prot · GW0915 · 2008-10-17 00:00:00 — Vi kommer aldrig att klara oss om vi inte även bygger ut vägarna. Man måste hitta en bra avvägning däremellan. Ni säger kategoriskt att det inte ska byggas nya motorvägar men att ni kan gå med på underhåll. Hur ska ni då klara samarbetet med Socialdemokraterna? Vad kommer att gälla för till exempel Förbifart ? 154 () replik: Det har över huvud taget inte varit några problem att komma överens när det gäller infrastrukturpropositionerna jag suttit i trafikutskottet och samarbetat med Socialdemokraterna. Vi kan hitta en fair deal. Vi har en gemensam satsning med fokus på hållbar utveckling i vår infrastrukturpolitik. Det skiljer sig, och är en bjärt kontrast, mot hur regeringen har valt att fördela sina resurser. Där går till väginvesteringar, det vill säga en ökning av kapaciteten av det vi vet vi måste minska. Det får till konsekvens att man kan tala vackert om höghastighetståg, men det finns inte pengar att bygga dem. Alla stora järnvägsprojekt är försenade eftersom regeringen inte ger signal att man vill satsa på dem i stället för på väginvesteringar. 155 Statsrådet (): Herr talman, ledamöter och tv-tittare! Svenskt näringsliv och svenska jobb är satta under hårt tryck. Många känner oro för sina jobb. Naturligtvis är situationen för fordonsindustrin och dess underleverantörer speciell. Men vi ska också vara uppmärksamma på att det finns branscher runt om i landet som söker personal . Det som dock är gemensamt för de svenska företagen är att de finns på en mycket global marknad och är oerhört exportberoende. De är beroende av moderna och kostnadseffektiva transporter. Dessa transporter är till största delen fossilberoende och står för av de svenska koldioxidutsläppen. Det är en tuff utmaning, men här finns också möjligheterna till lösning. Transportsektorn kommer fortsatt att stå i fokus. Infrastrukturen som styrmedel har till uppgift att minska transporternas miljöpåverkan och skapa effektiva transportflöden. Därför, herr talman, har regeringen prioriterat att göra den största satsningen på vägar och järnvägar som någonsin gjorts i en ordinarie budget. Det görs satsningar på järnvägsspåren i och kring våra städer så att till exempel pendlare i , och kan få en ökad tilltro till järnvägstrafiken. erhåller resurser så att kapaciteten för godstrafik på järnväg kan öka genom satsningar på Haparandabanan, Ostkustbanan, och banan väster om ned mot . Vi tillför 700 miljoner till E 45:an. Det var det krispaket som Socialdemokraterna glömde att finansiera . Regeringen sätter på infrastrukturkartan och skapar resurser till EmmabodaKarlskrona-banan, och vi bygger bort olycksdrabbade avsnitt på , den väg där Socialdemokraterna plockade bort pengar i tidigare nämnda krispaket. Vi väljer att bygga bort flaskhalsar på vägsidan, och vi höjer kapaciteten på våra järnvägar som ger positiva miljöeffekter. Detta kan börja åtgärdas här och . Vi lever i ett avlångt land med behov av vägar och järnvägar, flyg och sjöfart. Men transportslagen måste bli mycket smartare på att samverka. Därför krävs smidigare övergångar mellan land och sjöfart, med kombiterminaler och bytespunkter som stärker hela kedjan och hela resan. Den regionala nivåns delaktighet och ansvar måste stärkas, för staten kan aldrig vara så närvarande som det krävs för att dialogen mellan företagen och medborgarna ska fungera. Alla människor ska kunna resa kollektivt. Det har fastslagit. Men, fru talman, tyvärr kan jag konstatera att det har satsats alldeles för lite för att det målet ska kunna nås 2010, som var beslutet. Därför tillför regeringen ytterligare 150 miljoner för att påskynda arbetet för att göra stationer användbara för alla och därmed göra vardagen enklare för alla. För en månad sedan presenterades infrastrukturpropositionen, med den politiska inriktningen och de ekonomiska ramarna . Till skillnad från Socialdemokraterna överlämnar vi en fullt finansierad planeringsram på . Men parallellt med planeringen av vägar och järnvägar