prot · GV0969 · 2008-02-21 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Förste vice talmannen meddelade att () anhållit om att bli entledigad från uppdraget som riksdagsledamot . Kammaren biföll denna anhållan. Förste vice talmannen meddelade att () anhållit om att bli entledigad från uppdraget som ersättare för riksdagsledamot . Kammaren biföll denna anhållan. 3 § Utökning av antalet suppleanter i Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i skulle utökas från 39 till 41. Kammaren medgav denna utökning. 4 § Val av extra suppleanter i Företogs val av extra suppleanter i . Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleanter i () () 5 § Meddelande om särskild debatt Förste vice talmannen meddelade att särskild debatt om jämställd vård skulle äga rum kl. 9.00. Från regeringen skulle socialminister () delta. Meddelandet hade delats ut till kammarens ledamöter. 6 § Aktuell debatt: Nytt betygssystem 1 (): har begärt en aktuell debatt om betygen. Det är en fråga som lämpar sig sällsynt illa för uppslitande konflikter. Ingen av alla de elever och lärare som befinner sig i den svenska skolan är betjänt av att vi ändrar betygssystemet eller varje gång vi har fått en ny regering. Alla i skolan vinner självklart på ett långsiktigt perspektiv och breda uppgörelser. Men blev det klart att regeringen tvärtom kommer att lägga fram ett eget förslag, skicka ut det på remiss och genomföra det så fort som möjligt. De överläggningar med oppositionen som ministern tidigare talat om ställs in. Genomförandet blir tidigast , alltså efter nästa val. Därmed finns det risk för att elever och lärare när höstterminen börjar inte vet vilket betygssystem som ska gälla under läsåret och kanske inte ens vilka som ska få betyg över huvud taget. Lärarna riskerar att ha gått igenom nya utbildningar för att kunna hantera betyg som ändå kanske aldrig ska användas eller ändras igen inom . har så tydligt det går markerat att han inte vill ha en blocköverskridande uppgörelse och inga förhandlingar med partierna utanför regeringen förrän möjligen först när det är . Jag kan inte tolka det på något annat sätt än att struntar i ungarna, föräldrarna och lärarkår. Det är intressen som går först. Målet är väl att betygsfrågan ska bli den valfråga som så innerligt behöver. Omsorgen om skolan, eleverna och de som jobbar där borde vara större än så. En bred uppgörelse är möjlig. Vi är beredda. Sumpa inte den chansen för elevernas skull! Därför borde dra tillbaka förslaget och bjuda in till en dialog med oppositionen. Jag ska komma tillbaka till själva betygsfrågan och vad vi bör göra för att höja kunskapsnivån i skolan i mitt nästa inlägg. 2 Utbildningsminister (): Om man ska lära sig att hoppa höjd underlättar det om det finns en ribba. Det går att lära sig att hoppa höjd utan ribba. Det är möjligt, men det inträffar två problem. Det första problemet om det inte finns en ribba är att man inte ser hur högt man förväntas hoppa. Det andra problemet om det inte finns en ribba är att när man väl hoppat förstår man inte om man nådde målet. Det är därför man har en ribba i höjdhopp, och det är därför vi bör ha kunskapsribbor i skolan. Man ska veta vad som förväntas av en, och man ska efteråt kunna avgöra om man har nått målet eller inte. Detta är, som antydde i sin inledning, en av de stora skolpolitiska frågorna, och har så varit i . Det har varit en debatt om det här som har kluvit det politiska landskapet. Den har också kluvit lärare i skolan och svenska folket. Jag tror att det finns en rätt bred uppslutning bakom regeringens linje. Jag såg att Socialdemokraternas husorgan Aktuellt i politiken redovisar en opinionsundersökning där av svenska folket säger ja till betyg från årskurs 6. Vill man ha enighet bör man genomföra detta. Vill man splittra svenska folket bör man naturligtvis avstå från det. Vi har drivit detta , långt innan det blev populärt. råkar det vara så att majoriteten av svenska folket tycker så här. Då ser vi inte att det