prot · GW0927 · 2008-11-13 00:00:00 — Samma invändning har HomO som menar att samtliga diskrimineringsmål bör handläggas av de allmänna domstolarna. Jag ser alltså regeringens proposition som ett steg i rätt riktning. Det här var ju också föremål för den diskrimineringslagstiftning som börjar gälla . I det här förslaget har dock inte valt att gå riktigt så långt. Vi accepterar att det blir en sammansättning med fem ledamöter. Men vi anser att regeringen skulle ha sett till att i propositionen tillföra en skrivning om att en särskild ämbetsmannaledamot med erfarenhet av diskrimineringsfrågor borde tillföras just för att sätta fokus på att dessa mål inte är vanliga arbetsrättsliga tvister. Man behöver ha en särskild kunskap när det gäller diskrimineringslagstiftningen. Därför tycker vi att regeringen borde ha tillfört en skrivning om detta när man nu lägger fram sin proposition, som vi i , som sagt, ser som ett steg i rätt riktning. Dock har man alltså missat en viktig aspekt på det hela. Med detta yrkar jag, som sagt, bifall till reservation 2. 113 (): Det betänkande som vi nu hanterar handlar, som sagts här, om sammansättningen i Arbetsdomstolen när det gäller diskrimineringsmål. Bakgrunden är dock lite längre än så. När det gäller hela Arbetsdomstolen som konstruktion detta sagt delvis mot bakgrund av tidigare inlägg har de fyra borgerliga partierna tillsammans med drivit linjen att lyfta över alla diskrimineringsmål från Arbetsdomstolen till civila domstolar. Vi och, i det här fallet, har på olika sätt motverkat detta därför att vi tror på den svenska modellen och står upp för den. Där är Arbetsdomstolen oerhört viktig för att skydda löntagare och för att ha ett effektivt system. Vi var i minoritet även då vi regerade. Den utredning som då fanns , som jag för övrigt satt med i fick ett tilläggsdirektiv för att hantera den här frågan. Vi vet för övrigt att den borgerliga regeringen har ett annat uppsåt än det har när det gäller Arbetsdomstolen. Här finns också, precis som i den övriga politiken, en vilja att försvaga den svenska modellen. I detta ligger att lyfta bort intresseledamöterna, parterna, ur den här typen av tvister. Men det lägger vi åt sidan. I granskades den här typen av mål utifrån det tog upp om man kunde se att de parter som är i majoriteten i målen röstat för att skydda sina intressen. Vi gick vidare till EG-rätten och kollade där. Det har funnits liknande tvister i andra länder i där det finns den här typen av domstolar. All den granskning som gjordes ledde till att vi kunde konstatera att det inte finns någonting som gjorde att man kunde ifrågasätta den legitimitet som domstolarna hade med den sammansättning som tidigare fanns eller något annat sådant. Det som däremot konstaterades var att intresseledamöterna tvärtom var en viktig resurs i den här typen av mål. Det finns en dom i EG-rätten om det. För oss socialdemokrater i kommittén var det viktigaste att behålla den här typen av mål i Arbetsdomstolen så att vi inte tar ett första litet steg i att försvaga Arbetsdomstolen och kanske till och med avveckla den, som varit en linje hos en del av de borgerliga partierna. Vi gick med på en kompromiss och fick över på den kompromissen och bestämde oss för att gå med på linjen att minska andelen intresseledamöter från fyra till två. Vi behöll fokus på det som vi socialdemokrater tycker är viktigt, att behålla Arbetsdomstolen och behålla där den typen av mål som diskrimineringsmålen är. är det så att diskriminering är en arbetsrättslig fråga också. Då är det viktigt att hålla samman allt i en och samma domstol. Vi tyckte att det var en rimlig kompromiss, och därför följer vi upp den kompromissen i vårt ställningstagande och det särskilda yttrande som finns med i betänkandet. Därför väljer vi att i övrigt avstå i det här ärendet. Man följer inte riktigt hela vägen, kan vi tycka. kom också fram till att det var viktigt att se till att det fanns med någon som har särskild kompetens i diskrimineringsfrågor. Det finns inte med här. Vi har därför all sympati med ställningstagande, men vi väljer i det här fallet att stötta vårt särskilda yttrande och inte delta i beslutet. 114 (): Ärendet har en lång bakgrund. tog upp en del kopplad till Arbetsdomstolen. Bakgrunden till själva förslaget är som lämnade sitt slutbetänkande, En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Den samlade diskrimineringslagen är redan beslutad och träder i kraft . Kommittén föreslog dessutom att intresseledamöter inte skulle vara i majoritet i Arbetsdomstolen i diskrimineringsmål. Skälet till det var att det utifrån sett inte får finnas några tvivel om att Arbetsdomstolen är opartisk. Det förslag vi debatterar innebär att ett mål där ett yrkande helt eller delvis grundas på ett sådant förhållande som avses i den nya diskrimineringslagen ska avgöras av Arbetsdomstolen i en sammansättning med fem ledamöter, varav en för vardera, arbetsgivar- och arbetstagarsidan. Om parterna i målet begär att Arbetsdomstolen ska ha en sammansättning med sju ledamöter ska dock en sådan sammansättning få användas. Vidare föreslås att domstolen vid hanteringen av diskrimineringsmål även ska vara domför i en sammansättning med tre lagfarna domare vid behandling av frågor om prövningstillstånd eller vid prövning av annat än arbetsrättsliga frågor som inte sker vid huvudförhandling. Dessa ändringar föreslås träda i kraft . Många remissinstanser har yttrat sig. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, och Kommuner och Landsting tillstyrker förslaget. , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning och anser att domstolen helt ska bestå av lagfarna jurister för det fall målen ska handläggas i Arbetsdomstolen, medan Arbetsdomstolen och arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer avstyrker förslaget. Med de diskussioner som funnits och med tanke på hur många som anger att de upplever sig diskriminerade i samhället och i arbetslivet är det viktigt att stärka arbetet för att komma åt problemet. Det finns flera undersökningar på olika områden som visar på hur utbrett det är. visade att människor med utländsk bakgrund diskrimineras genom hela rättskedjan. Antidiskrimineringsbyrån i gjorde en attitydundersökning med hjälp av SCB, vilken visar att nio av tio svenskar är medvetna om att diskriminering förekommer men att anser att arbetet mot det räcker. visar i sin arbetsmiljörapport att av kvinnorna och av männen har varit utsatta för sexuella trakasserier eller trakasserier på grund av kön. Vad vill jag säga med dessa redovisningar? Ja, det är att diskriminering är mycket vanligt förekommande men att det inte leder till någon form av åtgärder, och det är ytterst få som i nästa steg når fram till Arbetsdomstolen. Det är främst undersökning som har direkt anknytning till Arbetsdomstolen och de fall som kommit dit. De andra två visar ändå på att attityder och förhållningssätt som genomsyrar vår vardag. Arbetsdomstolen får in ca 400 mål . var det 274 som stämdes in till Arbetsdomstolen direkt och 115 som överklagades från tingsrätter. Av de 274 var det som var tvister enligt jämställdhetslagen och enligt lagar om diskriminering. Det innebär att det var en handfull åtal enligt jämställdhetslagen och drygt ett dussin enligt de andra diskrimineringslagarna. Det kan jämföras med att av kvinnorna och av männen varit utsatta för trakasserier. Självklart är det inte bara partssammansättningen i Arbetsdomstolen som gör en avgörande differens, men det är ändå en viktig signal att visa att det är jurister som ska vara i majoritet. Reformen får självklart följas upp för att se om det blir fler fall som anmäls och som drivs längre än till de förhandlingar mellan parterna där de flesta anmälda fall avgörs . Skälet till ändringen anförs från regeringen och från oss i allianspartierna i utskottet i termer av att det utifrån sett inte får finnas några tvivel om att Arbetsdomstolen är opartisk. Att så få fall av diskrimineringsärenden anmäls, drivs vidare och slutligen kommer till domstol över huvud taget är för mig och för alliansen en oroande situation, speciellt som det i undersökningar anges vara ett mycket större problem. Därför yrkar jag bifall till propositionen. 115 () replik: Med anledning av det som tog upp, antalet mål om diskriminering som går vidare, måste man ställa sig frågan: Varför fortsätter ni inte och tar hela steget ut och lägger över samtliga diskrimineringsärenden på allmän domstol? Det skulle ha varit det logiska, där man konsekvent skulle ha fått alla mål som rör diskrimineringsärenden behandlade på ett ställe. Med detta, fru talman, vill jag passa på att säga att det är väldigt viktigt att vi behåller Arbetsdomstolen i dess egenskap av den domstol som ska handlägga arbetsrättsliga frågor. Så mycket jag vet är både arbetstagarsidan och arbetsgivarsidan väldigt objektiva i sina bedömningar. Jag har inte kunskap för att kunna bedöma det, men jag har heller ingen anledning att tro att det skulle vara osant. Diskrimineringsärenden är komplicerade. Därför har vi en partimotion om detta. Om regeringen inte orkar gå ända fram, vilket verkar konstigt med den argumentering som har kunde man åtminstone se till att ha en särskild ämbetsmannaledamot med erfarenhet av diskrimineringsärenden just . Varför kan inte majoriteten tillstyrka detta? 