pågår ett antal andra mycket tunga utredningar. Vi har erhållit en utredning om konkurrens på spåren som går ut på remiss. Vi har en utredning som ska se över kollektivtrafiklagstiftningen . Vi tillsätter en utredning om höghastighetsbanor i för att få svar på var de kan byggas, hur mycket det kostar och vem som ska betala. Trafikverken analyserar tillsammans vilka styrinstrument som kan användas för att överföra transporter mellan de olika transportslagen. ser över styrinstrument för att kunna packa mer på spåren. Vi har ålagt att kraftsamla med övriga aktörer för att förbättra punktligheten och tillgängligheten på spåren. Bolagisering av , och Projektering pågår, och är också under arbete. En samlad översyn av trafikverken görs för en tydlig transportslagsövergripande planering och ansvar. Alkolåsutredning pågår med förslag som jag har ambitionen att gå vidare med för att minska alkoholen i trafiken. Vi arbetar med ett nytt delmål för nollvisionen noll döda i trafiken. Även om vi kan se en nedgång av antalet dödsolyckor måste arbetet med att få ned dödsolyckorna fortsätta oberoende av hög- eller lågkonjunktur. Det är oerhört intressant att höra vänsteroppositionen här i talarstolen. Hur ser egentligen det trovärdiga alternativet ut? Ska vara med i vänsteralternativet? Är det som ska ansvara för infrastrukturen? Ja, , vad sade din partiledare till Volvos arbetare när hon besökte ? Sade hon: Sorry, det blir inga pengar till älvförbindelsen, inga pengar till E 45:an, för vill inte ge en krona till vägar? Ska jobben inom den svenska skogsindustrin stå tillbaka utan tjälsäkringspengar? E 22:an är jag speciellt intresserad av. Jag tror också att många kommuninvånare och företagare och ett och annat socialdemokratiskt kommunalråd vill ha besked. Socialdemokraterna behöver inte alltid hjälp för att skapa oklarhet om vad som gäller. anklagade regeringen för att inte ta klimathotet på allvar för att vi ökar anslagen till vägar. Det är, fru talman, mycket märkliga anklagelser då på en presskonferens sade: Vi ska satsa ännu mer pengar på vägar. Förlåt, , men hur tänkte du? Jag har viss förståelse för att valde att hastigt lämna under tisdagens debatt om just väg- och miljösatsningar, den debatt som han själv begärt. Men, , du har möjlighet att förklara det här. Alternativen är tydliga. De tre vänsterpartierna i oppositionen väljer att chockhöja skatter för vanliga löntagare, men trots det har man inte råd att finansiera satsningar på vägar och järnvägar utan fortsätter att skicka fakturan till någon annan. Jag har här hört tre goda gåvors givare. Inte mycket har de gemensamt, men vi vet hur det har sett ut tidigare. Vi har fått luftslott med planeringsramar som inte är finansierade. Drift och underhåll blir lidande, vilket leder till stora kapitalförluster och förseningar för såväl gods- som persontrafik. Den här regeringen väljer att tillföra riktiga pengar till såväl väg som järnväg. Vi väljer att utveckla samverkan mellan de olika transportslagen, för vi vet att behöver vägar, järnvägar, flyg och sjöfart. Vi stärker det regionala inflytandet och näringslivets delaktighet i prioriteringar, för det krävs för både miljön och de svenska jobbens konkurrenskraft. 156 () replik: Det är rörande att höra hur regeringen känner oro för vårt eventuella samarbete med och . Jag kan bara påminna om att nuvarande majoritetspartier i opposition aldrig lade fram några infrastrukturmotioner tillsammans, utan var för sig. Det var i opposition. Det är ingenting ovanligt, men anklagar du oss för att vi går fram med var sin motion. undrar vad vi har för politik. Hon lyssnade inte på mitt anförande där jag ju redogjorde för att vi behöver både vägar och järnvägar i vårt land. Men tyngdpunkten hos oss ligger på järnvägen, för vi måste höja kapaciteten för person- och godstrafik. Hon kan alltid läsa vår infrastrukturmotion, om hon inte ids lyssna i kammaren när hon till och med sitter här. Min fråga handlar om det miljövänliga. Stödet till kollektivtrafiken dras in i regeringens politik, och höjs banavgifterna på järnvägen. Båda dessa åtgärder kommer att göra det dyrare för resenärer på tåget och i kollektivtrafiken. Varför vill regeringen göra det dyrare att använda sig av det som är miljövänligt? 