skulle vara någon anledning att inte införa det. I de betygsreformer som regeringen nu lägger fram ingår flera komponenter. Den ena är fler steg i betygsskalan. Det var det som presenterades för någon vecka sedan. Den andra är att vi kommer att införa tidigare betyg. Den tredje, som inte är betyg men som ni ju för in som det i debatten från Vänstersidan, är skriftliga omdömen i som får utformas på ett sådant sätt så att de inte är betyg, men de får vara betygsliknande. Låt mig berätta varför vi tycker att de här reformerna är viktiga. Med fler betygssteg belönar vi ansträngning och flit i skolan, och det vill vi göra. Om avståndet till nästa betygssteg upplevs som väldigt långt är det en del elever som känner: Det spelar ingen roll om jag anstränger mig lite extra. Det går ändå inte att höja betyget. Med fler steg är det närmare till ett högre betyg och fler kommer att anstränga sig extra. Massmedierna redovisade en opinionsundersökning där svenska elever och lärare hade tillfrågats när detta förslag presenterats om de tyckte att det var bra eller inte. Jag lovar att vi har en pressavdelning som läser i stort sett allt som sägs om skolan, och vi kunde knappt hitta en enda elev eller en enda lärare som tyckte att förslaget var dåligt. Ändå vill ni från vänstersidan nu gå emot detta eller ställer en massa villkor för att gå med på det. Svenska folket, eleverna och lärarna vill ha fler betygssteg. Exakt hur många steg man väljer är naturligtvis inte en vetenskap. Vi har valt den europeiska skalan, som flera länder nu inför och som också håller på att införas i högskoleväsendet, med sex steg och ett streck. Det känns väldigt naturligt i vår europeiserade värld, där ungdomar studerar över gränser och nästa generation kommer att röra sig ännu mer än vad vi har gjort, att vi europeiserar också bedömningssystemet som ju ligger till grund för urval när man ska studera vid utländska lärosäten. Jag ska inte säga att det är någon exakt ideologisk vetenskap hur många steg det ska vara, men det ska vara fler än . Då tror jag att det är väldigt naturligt att välja den skala som många länder i nu anpassar sig till. Det finns ett skäl till för fler steg i betygsskalan, och det är att det kommer att upplevas som rättvisare. Jag besöker inte en enda gymnasieskola i där inte lärare och elever i praktiken har skapat en informell betygsskala. Du får ett VG, säger läraren. Eleven frågar då: Men är det ett starkt eller svagt VG? Läraren ger sig då in på att precisera och säger att det är ett VG+ och så vidare. I praktiken har lärare och elever för länge sedan insett att det behövs fler steg. Det är därför man skapar den informella skalan. Men eleverna upplever att det är väldigt orättvist att detta sedan inte syns i de riktiga betygen. Mer än hälften av de betyg som sätts i svensk skola är betyget G, Godkänd. Det betyder att skillnaderna mellan det svagaste och det starkaste G som sätts är väldigt, väldigt stor i kunskapsinnehåll. Eleverna tycker att det är orättvist att två elever som kan väldigt olika mycket ändå får samma betyg. Det är inte så att det bara belönar flit och ansträngning, utan det ökar också rättvisan i betygssystemet att vi får fler steg. Sedan har vi en del andra reformer på gång, som kammaren känner till, om tydligare målformuleringar i läroplanen, tydligare uppföljning i nationella prov som ska säkerställa att bedömningen blir riktig. Men det är delvis en annan diskussion än den vi för , för det är klart att rättvisa i betygen också har att göra med att det är likvärdighet över landet. Detta om fler steg. En annan del i vår betygsreform är att man ska ha tidigare betyg. Varför ska man ha det? Jag mötte ett par flickor som gick i årskurs 8. De hade fått sitt första betyg i engelska och fick Icke godkänd, eller en tom ruta som man får på högstadiet som motsvarar Icke godkänd. De sade till mig: Vi visste att vi inte var så bra i engelska, men vi hade inte en aning om att vi skulle vara icke godkända. har vi bara tre