prot · GV09128 · 2008-06-13 00:00:00 — Var känner man att problemen finns? Var är hindren? Just därför tog jag tidigare i vår initiativ till att bjuda in alla afrikanska ambassadörer som finns här i för att lyssna till dem. Vari finns era problem när det gäller multilaterala avtal rent generellt? Den dialogen fortsätter. Det är oerhört viktigt att vi lyssnar till dem när de säger att det går för fort. Det är mest det som det handlar om: att man känner sig överkörd, att vi inte har lyssnat. är det viktigt att vi då inkluderar diskussionen om vilken typ av teknisk kompetens som man behöver hjälp med för att kunna känna sig trygg och tillfreds med den här typen av avtal. Det är intressant att lyfter fram frågan om protektionism. var jag på ett intressant möte på International Chamber of Commerce, där vi hade en diskussion om Doharundan och livsmedelspriser. Moderatorn sade att protektionismen sprider ut sitt dna över världen. Då sade jag att det är dags att vi stoppar det och skapar ett vaccin mot protektionism. Hur gör vi då det bäst? Jo, vi måste vara mycket tydligare framför allt inom EU och se till att vi och våra liberala vänner samlar oss och talar med en stark och enad röst, speciellt nu när protektionismen växer. I är det väldigt glädjande att vi har stort parlamentariskt stöd från . Vi har också starkt stöd från vår svenska industri. Det är oerhört starkt att jag som handelsminister kan känna det stödet. Vi har också stöd av många NGO:er i detta arbete. Det gäller för oss att uppmuntra andra länder att verka på precis samma sätt, att vara stödjande och pådrivande vad gäller att få ett avslut på Dohaförhandlingarna, att visa flexibilitet och påminna oss om att det här är en utvecklingsrunda och att vi, de rika länderna, ansvarar för att avsluta det här på ett sätt som gynnar både oss och utvecklingsländerna, för att det verkligen blir en situation som vi alla vinner på. 73 (): Jag vill lägga till ytterligare en sak som jag tror skulle motverka protektionismen. Det är om vi kunde skicka i väg den svenska modellen på export. Jag tror på marknaden och marknadsekonomin, men under trygghet. Om man får det att hålla ihop vågar man ge sig ut i världen. Man vågar göra omställningar och investeringar om man känner att man får en andra chans, kanske även en tredje, om det går snett. Det tror jag spelar roll för protektionismen. Det är bra att ministern har tagit detta initiativ och samtalat med ambassadörerna från . Jag vill ändå passa på att ställa en fråga här i kammaren. Det har kommit information, i alla fall till oss i oppositionen, om att man när man driver EPA-förhandlingarna har nageln på lite grann: säger ni ja, för annars får ni inget bistånd! Kan ministern dementera det här i kammaren? Jag hoppas det. Det skulle kännas väldigt värdefullt. Då kan vi också använda det i våra argument i mötet med NGO:er. Jag vill tacka ministern för debatten. Det känns skönt att vi är överens i denna viktiga fråga, bortsett kanske från den svenska modellen. ska fortsätta att driva detta med ett EU-perspektiv. Regeringen driver frågan i EU och bör göra det också med ett FN-perspektiv, för att tillsammans uppnå lägre livsmedelspriser samt uppnå millenniemålen. 74 Statsrådet (): tar upp precis det argument som de afrikanska ambassadörerna själva tog upp, just den kommentaren: säger ni ja, annars blir det inget bistånd! Det är fruktansvärt att höra att något sådant har skett. Jag är dock övertygad om att vi har tagit oss ur den situationen , bland annat genom att det ingicks interimsavtal och att man nu arbetar vidare i en lugnare takt och lyssnar mycket mer på varandra. har också suttit och diskuterat med sina ambassadörer, och det är fler länder som är på väg att göra det här, just för att vi ska ha en mycket tydligare dialog och kunna lyssna till varandra. Det är fortfarande så att vi säkert aldrig kommer att vara helt överens. I en kompromiss får man ge och ta, men i slutändan måste ändå alla kunna leva med den kompromissen. Men ju mer dialog man har, desto bättre förståelse får man för varandras respektive argument och framför allt problem. Jag tycker att den protektionism som breder ut sig är oerhört skrämmande. Det gäller att motarbeta den med alla medel. Just därför är jag väldigt glad över att jag fick interpellationen. Livsmedelskrisen är precis ett sådant tydligt argument som gör att vi alla måste sluta upp bakom Doharundan och undvika protektionism och i stället se frihandel som det bästa verktyget för att alla ska få det bättre i världen. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:643 om EU och Andinska gemenskapen 75 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att göra för att främja urfolkens fri- och rättigheter i associeringsavtalsförhandlingarna mellan EU och Andinska gemenskapen. Att främja och öka respekten för de mänskliga rättigheterna är en prioriterad fråga inom och EU:s samlade utrikes- och handelspolitik. Såväl som EU verkar därför för att en klausul om mänskliga rättigheter ska ingå i alla breda samarbetsavtal som EU sluter med omvärlden, inklusive i de associeringsavtal som förhandlas med Andinska gemenskapen. Förhandlingarna om associeringsavtal mellan EU och Andinska gemenskapen , , och inleddes . Ett antal förhandlingsomgångar är inplanerade, och förhoppningen är att ett avtal ska kunna slutas . I anslutning till toppmötet mellan och i diskuterades associeringsavtalsförhandlingarna vid ett undertoppmöte mellan EU och Andiska gemenskapen. Det hölls dock inga formella förhandlingar kring avtalet, vilket heller inte var planerat. antog en deklaration om urfolks rättigheter, den så kallade urfolksdeklarationen. Antagandet av deklarationen var ett resultat av många års arbete som aktivt tagit del i, och vi välkomnade deklarationens antagande. Deklarationen utgör en gemensam politisk viljeförklaring och behandlar bland annat rätten till självbestämmande, nationalitet, kultur och traditioner, religion, utbildning och landrättigheter. För att främja, framhålla och öka respekten för urfolkens rättigheter är det viktigt att urfolks rättigheter tas med i avtal och överenskommelser stater emellan i de fall där avtalsfrågorna berör urfolk. Ett sådant exempel är associeringsavtalen. Ökat samarbete, ökad handel och investeringar bidrar till tillväxt och utveckling. Utmaningen består i att skapa förutsättningar som skapar möjligheter för alla sektorer och grupper i samhället att ta del av denna utveckling. associeringsavtal, som vilar på respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive urfolks rättigheter, och som omfattar handel, politisk dialog och utvecklingssamarbete, är ett steg på vägen. verkar för utvecklingsvänliga avtal i de nu pågående förhandlingarna. Exempelvis inom handelsområdet strävar efter ett generöst tillträde för produkter från de andinska länderna till EU:s marknad och för att vederbörlig hänsyn ska tas till de ekonomiska skillnaderna mellan regionerna i fråga. När det gäller respekten, garantin och skyddet för ursprungsfolkens rättigheter i immaterialrättssammanhang, vilket inkluderar patentfrågor, kan nämnas att verkar för internationella bestämmelser om krav på så kallade ursprungsangivelser i patentansökningar. var drivande vid framtagandet av det förslag från EU och dess medlemsstater som gäller tvingande krav på ursprungsangivelser och som presenterats inom ramen för , . och EU verkar för att mekanismer för dialog kring hållbar utveckling ska ingå i associeringsavtalen. Detta gagnar samhället i sin helhet. I förlängningen syftar arbetet för hållbar utveckling även till att ge urfolk bättre möjligheter att komma i åtnjutande av sina rättigheter. Demokrati och mänskliga rättigheter går hand i hand. Den tyngd vi lägger på mänskliga rättigheter i samband med avtal såsom de associeringsavtal som förhandlas med Andinska gemenskapen för demokratiska värderingar. Det också för alla folkgruppers möjligheter att nyttja demokratin för att komma till tals och bevaka sina intressen. Där demokrati och mänskliga rättigheter är vägledande för beslutsfattande kan ursprungsbefolkningarnas intressen och rättigheter respekteras och tas till vara. Vårt mål är att med respekt för de mänskliga rättigheterna öka handeln och investeringarna i dessa länder. Vi vet att ökad handel är en nödvändig faktor när det gäller att lyfta länder ur fattigdom och hjälpa dem till höjd levnadsstandard. Genom ökat samarbete och dialog mellan EU och Andinska gemenskapen kan vi bidra till att förbättra efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna i berörda länder, inte minst avseende urfolks rättigheter. 