157 Statsrådet () replik: Jag ska vara jättetydlig. Jag är inte orolig för oppositionen. Jag tycker bara att oppositionen bör tala om för de tittare runt om i landet i , i , i som är intresserade av att få veta vilka vägar som inte ska byggas med anledning av att ni krokar arm med . har tydligt sagt att man inte ville lägga en krona på några nya vägar. Jag tycker att det är bara rimligt att skapa möjligheten för er att inför tv-tittarna redogöra för det. Dessutom vill jag tydliggöra att vi är väl införstådda med vilken situation som järnvägsresenärerna står inför. Det är därför som vi lägger på att förbättra spåren i och kring de största städerna. Det är där som den spårbundna kollektivtrafiken finns. Det är på det sättet som staten tar ansvar för en bra och effektiv kollektivtrafik. 158 () replik: Jag har sällan varit med om ett statsråd som har så svårt att svara på en rak fråga. Regeringen lägger fram en proposition som gör att man ser framför sig att banavgifterna på järnvägen höjs. Dessutom föreslås att det så kallade vagnstödet till länshuvudmännen och till dem som kör kollektivtrafik ska dras in. Det logiska är att det blir dyrare att åka tåg respektive kollektivt. Min konkreta fråga är: Varför vill regeringen göra det dyrare att använda sig av kollektivtrafik och tåg som vi vet relativt sett är mer miljövänliga än till exempel vägtrafiken när det gäller personbilar eller godstrafiken på vägar? Varför vill regeringen göra det dyrare att åka kollektivt och åka på järnvägen? 159 Statsrådet () replik: Det dyraste för den enskilda resenären är att inte komma . Det är den situationen som människor befinner sig i eftersom ni har avstått från att tillföra tillräckliga resurser för till exempel den spårbundna trafiken. Kraftsamling har skapat mycket bättre förutsättningar och mycket fler nöjda resenärer på grund av att vi har tillfört mer resurser till . Jag är mycket öppen för att hitta en differentiering av banavgifterna just som ett styrmedel. Vi har järnvägar i det här landet som det inte är ett speciellt hårt tryck på. I delar av det här landet finns det ytterligare kapacitet i järnvägsinfrastrukturen att nyttja. Då är det rimligt att vi prövar möjligheten med differentierade banavgifter så att vi kan styra godset till rätt del av järnvägsinfrastrukturen. Det är ett mycket enkelt sätt att nyttja kapaciteten på ett bättre sätt än . 160 () replik: Infrastrukturministern använder sig av de billiga knepen att försöka låtsas som om vi inte finansierar våra förslag. Jag ställer gärna upp på en tre, fem eller lång diskussion eller debatt med infrastrukturministern så att vi kan reda ut dessa begrepp. Jag hävdar att vi finansierar våra förslag. Vi har en investeringsbudget. Vi finansierar järnvägsutbyggnaden precis på samma sätt som en industri, ett företag eller en kommun brukar finansiera sina investeringar. Min fråga är fortfarande: Varför anses det vara oansvarigt eller vara bristfälligt ekonomiskt sinnelag om man gör det i staten medan det är den främsta religionen när det gäller hur en kommun eller ett företag gör sina investeringar? Jag skulle vilja att infrastrukturministern definierar vad hon menar med full finansiering. Jag hävdar att alla förslag från den före detta majoriteten finansierades därför att vi finansierade via anslag . Men just på grund av att vi gjorde det drog det ut och de blev dyrare. Då puttas några objekt bort i slutändan. Det är exakt detta synsätt som vi vill komma bort från. Men vi hade exakt samma finansieringsgrad då som ni anser att ni har . Om vi inte hade det vill jag att ministern ska lägga fram korten och bevisa att så inte är fallet. En planeringsram är inte samma sak som en budget som är finansierad. 