyggnad av fjärrvärmenäten skulle behövas. Det kan ske genom att man återinför det klimatinvesteringsprogram som har funnits och som också gav stöd till utbyggnad av fjärrvärme eller i form av ett särskilt stöd till fjärrvärmesektorn. Vi tycker att det är tråkigt att regeringen inte tar några sådana initiativ. Vi tycker att man borde återkomma till med ett förslag på hur ett sådant stödsystem skulle kunna fungera. Från sida ser vi att utan rejäla reformer som skapar en fungerande fjärrvärmemarknad och ger förutsättningar för en utbyggnad av fjärrvärmenäten kommer inte fjärrvärme att kunna vara den viktiga pusselbit och den del av lösningen som vi så väl behöver för att kunna lösa klimatproblemen. Jag vill därför yrka bifall till de reservationer som står bakom. 100 (): Inledningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Först och främst är det positivt att vi äntligen får en sammanhållen och tydlig lagstiftning vad gäller fjärrvärme. Lagen syftar till att stärka fjärrvärmekundernas ställning på marknaden och ge en tydligare överblick över fjärrvärmesystemet. Lagen kommer att ge en ökad trygghet åt de konsumenter som väljer fjärrvärme som uppvärmningsform. Fjärrvärme är en av grundpelarna till en ny hållbar värmeproduktion i landet och ett system som är mycket energieffektivt. Där håller jag med tidigare talare som har talat varmt för fjärrvärme. Det är en effektiv uppvärmningsform som spelar en viktig roll när det gäller att ställa om det svenska energisystemet till långsiktig hållbarhet. Fjärrvärme har också gjort det möjligt att ta vara på energi som i andra fall endast hade spillts bort. Det är en miljösatsning som i och med den nya lagen blir ännu bättre och tydligare. En fjärrvärmelag ligger väl i tiden och är helt i linje med det viktiga klimatarbete som förs i och inom Europeiska unionen. Precis som på många andra områden inom klimat och miljö ligger långt framme tillsammans med övriga . I , , och på har fjärrvärme en helt dominerande ställning som uppvärmningsform. En stor fördel med fjärrvärmen är att den medger ett flexibelt utnyttjande av olika bränslen. Det är väldigt enkelt att byta ut en icke önskvärd värmekälla som olja till en mer miljövänlig energikälla. När hushållen har gått från oljeuppvärmning har gått över till fjärrvärme. När man har gått från eluppvärmning har hittintills gått över till fjärrvärme. Men här finns också stora skillnader mellan småhus och flerbostadshus. av flerbostadshusen har fjärrvärme som uppvärmningsform som inte av småhusen har fjärrvärme som uppvärmningsform. Fjärrvärmemarknaden har i många kommuner tyvärr ett dåligt rykte, mycket beroende på hur marknaden ser ut. Det har också påtalats här från talarstolen . Vi har en marknad med en kraftig dominans av privata och kommunala monopol. Det får priserna att gå upp och i vissa fall nå orimliga nivåer, som förhållandet till kunderna blir sämre. Det instabila läget och de oklara spelreglerna har också fått kunderna att tveka inför att välja fjärrvärme som alternativ. Därför är det bra att vi nu har fått en klargörande lagstiftning som framför allt ger konsumenterna tydliga rättigheter. Lagen innebär bland annat att fjärrvärmeföretagen har en skyldighet att förhandla med den enskilda kunden om vissa avtalsvillkor, att konsumenterna får ett skydd mot avbrott i distributionssystemet och att tredjepartstillträde kan underlättas. Genom att ge den enskilda kunden rätt att begära en förhandling om priset och kapaciteten kommer en godtycklig och oskälig prissättning från fjärrvärmeproducenterna att undvikas och de negativa effekterna med de lokala monopolen att hämmas. Det är även positivt att lagen föreskriver att fjärrvärmeföretagen klart och tydligt måste redovisa vilka priser som företagen har och på vilket sätt dessa har bestämts. Det kommer att skapa ett förtroende. Det är, herr talman, ett förtroende som fjärrvärmebranschen just nu behöver. Det är också viktigt att myndigheterna, framför allt , följer prisutvecklingen, så att andra åtgärder kan vidtas om så krävs. Vidare ger lagen ett bra skydd för konsumenterna mot ensidiga förändringar av avtalet från producentens sida. Det ger den enskilde rätten att säga upp avtalet om fjärrvärmeleverantören enskilt förändrar avtalet mot kundens vilja, som det blir svårare för fjärrvärmeföretagen att stänga av enskilda kunder. Det så kallade trepartstillträdet, det vill säga möjligheterna för energileverantörer att ansluta sig till befintliga fjärrvärmenät har diskuterats mycket, även av tidigare talare här i talarstolen. Hur detta kan lösas tekniskt är ännu inte färdigutrett. Och jag ser fram mot att regeringen snabbt tar sig an frågan. I storstäderna finns kulvertsystem som skulle kunna utnyttjas av flera värmeleverantörer. Ett sådant exempel är här i . Det är högst önskvärt att vi kan få en fungerande konkurrens även på fjärrvärmemarknaden, så att kunderna känner att de inte sitter fast i ett stelbent system utan några verkliga valmöjligheter. Därför hoppas jag, herr talman, att vi kan se en enkel och smidig lösning på trepartssystemet . 