76 (): Jag tackar statsrådet för svaret. I min interpellation utgår jag från exemplet med mapuchefolket, som är en viktig och stridbar del av ursprungsbefolkning. Under Pinochetdiktaturen skövlades dess naturtillgångar, och mapuchefolket förföljdes. Trots att diktaturen är borta respekteras mapuchefolkets rättigheter fortfarande i ringa grad av chilenska myndigheter och transnationella storföretag. Flera utländska storföretag, inklusive , har varit inblandade i exploateringen av naturtillgångar i mapuchefolkets område. Jag har ställt ett antal frågor till om vad kan göra för att ursprungsbefolkningarnas rätt respekteras med anledning av associeringsavtalsförhandlingarna mellan EU och Andinska gemenskapen. Statsrådet säger bland annat i sitt svar att det är en prioriterad fråga för och EU att öka de mänskliga rättigheterna inom den samlade utrikes- och handelspolitiken och att en klausul om mänskliga rättigheter ska ingå i avtal som EU sluter med omvärlden. Det är bra, och det instämmer jag naturligtvis i. Jag delar även åsikten om FN-deklarationens erkännande av ursprungsbefolkningars sociala rättigheter, deras rätt att utveckla sin kultur, egna institutioner och levnadssätt är grundläggande. Av svaret framgår även att verkar för utvecklingsvänliga avtal i de nu pågående förhandlingarna. Detta med utvecklingsvänliga avtal låter bra. Men det kan minst sagt vara problematiskt eftersom EU och nu driver på för att få igenom handelsavtal om de så kallade Singaporefrågorna om investeringar, konkurrensfrågor och offentlig upphandling. Vi måste inse att Andinska gemenskapen och EU inte är rakt av jämförbara storheter. Vi får inte agera så att den lokala utvecklingen i och andra länder försvåras avsevärt genom något som kanske formellt sett är konkurrens på lika villkor men i praktiken till fördel för storföretagen inom EU. Det kan slå sönder de ekonomiska grundvalarna för ursprungsfolken och därmed hota deras mänskliga rättigheter. I sitt svar berättar att vid toppmötet i sedan diskuterades dessa associationsavtalsförhandlingar utan att det var direkta förhandlingar. Statsrådet säger i sitt svar tyvärr ingenting om innehållet i dessa diskussioner och hur de olika ståndpunkterna ser ut. Jag vore tacksam om kunde utveckla detta i sitt andra inlägg. Det gäller särskilt så kallade utvecklingsvänliga avtal och de därmed förknippade Singaporefrågorna. 77 Statsrådet (): ska jag inte kommentera på det sättet. Däremot vill jag var väldigt tydlig med att regeringen sätter frågan om corporate social responsibility, CSR, väldigt högt på agendan. Vi vill gärna vara med och främja och stödja inom det området. Jag vill också påpeka att det ska vara företagsägt och företagsdrivet. Vi vet att många svenska företag är otroligt bra på CSR, för att inte säga bäst i världen. Vi är också det land som har skrivit ett samarbetsavtal med ett annat land i just CSR-frågor. Det har vi gjort med . Där ser vi redan att det har nått framgångar. finns det företag som kan tala om mänskliga rättigheter. Låt mig återgå till avtalet med gemenskapen. Jag ska först svara på frågan om hur det såg ut vid toppmötet. Vikten av framsteg i de pågående förhandlingarna fastslogs med målsättning att slutföra dem 2009. Man noterade och diskuterade också asymmetrierna mellan och inom regionerna. Man välkomnar att avtalet bidrar till den andinska integrationsprocessen, och man enades om att särskild uppmärksamhet skulle ges till ett specifikt utvecklingsstöd till medlemmar i gemenskapen och till behovet av flexibilitet i ljuset av existerande asymmetrier mellan och inom regionerna. Dessutom är det alltid viktigt att påpeka att associerings- och handelsavtal av den här typen ska bidra till utveckling och att stabila och förutsägbara handelsregler bör gälla för samtliga. Betydande hänsyn ska också tas till att de ekonomiska asymmetrierna mellan EU och förhandlingsparterna ska beaktas i avtalen, till exempel vad gäller möjligheter för långa övergångsperioder. frågar mer specifikt om de så kallade Singaporefrågorna. Det är en fråga som inte bara är aktuellt just i förhandlingarna om det här avtalet. Det är en fråga som är aktuell i väldigt många andra avtal också, inte minst som jag diskuterade i min förra interpellationsdebatt. Jag vill vara väldigt tydlig där och säga att det är en oerhört viktig fråga för regeringen att detta finns med och är inkluderat. Det