terminer på oss att förbättra betyget innan vi går ur . Varför fick vi inte detta tydliga besked tidigare? Reaktionen att det är för sent med betyg i årskurs 8 får jag ständigt och jämt från elever och lärare. är det land i världen som börjar sist med betyg och har det minsta antalet steg. Det möts av en massiv kritik ute i skolorna. Det är väl därför som av de tillfrågade i Socialdemokraternas egen tidning säger att de vill ha betyg från årskurs 6. Det tänker vi genomföra. Även före årskurs 6 har föräldrar rätt till en tydlig information. Det är därför vi också vill införa skriftliga omdömen i skolan. Det är en tydlig information om hur det går för eleverna. Den förra regeringen införde något som kallas individuella utvecklingsplaner. Är man inte insatt i skolan har jag stor förståelse för att man inte hänger med i allt detta fikonspråk. Den individuella utvecklingsplanen ska delas ut skriftligt till föräldrarna. Men Socialdemokraterna skrev in i lagen att man inte får skriva in i planen hur det har gått för eleven när det gäller kunskapsmål. Man får berätta vad man ska göra , men man får inte skriva om eleverna har nått målen. Vi talar om kunskapsskola eller flumskola, men ursäkta mig, vad är det för inställning i som gör att det är förbjudet för lärare att lämna över ett papper till föräldrarna som berättar om eleverna har nått målen i skolan? Varför ska det vara tillåtet att lämna över ett papper där man får skriva precis allt annat utom just om eleverna har nått målen? Varför ska det vara förbjudet i ? Det är bara det vi vill göra tillåtet, och det rasar ni över från oppositionen. När jag var skolborgarråd i skickade vi ut en fråga till alla grundskoleföräldrar. Papperet gick ut till ungefär 100 000 hem i . Där stod att vi från skolans sida skulle skriva ned på ett papper vilka mål barnet nått. Vi frågade föräldrarna om de ville ta del av papperet. Tänk att svarade ja! av föräldrarna ville ta del av ett papper som berättar hur det går för eleverna i skolan. Det anser ni ska vara förbjudet. Jag var skoltalesman för mitt parti innan jag blev utbildningsminister. Jag blev aldrig inbjuden till en enda överläggning på om någonting. Alliansregeringen kommer att bjuda in oppositionen till överläggningar om betyg. Vi eftersträvar en bred överenskommelse. Men jag är också realist och inser att vi står långt ifrån varandra när det gäller sakfrågorna. Några partier vet jag inte alls var de står, men några partier är tydliga med att de är emot betyg. Det gör att jag inte vill stå här och låta som att jag tror att det kommer att bli lätt att nå en överenskommelse. Vitsen med en blocköverskridande överenskommelse är att oavsett regeringsskiften ska den kunna ligga fast. Det bygger på att alla partier är överens. Annars finns det ingen garanti för att den ligger fast såvida inte i talarstolen lovar att om vi gör upp med Socialdemokraterna om betygen så kommer att acceptera det rakt av. Då är det en vits med det. Annars finns det ingen garanti. Även om vi backar på en massa punkter finns det ändå ingen garanti för att det finns kvar. Det är den sanning som vi måste beakta. Kärnfrågan är att vi kommer att bjuda in oppositionen till överläggningar. Det är helt naturligt, , att en sådan inbjudan sker när remissopinionen har kommit in. När vi kan sitta och läsa vad lärare, elever och andra remissinstanser tycker om förslaget sätter vi oss ned och överlägger om hur propositionen ska se ut. Det är en helt rimlig ordning att göra så, betydligt rimligare än varje annan tänkbar procedur, tycker jag. Dessutom är den betydligt rimligare än hur den förra regeringen gjorde, för de bjöd aldrig in över huvud taget. har jag en fråga till . Är ni för eller emot tidigare betyg i svensk grundskola? 