101 () replik: Tack, för anförandet. Jag har två frågor. Den första handlar om medlingen, och den andra handlar om skälet till att avstå från att ta fram en metod för prisprövning. Jag ska citera ur propositionen. Där står följande: Om en förhandling mellan ett fjärrvärmeföretag och en fjärrvärmekund inte skulle leda till någon överenskommelse får endera av parterna ansöka om medling hos en av regeringen utsedd myndighet. Ansökan om medling ska, tillsammans med en ansökningsavgift, ha inkommit till myndigheten från den dag fjärrvärmeföretaget underrättade fjärrvärmekunden om att förhandlingen avslutats. En ansökan om medling ska emellertid endast bifallas om myndigheten bedömer att en medling kan leda till en överenskommelse mellan parterna. Allvarligt talat, hur smidigt tror ni att detta kommer att fungera? Är det någon som på allvar tror på en konstruktion där någon först ska begära och sedan betala för en sanktionslös medling, där parternas inbördes styrkeförhållanden är så pass olika? Det är en ganska obegriplig konstruktion. Tror verkligen att denna modell kommer att ha någon som helst påverkan på prisbildningen på fjärrvärme? Det ska bli intressant att få ett ja eller nej på den frågan. Den andra frågan handlar om regeringens och majoritetens argument för att inte ta fram en metod. Om detta kan man läsa följande: Framtagandet av en metod för prisprövning skulle enligt regeringens bedömning kräva betydande resurser. Är det alltså kostnadsskäl som gör att regeringen avstår från att ta fram en modell för prisprövning? Kommer ni att berätta det för de fjärrvärmekunder i som får 50-procentiga prisökningar och säga: Nej, det är för dyrt att hitta en modell som gör att vi får en fungerande marknad. Och framför allt, vad kommer det att kosta samhället att avstå från att hitta en modell för prisprövning? Är det kostnadsskäl som gör att ni avstår från att ta fram en modell för prisprövning? Så står det i betänkandet. Och är det någon som tror att en meningslös medling, där man både ska begära och betala för en medling som inte innehåller några sanktioner, skulle innebära någon som helst förändring av prisprövningen? 102 () replik: Ordet medling betyder att man ger sig in i en diskussion och en förhandling som ska utmynna i att man kommer överens. har i sitt anförande sagt att det fanns ett starkt krav från alla parter på fjärrvärmemarknaden, både producenterna och kunderna och deras organisationer, att man skulle åstadkomma någon form av statlig prisreglering. Att ta till en statlig prisreglering är för mig den absolut sista utvägen som man ska ta till. Det är inte allom sagt att staten på något sätt har svaren på alla frågor. Däremot finns det alltså möjligheter om parterna nu är så överens om att detta är en viktig fråga. Man skulle på enskild väg, mellan parterna, naturligtvis kunna komma överens om en lämplig prissättning utan att för den skull blanda in staten eller olika myndigheter i det hela. Det fungerar inom andra sektorer, och skulle mycket väl kunna fungera här. Jag har också förstått att man upplever priset som ett problem inom vissa sektorer, inom framför allt storstäderna. Det upplevs som ett problem både från konsumenterna och från producenternas sida. Upplever man det som ett problem borde man kunna komma överens. Sedan talades det också om insatser. prövar om dessa företag utnyttjar sin dominerande ställning. I det ligger också skapandet av prisbilden. Så det är klart att man prövar det också. 103 () replik: Först och främst handlar detta om ett marknadsmisslyckande. I den meningen kommer inte medlingen med den konstruktion som ni har valt att innebära att man på något sätt kan korrigera marknaden. Prisprövning utan sanktioner ger ingen som helst effekt. Inte minst gäller det i ett läge där man har så olika inbördes styrkeförhållanden. I normal medling man kan som exempel ta den som pågår mellan parterna på arbetsmarknaden har man stridsåtgärder. Ska man strejka om man inte är nöjd med fjärrvärmepriset? Vilken möjlighet har man att agera? Det är därför som organisationerna själva har valt att vända sig till och till näringsutskottet och begärt: Gå nu in och hjälp oss att få en prisprövningsmodell. I stället väljer man en modell där man som kund eller konsument ska betala för att få ansöka om en medling som inte har några som helst sanktionsåtgärder. Frågan återstår: Tror verkligen att detta kommer att ha någon som helst påverkan på den prisutveckling som vi har haft på marknaden? Jag noterade att jag inte fick svar på min andra fråga, det vill säga där majoriteten argumenterar för att ett skäl att inte utveckla en prisprövningsmodell är att det skulle bli för dyrt. Återigen blir det ett väldigt tufft besked att ge till de villaägare, fastighetsägare och andra som har sett en skenande prisökning på fjärrvärme att säga: Vi har inte råd att hitta en metod för detta. Vi tycker att de miljoner som det eventuellt skulle kosta blir något för mycket. Jag tror att de blir missnöjda med svaret. Jag tror också att vi som politiker måste inse att frågan är lite för viktig för att handla om de administrationskostnader som en sådan modell skulle kosta att utvärdera. Här handlar det om att återfå förtroendet för fjärrvärmeutbyggnaden och se till att vi också ger en möjlighet för en fortsatt utbyggnad av fjärrvärmen. Återigen: Tror verkligen på allvar att det här kommer att få någon effekt? Ett ja eller ett nej som svar på den frågan vore att föredra. Och framför allt: Är det verkligen sant att detta med att avstå från att utreda en prisprövningsmodell är ett kostnadsargument? 104 () replik: Svaret på din första fråga är ja och då av det skäl som du själv har angivit, nämligen att parterna har ett starkt behov av att lösa frågan. Det här kan inte jämföras med en löneförhandling där man inte på samma sätt har ett gemensamt intresse utan där det verkligen är en kamp mellan särintressen.