ska finnas med frågor om offentlig upphandling, investeringar, konkurrens med mera. Det är först då som man också får fullödiga avtal, och det är också då som man skapar ekonomisk integration på ett djupare sätt och gynnar riktig tillväxt och utveckling. Jag måste få ställa en fråga till . Tycker att vi ska sluta avtal där vi bara fokuserar på varor? Varför ska vi inte sluta fullödiga avtal även om vi är olika utvecklingsmässigt sett? Jag tror att det vore att hindra utvecklingsekonomier, eller så kallade emerging economies, om vi slöt en annan typ avtal med dem än vad vi gör med övriga länder. Det vore snarare att diskriminera och att inte bygga på tillväxt och utveckling på ett sunt och marknadsekonomiskt sätt. Vi ser ju att det är det som krävs för riktig utveckling. Det har inte minst varit viktigt inom EU och den övriga industrialiserade världen. 78 (): Jag använde inledningsvis mapuchebefolkningen i som ett exempel. ingår inte i Andinska gemenskapen, men har ju också ett avtal med EU. Det finns en väldigt ojämn inkomstfördelning i . Det drabbar inte minst ursprungsbefolkningen. Man kan säga att avtalet inte har hjälpt ursprungsbefolkningen, trots att är ett ganska rikt land. Det är någonting att tänka på. Därför kanske jag ska svara på den andra frågan om hur jag ser på vad avtalet ska omfatta. Man kanske bör gå stegvis. I de här förhandlingarna skulle man kunna utesluta de kapitel som berör , offentlig handel, tjänster, upphovsrätt och så vidare, för att komma fram till en interimslösning. Sedan skulle man kunna återuppta förhandlingarna allteftersom man såg att mer symmetri börjar uppnås, kanske tack vare några strukturella fonder. Det finns andra saker som man skulle kunna försöka beakta i de här förhandlingarna, till exempel erkännande av universella offentliga varor, gratis överföring av teknologi inom produktion av förnybar energi och tillgång till nödvändiga mediciner. Det är många frågor som man på ett konstruktivt sätt kan föra in just för att få en dynamik och en utveckling inom Andinska gemenskapen. Jag skulle också vilja lyfta upp frågorna om urfolkens immateriella rättigheter. Där har i sitt svar sagt att driver krav på ursprungsangivelser. Men jag menar att det är långt från tillräckligt. Man skulle kunna säga att finns av all biologisk mångfald i utvecklingsländerna som av alla biologiska patent finns hos företag i industriländerna. Där finns en väldig obalans. Hur kan då agera för att bryta den här trenden så att ursprungsfolk kan få nytta av naturen och den biologiska mångfalden för sina egna intressen och behov? Hur skapar man patentskydd som säkrar en hållbar och rättvis utveckling? I sitt svar säger också att verkar för mekanismer för dialog kring hållbar utveckling. Men i praktiken anser ursprungsbefolkningens organisationer att de inte tillåts delta i någon verklig dialog i den här förhandlingsprocessen utan ser sig som diskriminerade. Därför är det lite paradoxalt när hänvisar till att EU lägger fokus på demokrati och mänskliga rättigheter i förhandlingarna och säger att det ska borga för alla folkgruppers möjligheter att nyttja demokrati och komma till tals och bevaka sina intressen. Om regeringen verkligen tycker att det är viktigt, varför inte då se till att ursprungsbefolkningen tillåts att själv bevaka sina intressen och komma till tals i förhandlingarna? 79 Statsrådet (): Jag börjar med frågan om immateriella rättigheter. Jag tänker inte gå in på biologisk mångfald i detalj utan snarare tala om hur vi står för detta generellt. Vi tycker att det är väldigt viktigt att det finns ett skydd för immateriella rättigheter i alla de avtal vi sluter. Detta är inte minst viktigt för många internationella företag för att de ska kunna fortsätta att driva forskning och utveckling. Men man ska också komma ihåg att internationella företag som befinner sig och verkar i bidrar väldigt mycket lokalt till ökat välstånd för befolkningen. Sedan var det frågan om urfolk, mapucheindianer, som tog upp. I de här förhandlingarna om avtalen bestämmer varje stat vilka som deltar och inte deltar i deras delegation. Låt oss gå in mer specifikt på . finns det en växande medvetenhet om att mapucheindianerna utgör en försummad folkgrupp som också under många sekler har utsatts för övergrepp. Regeringen, under president , har föresatt sig att motverka den diskriminering som förekommer och att förbättra deras situation. Det finns också ett utförligt avsnitt om urfolkspolitiken i deras regeringsprogram . 