161 Statsrådet () replik: Jag säger ingenting om oansvarighet. Jag säger bara att det är rimligt att talar om med vem han ska göra järnvägsinvesteringar på dessa nivåer med en separat investeringsbudget. Kom tillbaka tillsammans med och beskriv om det är på det sättet som vänsteralliansen ska finansiera järnvägsinfrastruktur. Det som jag sade var till som trots skattechocker för löntagare inte mäktar med att med finansiering över ordinarie budget just komma till rätta med infrastrukturen utan man skjuter fortfarande fakturan framför sig. Jag återkommer till den infrastrukturproposition som mycket tydligt var ofinansierad, vilket också står i propositionen. Ni hade inte någon lösning på hur ni skulle finansiera detta. Det är resultatet av detta som vi har med ofinansierade löften som många är frustrerade över runt omkring i landet. 162 () replik: Det verkar tyvärr vara en utbredd plåga inom den nuvarande regeringen att man inte riktigt vet hur det svenska budgetsystemet fungerar eller vad som menas med utgiftstak och så vidare. Jag kan bara konstatera att ni lägger fram budgetar , precis som de tidigare majoriteterna har gjort, enligt den lag som vi har. Man anslår pengar som fördelas på de olika utgiftsområdena. Det finns ingen skillnad där mellan den nuvarande regeringen och den tidigare. Det är bara något slags dimridåer som ni försöker lägga ut. Med facit i hand går förhoppningsvis nästa majoritet in på en ny linje jag hoppas det och jobbar för det och kan säga: Varför finansierade inte ni alla de fina löften som ni gav? Jag tycker att ni ska börja titta framåt och inte bara slänga saker bakåt. Ni finansierar inte era förslag. Vi vet först med facit i hand om ni har levt upp till era löften om att tyvärr framför allt bygga vägar. Jag hoppas att ni inte lyckas där. Men ni lovar en massa. Men med facit i hand kommer vi att kunna ha exakt samma kritik som ni nu har mot oss. En planeringsram är inte detsamma som en full finansiering. Det är ungefär som att ha en önskelista, om man ska använda den kritik som ni använder. 163 Statsrådet () replik: Nej, jag tittar inte bakåt. Det behöver jag inte göra för det är en verklighet här och . Ni har inte finansierat era löften. Ni har åkt runt tillsammans med Socialdemokraterna och tagit spadtag utan att ha en ekonomisk ram för de olika projekten. Där behöver jag inte titta bakåt i tiden. Det är bara att åka runt i landet. , vi har en nivåhöjning . Det går ut en ram till regionerna som de har att förhålla sig till och utifrån den ramen göra prioriteringar. Det löser inte alla problem, och det är jag den första att erkänna, för det är oerhört stora behov runt omkring i alla delar av landet. Men gäller det att hitta rätt prioriteringar för att skapa säkerhet och trygghet när det gäller jobben i alla delar av landet. 164 () replik: Jag skulle vilja ta upp resenärsperspektivet. Det står så fint i propositionen att man utgår från det. Men det som resenärer vill är att resa klimatvänligt. Fler och fler inser att de inte vill belasta vare sig klimatet eller luften med mer biltrafik utan åka mer kollektivt. står i begrepp att göra beställningar på 2,2 miljarder. Skånetrafiken vill beställa 49 nya tåg. SL har bestämt sig för att försöka satsa på spårvagnar. Busslinje 4 tar lika många resenärer som SJ. Hur ska de ha råd att göra detta när staten drar undan mattan för alla dessa finansieringar? Det är det som man gör när man tar bort bidraget till rullande materiel. Vi har det jättetrångt i storstadsområdena. Folk kommer inte med tågen, och man får stå när man åker om man kommer med. Varför vill ni göra det sämre för resenärerna? 165 Statsrådet () replik: och jag är helt överens om att det är dags att ha resenären, användaren, i fokus. Där har det varit stora brister. Däremot är vi inte överens om statens roll i detta. Staten ska se till att skapa en trygg och säker infrastruktur på järnvägssidan och på vägsidan eftersom kollektivtrafiken i behöver bra och säkra vägar likaväl som bra och trygg järnvägsinfrastruktur. Det är därför som det här och läggs stora resurser på järnvägsinfrastrukturen. Det är här och som det är frustrerande för kollektivtrafikresande. Människor måste vilja släppa ratten och åka spårbunden kollektivtrafik eller buss. Däremot har vi en mycket tydlig ansvarsfördelning när det gäller de lokala och regionala trafikhuvudmännens ansvar för svensk kollektivtrafik. 