3 (): vill höja kunskapsnivån i skolan. Det finns en rad saker där vi inte alls är överens med i de förslag som kommer fram, men det finns en del punkter där vi är överens. Det gäller till exempel punkten om skriftliga omdömen som är en mycket viktig fråga. För att det ska vara möjligt att höja kunskapsnivån i skolan krävs betydligt mer information och bättre feedback till elever och föräldrar. Det räcker inte med en bokstav på ett papper. Om man får betyget G som i godkänd eller bokstaven D som i gör faktiskt ingen större skillnad. Inget av de betygen berättar vad eleven har lärt sig eller är svag i och borde förbättra. Kan läsa eller inte? Vad borde han träna mer på? Kan han skriva eller stava? Kan han använda språket för att förklara vad han vill inför andra? Inget av detta förstår man med de traditionella betyg som vi har . Problemet med såväl dagens betyg som nya är att de inte bidrar till att ska öka sina kunskaper. Det hjälper inte särskilt mycket att ha en ribba om inte vet var ribban ligger eller om hans föräldrar inte vet vad han brister i. Det finns inget stöd för att, som vår skolminister gör, sätta likhetstecken mellan mer betyg och ökade kunskaper. Om vi verkligen vill att ska lära sig mer så borde vi politiker bry oss om vad forskningen säger. är rektor vid och är en av världens mest ansedda betygsforskare. Han har genom att ställa samman forskningsresultat från olika länder visat att skriftliga omdömen, som på ett bredare sätt berättar om elevens kunskaper, kan bidra till att höja resultaten medan traditionella betyg inte alls förbättrar kunskapsnivån. Även svenska forskare i pedagogik har kommit till slutsatsen att betyg är alldeles för trubbiga instrument. på skriver till exempel att genom att sammanfatta elevens prestationer i ett enda ord eller en bokstav tar man bort så mycket information att beteckningen blir meningslös ur ett informationsperspektiv. En omfattande forskning tycks alltså visa att betygen inte fungerar som stimulans för att höja kunskapsnivån. Slutsatsen är att om och hans mamma får ett papper med klara besked från lärarna om prestationer vad han är bra på och vad han borde jobba mer med skulle det vara ofantligt mycket bättre för både och än tidigare och fler betyg. Däremot fungerar betygen som urvalssystem till gymnasiet och , vilket betyder att det finns en logik i att använda dem i de avslutande årskurserna i och gymnasiet. Problemen med regeringens skolpolitik är att det är för mycket tyckande och för lite kunskaper. Betygen är bara ett av många exempel. Ministern ägnar omfattande tid åt att svartmåla den svenska skolan. pratar gärna om hårdare tag, mer ordning och mer kunskaper. Tyvärr är han själv den värste flummaren i hela det svenska skolsystemet. Vi har fått en skolminister som ständigt för in skoldebatten på villospår och detaljer. Han är en minister som inte lyssnar på forskningen och inte vill lösa de verkliga problemen. Det är till exempel inte poliser som löser problemet med skolk. Det är inte hårda tag och kadaverdisciplin som löser problemen med kunskapsbrister eller brist på ordning. Det är modern pedagogik och metodik som kan öka elevernas intresse och engagemang. Människor spelar stor roll. Duktiga lärare och bra rektorer gör skillnad. En vuxenvärld som är närvarande och intresserad av eleverna och ställer tydliga krav är avgörande. Därför bidrar SVT:s satsning Klass 9 A i långt större utsträckning till att peka på var lösningarna finns än någonsin regeringen och skolministern. borde lägga av med de lättköpta lösningarna. Skolan förlorar på dessa eviga tåfjuttar och snedsparkar. Med hjälp av en mer långsiktig och kunskapsbaserad skolpolitik kan vi göra den svenska skolan bättre, mer kunskapsorienterad och meningsfull för eleverna. Det stärker också som demokrati och kunskapsnation. Nyckelfrågan för en bättre skola handlar om att vi behöver ännu bättre rektorer och lärare. Många är duktiga , men vi behöver ännu bättre. En bättre lärarutbildning och vidareutbildning är naturligtvis central, men vi behöver kanske också forma bättre möjligheter att gå vidare för dem som inte längre trivs eller fungerar så att de ska kunna flytta till andra yrkeskategorier. Det finns inget som är så destruktivt som att gå kvar i läraryrket när man inte längre har någon kraft att ge till eleverna. 4 (): För att få lugn och ro i skolan sträckte , och vi socialdemokrater ut en hand till regeringen. Anledningen till det är att vi drivs av en gemensam övertygelse om att skolan behöver långsiktiga hållbara reformer som är väl förankrade på riktigt bland dem som finns i skolan . , elevorganisation, ansluter sig också till denna tankegång. socialdemokratiska regeringar har försökt att hitta kompromisser över blockgränserna. har just folkpartister och socialdemokrater gjort upp. Att inte har blivit inbjuden till de förhandlingarna kan bero på att han inte var riksdagsledamot. Även tidigare borgerliga regeringar har haft en sådan ambition. försökte till exempel utforma en läroplan med bred politisk förankring. Vi socialdemokrater gillade inte allt i den, men ansåg att det var viktigt att kompromissa. Något nytt har inträtt på den skolpolitiska fronten. är, med sin konfrontatoriska stil, en ny företeelse i den svenska skolpolitiken. Det är inte konfrontation vi behöver. Ju fler långsiktiga lösningar som går att finna desto bättre är det för svensk skola. Skolan och barnen är för viktiga för att inte alla partier ska anstränga sig för att försöka komma överens. Betygen är en sådan fråga. Betygen är en viktig del som urvalsinstrument till högre utbildning. Det är också ett av många verktyg för att följa upp om eleverna har nått kunskapsmålen. Vi tycker att det är oerhört viktigt att de är målrelaterade. Därför säger vi nej till relativa betyg som bara syftar till att gradera och sortera elever inbördes. vet att vi socialdemokrater har ett klart och tydligt mandat att sätta oss ned och förhandla. vet också att vi har mandat att diskutera betyg från årskurs 6 för att hitta en kompromiss. Vad vi reagerar mot och vad vi aldrig kommer att kunna gå med på är betyg för sjuåringar. Säg inte att det inte finns skriftliga omdömen , . Vi införde skriftliga omdömen i samband med utvecklingsplanerna för att föräldrarna skulle få en bra information om sina barns utveckling. Med ert förslag blir det nu möjligt att införa betyg från första klass. En liten sjuårig tjej eller kille kan stämplas som inte godkänd. Det är helt barockt. Om inte lyssnar på oss socialdemokrater det gör han aldrig så lyssna på lärarorganisationerna, lyssna på forskarna och lyssna framför allt på svenska folket. Enligt den undersökning som hänvisade till tidigare och som är gjord av Synovate tycker av den svenska befolkningen att det är dåligt att införa betyg från första klass. En majoritet, , är även emot betygsliknande omdömen. Släpp prestigen, . Låt oss hitta en överenskommelse så att vi får bort betygsfrågan från dagordningen och kan börja diskutera de viktiga frågorna i skolan. Det handlar om att alla barn ska få rätt till den kunskap som de och deras föräldrar har rätt att kräva. Vi ska komma till rätta med de alltmer tilltagande skillnaderna mellan kommuner, skolor och elever. I försämras nu kunskaperna i kärnämnena. I ökar mobbningen. I får Plymouthbröderna starta skola. I är lärartätheten lägre i borgerligt styrda kommuner än i s-kommuner. Det grövre våldet ökar. trodde sig ha lösningar med att förbjuda mobiltelefoner och kepsar. Det leder inte till ordning och reda. Det här måste vi verkligen ta oss an. Om vi ska komma till rätta med de här problemen krävs en målmedveten och konsekvent politik som ger alla som arbetar med skolan tydliga och långsiktiga spelregler. Vi vet att elever, lärare och föräldrar vill att de stora förändringarna i skolans vardag ska hålla över . En skol- och utbildningspolitik som bedrivs i skarp konflikt och som kan ändra kurs är direkt skadlig för denna ambition. Mer kraft riskerar att läggas ned på förändring och konflikt än på utbildningens kvalitet. På ett politiskt slagfält om skolan blir eleverna de största förlorarna. När nu dörren har öppnats för en bredare överenskommelse om ett nytt betygssystem finns det en historisk chans att återupprätta samarbetsklimatet för skolan. Det borde vara möjligt för de politiska partierna i riksdag att komma överens om vilka grundprinciper som ska gälla för svensk skola inom ett antal områden det närmaste decenniet. Det handlar om betygen. Det handlar om gymnasieskolan. Det handlar om lärarutbildningen. Det handlar också om hur vi åstadkommer en likvärdig skola och om samstämmighet kring skolans finansiering. Jag skulle återigen vilja uppmana att släppa prestigen och ta det här på allvar. Att vara skolminister är större än att vara ledare för . 