80 (): Jag kan se vikten av att skydda immateriella rättigheter. Men vi har också, inte minst med tanke på klimatdebatten och behovet av tekniköverföring till utvecklingsländerna, en spänning, en motsats, här. Vi måste komma fram till en lösning så att utvecklingsländerna får tillgång till modern teknik. Aidsmedicin är en annan fråga som har med detta att göra. En naturlig utveckling får inte blockeras in absurdum. Det är bra att statsrådet uppmärksammar mapucheindianernas situation, och jag hoppas att hon fortsätter att stödja det arbetet. Det är kanske lite frestande att avsluta den här lilla diskussionen med en fråga till statsrådet om hur hon tror att det troliga nej:et till Lissabonfördraget från befolkning kommer att påverka det fortsatta arbetet med associeringsavtalet mellan EU och Andinska gemenskapen. Jag vill avslutningsvis säga att vi inte får tvinga på de fattiga länderna i Andinska gemenskapen handelsregler och konkurrensutsättning utifrån de villkor som gäller i och . De måste ges en rejäl chans att skydda sina egna tjänster. Det gäller kanske inte minst ursprungsbefolkningen. Deras produkter kan inte konkurrera med de europeiska produkter som vi är vana att se i vårt regelsystem i . 81 Statsrådet (): Jag ska börja med att säga till att jag tycker att uttrycket att tvinga utvecklingsländerna är olämpligt. Vi tvingar ingen. Detta är frivilliga avtal; det är viktigt att påpeka. Men det är också avtal som sluts för att gagna dem i deras egen utveckling som den andra parten naturligtvis också ska vara vinnare. Men det är just därför vi alltid diskuterar vikten av asymmetriska avtal när det gäller utvecklingsländer. Låt oss gå vidare till klimatfrågan. Vi har just startat en diskussion som också ska fortsätta handelsministrar emellan. Den ska förhoppningsvis slutligen landa i . Där talar vi om tullfrihet för klimatvänliga produkter, varor, tjänster och teknologier. Det är en oerhört viktig del. En annan del är hur vi tittar på standardisering, certifiering och märkning av klimatvänliga varor just för att kunna stimulera konsumenten till att vilja välja klimatvänligt. Det är ett arbete som jag hoppas mycket på. Det blir troligen nej från till Lissabonfördraget, säger . Vi har inte sett slutet på denna fråga . Jag är inte beredd att från regeringens sida uttala mig i det här skedet. Naturligtvis önskar vi oss alla ett ja. Skulle det bli ett nej får vi ta ställning till det när det verkligen står tydligt och klart. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2007/08:MJU18 betänkanden /08:FiU19, FiU22 och FiU24 betänkanden /08:JuU24, JuU27 och JuU31 betänkande 2007/08:UU5 Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2007/08:154 Miljöskyddet i ekonomiska zon 2007/08:MJ17 av m.fl. (s) 2007/08:MJ18 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 2007/08:159 Ändringar i naturgaslagen m.m. 2007/08:N22 av Per m.fl. (mp) betänkanden /08:NU13 Samgående mellan /S 2007/08:NU15 Ny förvaltningsstruktur inom näringspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken betänkande 2007/08:FöU14 Lag om signalspaning m.m. betänkanden /08:SoU20 Sjukhusens läkemedelsförsörjning 2007/08:SoU21 Byte av namn på Sammansatta utrikes- och försvarssutskottets betänkande 2007/08:UFöU4 Nationell strategi för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2007/08:1358 Blåsarsymfoniska orkestrar inom försvaret av () till försvarsminister () 2007/08:1359 Samhällsnyttig sysselsättning av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:1360 Jobb- och utvecklingsgarantin av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:1361 Internationellt förbud mot klustervapen av () till utrikesminister () 2007/08:1362 Indraget permanent uppehållstillstånd av () till statsrådet () 2007/08:1363 Uppgifter i straffregistret av () till justitieminister () 2007/08:1364 Beredskapen vid en dricksvattenkris av () till försvarsminister () 2007/08:1365 Dubbelbeskattningsavtal mellan och av () till finansminister () 2007/08:1366 Värnandet av yttrandefriheten i av () till utrikesminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 47 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.