166 () replik: Under den rödgröna majoritetens tid inrättade vi ett vagnbidrag. 4,5 miljarder avsatte vi för att man skulle kunna köpa fler tåg. Dessa tåg finns och rullar nu i trafiken hos SL, och Skånetrafiken. Det hade varit hälften så många om vi inte hade gjort detta. undrar dessa regioner hur de ska klara detta framöver. Den här regeringen sade inte att man inte tog klimathotet på allvar. Man sade att man tog det på allvar. Varför ska man halvera möjligheterna att köpa in materiel för att folk ska kunna få plats i kollektivtrafiken? Jag skulle också vilja att berättar för oss här och för tittarna varför det bara är de som är dömda för rattfylleri som ska ha alkolås. Varför går man inte in med en fullskaleansökan till EU och säger att vi behöver alkolås i alla nya bilar? Det är inte rimligt att någon ska behöva omkomma på vägen på grund av att föraren är berusad. Varför begränsar man alkolåsen till dem som redan har begått ett brott och upptäckts? 167 Statsrådet () replik: I diskussionen om kollektivtrafiken är det viktigt att ställa frågan: Varför måste man äga ett fordon? Jag tycker inte alls att det är självklart att staten ska lägga resurser på inköp av fordon. Det kan finnas en lämplig marknad där man leasar fordon. Det är sådant som och vänsteralliansen naturligtvis inte finner i sin vardag. Jag kan därför mycket tydligt säga att det finns andra aspekter på detta. Det är mycket tydligt att statens roll är att ha en bra, trygg och säker infrastruktur och att se över ett regelsystem som skapar bättre kollektivtrafik för 2000-talets resenärer. Utredningen om alkolås är nu ute på remiss. Jag förväntar mig att kunna gå vidare med den . 168 () replik: Angående Gotlandstillägget skriver regeringen i propositionen: Regeringens avsikt är att inom ramen för åtgärdsplaneringen eller på annat sätt hitta en lösning. Min fråga blir då: Åtgärdsplaneringen när då? Och vad betyder eller på annat sätt hitta en lösning? Jag skulle också vilja ställa en fråga om vägpris inom Gotlandstrafiken. Där svarade infrastrukturministern på en skriftlig fråga från mig att det inte fanns utrymme för detta inom . Då skulle jag vilja fråga statsrådet: När man nu lägger fram en infrastrukturproposition som sträcker sig , varför nämner man ingenting om detta i propositionen? 169 Statsrådet () replik: Jag kan passa på att förklara. har regeringen lämnat en inriktningsproposition vad gäller infrastrukturplanering . Den går ut till alla regioner och verk för hantering utifrån de ramar som ges efter att har fattat beslut. Där lämnar man förslag på vad som ska åtgärdas. Dessa förs tillbaka till regeringen, och /10 återkommer regeringen med konkreta beslut och åtgärdsplaner. Då kommer alltså de riktiga besluten om vilka delar av väg- och järnvägsinfrastrukturen som ska prioriteras, precis motsvarande det som gjordes i närtidssatsningen. 170 () replik: Det var en liten redovisning av hur åtgärdsplanearbetet går till. Frågan är ändå när man i så fall tänker återkomma med ett svar i frågan om Gotlandstillägget. Frågan vad det betyder att på annat sätt hitta en lösning fick jag väl inte heller något direkt svar på. När det gäller vägprisfrågan, som man inte nämner någonting om i infrastrukturpropositionen trots att man i ett svar till mig har sagt att detta är något man inte kommer att kunna finansiera eller hitta en lösning på inom , skulle jag ändå vilja fråga: Varför nämner man ingenting om detta i infrastrukturpropositionen, som ändå sträcker sig till 2021? Vore det inte åtminstone lämpligt att skriva, som statsrådet redogjorde för tidigare här, att man har olika utredningar på gång? Kanske kunde man sätta till en utredning som kunde ta reda på vad vägpris innebär, vad det skulle kosta och hur det i så fall skulle finansieras. 