5 (): sade att politik är att vilja. Är det något som vi moderater har velat länge så är det att ändra på betygssystemet. Äntligen får vi som vi vill. kommer ett nytt system att vara på plats. Det finns flera anledningar till att vi måste ändra på betygssystemet. Nuvarande system har tydligt missgynnat de grupper i skolan som har haft det svårast. Klyftorna i skolan har under Socialdemokraternas ökat. Föräldrarnas bakgrund blir alltmer avgörande för elevernas resultat. Elever som har engagerade och motiverade föräldrar klarar sig igenom skolan, men de svaga eleverna halkar efter. Den kravlösa skolan har drabbat de elever som behöver skolan mest. Dagens betygssystem har två stora brister: betygen kommer för sent och de kommer i för få steg. ska betygen bli obligatoriska från och med årskurs 6. Vi har till vår stora glädje fått reda på att stöder vårt förslag. Det är fler än de som röstade fram det i valet. Fördelarna med att tidigarelägga betygen är flera. Kunskapsluckorna kommer att upptäckas tidigare och lämpliga åtgärder kan sättas in. får man betyg när det återstår tre terminer i . Om brister upptäcks först då, som i fallet med flickan med betyget i engelska som utbildningsministern refererade till, är det för mycket att ta igen på . Möjligheten att uppnå önskat betyg ökar naturligtvis när eleverna får tydliga och klara signaler fyra terminer tidigare än . Jag tror också att betygen blir mindre dramatiska om de kommer tidigare. Jag tror dessutom att stressen hos eleverna minskar när betygen kommer i sexan i stället för i åttan. Kvaliteten på utvecklingssamtalen kommer att förbättras när lärarna måste kunna motivera och förklara grunderna för betygssättningen för både elever och föräldrar. Rättssäkerheten i betygssättningen ökar när antalet kontrollstationer blir fler. Vi måste ha kontrollstationer för att testa elevernas kunskaper i förhållande till de nationella styrdokumenten. Vad händer med de elever som inte når upp till godkänt? De ska naturligtvis få extra stöd och hjälp. Alla elever måste bli sedda i den svenska skolan och få den hjälp de behöver för att uppnå kunskapsmålen. Om svaga elever upptäcks tidigare får skolan, eleven och föräldrarna på sig att vända utvecklingen. Till sin hjälp kommer skolan att få speciallärare. Socialdemokraterna avskaffade speciallärarutbildningen. Därför är det glädjande att vår regering nu kör i gång den igen. kommer de första nyutbildade speciallärarna att vara ute på skolorna till hjälp för de elever som har det svårast. Betygen ska också ges i fler steg än . Den vanligaste kritiken mot betygssystemet brukar just vara att det är för få steg. Enligt kvalitetsgranskning anser en klar majoritet av eleverna att spännvidden inom G är alltför stor. Många elever upplever att steget till nästa betyg är alltför stort, och därför bryr de sig inte om att satsa lite mer eftersom de ytterligare ansträngningarna ändå inte syns i betyget. Om stegen är för få blir betygsinstrumentet för trubbigt, och därmed urholkas systemet som informationskälla. Men ute i verkligheten har man ändå fler steg. Där har man G +, VG - och VG +. Syftet är naturligtvis att komplettera betygssystemet som upplevs ha för få steg och att ge eleverna en tydligare signal om åt vilket håll det lutar. Vi moderater tror att höga förväntningar och krav på eleverna bidrar till bättre resultat. Därför hälsar vi regeringens förslag till ny betygsskala med stor glädje.