116 () replik: Vi har i alliansens fyra olika partier haft lite olika uppfattning. Det är två partier som har drivit att vi inte skulle ha specialdomstolar över huvud taget. Men den gemensamma gången är att vi vill ha kvar dem och att vi ändrar sammansättning på det viset som föreslås . Anledningen till att vi ändrar förslaget i enlighet med hur det ser ut är att det fanns ett utredningsunderlag klart. Det gjorde att förslaget kunde genomföras här och . Precis som sade i sitt anförande var det från sida ett steg i rätt riktning. Det var också ett steg som hela alliansen kände att man stod bakom och gemensamt kunde föra fram. Precis som sade har man även gjort överväganden i för att se om det stämmer. Det finns också med i utredningen. Det visar sig att i de fall som har drivits vidare har någon form av partiskhet inte visat sig. Det är väldigt tydligt att varken regeringen eller alliansen säger att det har förekommit oegentligheter och att det är därför som vi gör det. Jag tror att det kan finnas en risk att människor väljer att inte driva frågorna vidare bara på grund av att de upplever och känner sig felbehandlade. De frågor som eventuellt skulle kunna vara tveksamma drivs alltså inte vidare. I utredningen exemplifierar man med ett par olika fall där det skulle kunna finnas sådant som arbetsmarknadens parter gemensamt är intresserade av att gå emot. Man har alltså inget faktiskt fall, utan man visar bara på exempel där det skulle kunna finnas ett gemensamt intresse från arbetsmarknadens parter. Då gäller det någonstans att göra det möjligt även för dessa fall att bli anmälda och komma fram. 117 () replik: Jag hoppas verkligen inte att regeringen kommer att lägga fram något förslag om att avskaffa specialdomstolarna. Det skulle vara hemskt om så skedde. Jag tror nämligen att AD med den kompetens som finns där är väldigt viktig när det gäller arbetsrättsliga frågor. måste jag säga att det låter som om tycker att har rätt, det vill säga att diskrimineringsfrågor ska samlas på ett ställe och att det inte ska finnas någon tvetydighet när det gäller att vissa fall ska tas upp i AD och vissa i allmän domstol. Det är bara ett konstaterande. Jag lär inte få svar på den frågan. 118 () replik: får svar fast han inte ber om det. Nej, jag tycker inte det, så länge vi har kvar Arbetsdomstolen som har ansvaret för arbetsmarknadsfrågorna. Väldigt visar man att det sällan är rena diskrimineringsmål utan att de oftast är kopplade till flera andra saker som rör arbetsmarknaden. Jag kan lugna både och de andra med att det inte finns en majoritet för att ta bort specialdomstolarna och att regeringen inte tänker lägga fram ett sådant förslag. De kommer att finnas kvar, och diskrimineringsmålen som rör arbetsmarknaden tycker vi ska vara kvar i Arbetsdomstolen, annars hade vi lagt fram ett annat förslag på bord. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Förbud mot utsläppande på marknaden av päls av katt och hund m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2008/09:MJU5 Förbud mot utsläppande på marknaden av päls av katt och hund m.m. (prop. 2008/09:26). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 13 § Skyldighet för kommunerna att lämna uppgifter om djurskydd m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2008/09:MJU6 Skyldighet för kommunerna att lämna uppgifter om djurskydd m.m. (prop. 2008/09:13). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2008/09:66 En ny betygsskala Motioner med anledning av prop. 2008/09:58 Befogenhet att beslagta fisk och annan egendom enligt fiskelagen 2008/09:MJ1 av () med anledning av prop. 2008/09:62 F-skatt åt fler 2008/09:Sk11 av m.fl. (s, v, mp) med anledning av prop. 2008/09:65 Sänkt bolagsskatt och vissa andra skatteåtgärder för företag 2008/09:Sk12 av m.fl. (v) 15 § Anmälan och hänvisning av ärenden till utskott Anmäldes Motioner med anledning av prop. 2008/09:73 Överlåtelse av aktier i till AB samt åtgärder för förstärkt utlåning från AB och 2008/09:Fi4 av m.fl. (v) 2008/09:Fi5 av m.fl. (s) 2008/09:Fi6 av m.fl. (mp) Kammaren biföll talmannens förslag att dessa motioner skulle hänvisas till finansutskottet. 16 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:115 Småföretagens överlevnad av () till näringsminister () 2008/09:116 Bonusprogram i statliga bolag av () till näringsminister () 2008/09:117 Regeringens hantering av presstödet av i (s) till kulturminister () 2008/09:118 Djurpornografi av () till jordbruksminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:242 Förberedelser för förstörelse av en utbyggd hamn av () till försvarsminister () 2008/09:243 Omedelbar personnummertilldelning av () till socialminister () 2008/09:244 Internet som mötesplats för sexköpare av () till integrations- och jämställdhetsminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2008/09:212 Lika möjligheter för personer med funktionsnedsättningar inom biståndspolitiken av () till statsrådet () 2008/09:219 Åtgärder för att stärka rättssäkerheten och det civila samhället i av () till utrikesminister () 2008/09:221 Stopp för export av krigsmateriel till av () till utrikesminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av talmannen därefter till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.