171 Statsrådet () replik: Jag ville förtydliga detta med åtgärdsplanerna eftersom frågeställningen trots allt var varför vi hänvisar till åtgärdsplaneringen. Då är det rimligt att jag ger detta svar tillbaka. Det kommer som en del av det som ligger hos regionerna och verken och är deras ansvar. Det är därför självt ska vara involverat i detta. Just eftersom detta inte står med i infrastrukturpropositionen har vi inte valt att gå vidare med vägprisfrågan. Därmed är den inte död generellt sett, men den finns inte i ett aktivt arbete på departementet. 172 () replik: Det är härligt med de allmänpolitiska debatterna, för då får man chansen att vara lite lokalpatriot. Eftersom jag kommer från den vackra region där vi är , , vill jag väcka en liten fundering: Vad har den moderatledda regeringen med sin transportpolitik haft för påverkan på vardagen för stockholmarna? Faktum är att det har hänt ganska mycket. Det har blivit dyrare att åka med kollektivtrafiken, och vi har just hört av vår infrastrukturminister att det kommer att bli ännu dyrare att åka i . Utformningen av trängselskatten har gjort att trängseln fortsätter men att folk betalar. Byggandet av har man fördröjt med . Dessutom har vi ingen aning om vad som händer med de överenskommelser som har gjorts i den här regionen rörande viktiga trafikinsatser. vill jag höra ministern ge svar: Vad kommer det att bli för positivt för oss som bor här? 173 Statsrådet () replik: Tack för den frågan, ! Ni har nöjdare resenärer än vad ni haft , trots att kollektivtrafikpriset har höjts. Det är fler som åker med kollektivtrafiken än vad det varit tidigare under socialdemokratisk regering. Är det inte skönt att vara stockholmare då? 174 () replik: Återigen får vi ett svar som inte är något svar utan ett icke-svar. Vad händer med de prioriteringar som vi har kommit överens om i regionen inom ramen för En bättre sits? Vi hade också en förhandlingsman som regeringen tillsatte. Vad hände med det? Hur mycket kostar det inte oss stockholmare att har blivit fördröjd med ? Vi borde vara glada, säger infrastrukturminister som antagligen åker bil till . Jag ska dock tala om att så glada är vi inte. Om man tittar i de undersökningar som gjorts av både Metro och City, de här gratistidningarna vi har som tittar lite extra på kollektivtrafiken, ser man att vi inte är så nöjda, i alla fall inte vi som åker med pendeln. Det är dock bra att ni har fortsatt satsningarna som vi började med den så kallade Marshallplanen. Nej, jag måste säga att jag tycker att den moderatledda regeringen för en Stockholmsfientlig politik. 175 Statsrådet () replik: Fru talman och kära tittare! Jag tror att många av tittarna åker med kollektivtrafiken i och kring och kan se vad det har inneburit att vi har lagt nya resurser på och Kraftsamling /. Vi har skapat bättre flöden med delaktighet av alla, inklusive , länet och de kringliggande kommunerna. Detta har vi gjort just för att vi har satt pendlaren i fokus. Det hjälper inte att som oppositionspolitiker står här och är negativ. Den enskilde pendlaren ser skillnad sedan alliansregeringen tillträtt. Jag vill också säga till att jag går genom denna vackra stad till jobbet . 176 () replik: Jag hörde att statsrådet nämnde nollvisionen, som handlar om noll döda i trafiken. Men det verkar också vara lika med noll när det gäller satsningar på att nå denna vision. NTF är en frivilligorganisation som jobbar med trafiksäkerhet, och där drar regeringen ned stödet. I stället lägger man över detta på . Man tar alltså bort satsningar på frivilligorganisationerna och menar att det är någon annan som ska pytsa ut pengarna. NTF håller nu sakta men säkert på att avvecklas. Hundratusentals timmars jobb med trafiksäkerhet håller sakta men säkert på att försvinna. Då blir min fråga till : Vad är det för bra med en sådan nollvision? 177 Statsrådet () replik: