prot · GV09138 · 2008-08-28 00:00:00 — Vi bedömer därför att detta inte kommer att vara någon stor dramatik, tvärtom just i den typ av fall som vi har diskuterat. När det gäller ett arbete som finns i ett annat land bort men som har samma upplägg i princip som ett arbete på den här sidan gränsen är det inte alldeles onaturligt att man kan anvisa det i de särskilda omständigheterna. Men vi tror inte på någon tjurrusning i antal, om jag får uttrycka det så. Låt oss i stället jobba tillsammans med att öka integrationen. Jag vet att har ett stort engagemang i den frågan i Skåneland. Vi har diskuterat det tidigare. Jag håller helt med. Vi måste göra allt vi kan för att minska hindren för den enskilde och göra det lättare i stället att pendla över gränsen. Vi bedömer naturligtvis, och där tror jag att vi delar uppfattning, att det är en god idé. Det utjämnar, som sade, konjunkturskillnader mellan länderna, och det gör det lättare för den enskilde att få ett arbete. Det måste vi bejaka och underlätta. 136 (): Då får vi väl konstatera att arbetsmarknadsministern inte kommer att göra så mycket mer. Det är så, och det är faktiskt ett anmärkningsvärt svar. Han säger nu i sitt senaste anförande att som en konsekvens av a-kassedomen kommer han inte att göra någonting alls. Det har inte fått vare sig honom eller någon annan på att ens höja på ögonbrynet. Nej, det långsiktiga arbetet fortgår som vanligt. Annars nada, ingenting: Vi ska inte vidta åtgärder. Det tycker jag är växeln handlingsförlamning. Littorin borde ha lärt sig sin läxa efter turerna kring kollektivavtalen och de domar som varit i EU. Han borde, om någon, ha lärt sig läxan. Det finns någonting som är allvarligt i detta. Så fort det handlar om vanliga löntagares villkor, arbetslösas villkor som riskerar att försämras och bli tuffare och jobbigare, gör arbetsmarknadsministern inte någonting. Då säger : Vi tänker inte vidta åtgärder. Jag tycker att det är allvarligt, för precis som Littorin säger har han och jag haft väldigt bra debatter kring en ökad integration i min region. Jag tycker att det är märkligt än att man från kan anvisas ett jobb till och få resan betald ända dit, men man kan inte få ett resebidrag för att söka ett jobb i i dit det tar . Vi vet heller inte hur stöden fungerar, och detta är oerhört allvarligt. Littorin lägger inte i någon högre växel. Jag har inget att tillföra mer än att jag tycker att det är beklagligt att Littorin inte har lärt sig läxan efter alla turer i kollektivavtalen och de domar vi har haft i EU. 137 (): Jag fick en förklaring: Långsiktigt jobbar regeringen med att försöka få till regelverken så att de fungerar över gränserna. Det är min tolkning av arbetsministerns svar. Det tycker jag är bra. Det har vi viss erfarenhet av. Det finns två parter, och det är inte alltid man tycker lika om dessa frågor, så det tar alltid tid att komma fram. Där förväntar jag mig inga revolutionerande saker, utan man får stega fram det. Jag tycker dock att arbetsmarknadsministern missar poängen i att den här domen ju skärper kravet på att ta jobb i en annan del av landet. Men det tar inte regeringen till intäkt för att accelerera eller titta djupare på frågan. Det betyder att människor som kanske inte har varit motiverade att ta ett jobb måste göra det av det skälet att det finns en regeringsdom och kan hamna i klammeri med de regler som finns. Jag tycker att det skulle ha varit smakligt med ett svar som sade att jo, det här sätter frågan under en lite starkare lupp, och det gör att vi måste skynda på det arbete som vi redan har i gång. Det hade varit ett smakfullt svar på frågan. Men arbetsmarknadsministern står fast vid att han inte tänker göra något speciellt med anledning av domen. Problemet med en sådan här dom är också, och det känner jag till, att man tycker att reglerna är ganska lika mellan och . Det är på den grunden domen har fattats det skiljer inte så mycket mellan och . Men vi vet hur det är i själva verket när man går in i det. Det skiljer sig på en rad punkter när det gäller olika regler som gör att enskilda människor kan hamna i klammeri, och det måste väl vara både regeringens och sak att se till att man undviker det så långt som möjligt. Det är så det fungerar, och jag tycker att domen skärper kravet väldigt mycket eftersom det tidigare egentligen var frivilligt att ta jobb, vilket många i och för sig har gjort. Det här ställer hårdare krav på regeringen, och jag tycker att arbetsmarknadsministern lite enkelt smiter ifrån det. 138 Arbetsmarknadsminister (): Jag beklagar att väljer att vara så oförskämd i kammaren och att konsekvent prata om handlingsförlamning, slarvighet, ogenomtänkthet och om andra saker än det interpellationen handlar om. Jag beklagar verkligen det. Jag försöker här att sträcka ut en hand för att diskutera det som är sakfrågan: gränspendlingsproblematiken. I stället får jag oförskämdheter tillbaka. Det gynnar inte en bra politisk debatt. Jag ber att tänka över detta . Är det handlingsförlamning att sluta avtal med danskarna, framförhandlat om en förbättring för våra gränspendlare i , baserat på den rapport och genomgång som vi fick från ? Är det slarvigt att låta jurister analysera domen och sedan dra konsekvenser och slutsatser av det? Jag delar grundläggande idé, nämligen att vi ska göra allt vi kan för att så snabbt och bra som möjligt underlätta för gränspendlingen mellan våra länder. När det gäller den konsekvens man kan dra av domen i det aktuella fall som diskuteras i interpellationerna finns det naturligtvis med som ett underlag när vi tittar över hur man ska förhandla fram de avtal som vi hoppas kunna sluta med både och . Vi ska naturligtvis också noga följa om det finns andra konsekvenser för enskilda personer som anvisas arbete i annat land. går det dock inte att dra några andra slutsatser av domen än att det är bra med gränspendling och att domen säger att det är bara i de fall som det finns likheter när det gäller arbetsrätt, socialförsäkringar och annat som man kan anvisa till annat land. Det tycker jag är rätt. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2007/08:805 om brister med instegsjobben 139 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig om jag avser att närmare utreda bristerna med instegsjobben och, vid behov, låta ompröva denna arbetsmarknadspolitiska åtgärd. Ytterligare en fråga ställer är vilka initiativ jag är beredd att ta för att korrigera den skeva könsbalans som instegsjobben rymmer. Jag har alltsedan instegsjobben infördes noga följt utvecklingen. När jag i en annan interpellationsdebatt kommenterade den svaga utvecklingen av antalet personer som anställts med hjälp av instegsjobb informerade jag också om den diskussion som då pågick inför en förändring av regelverket. genomfördes flera förändringar, och villkoren för instegjobb ändrades i olika avseenden. Både den tid inom vilken instegsjobb kan beviljas en nyanländ efter uppehållstillstånd och den period under vilken stöd kan lämnas till arbetsgivaren förlängdes. Ersättningsnivån till offentliga arbetsgivare höjdes till samma nivå som gäller för privata arbetsgivare. Kravet på arbetsgivaren att lämna en plan till Arbetsförmedlingen för hur handledningen kommer att ske togs också bort. Kravet på handledning kvarstår dock. Kort tid har gått efter att förändringarna genomfördes. Det är ändå roligt att kunna konstatera att de har haft mycket god effekt. har antalet personer som anställts med hjälp av instegsjobb ökat . Detta har dessutom skett när programvolymerna vanligtvis uppvisar en rätt blygsam utveckling. Men det finns utrymme för många fler instegsjobb. I den rapport om instegsjobben som Arbetsförmedlingen lämnat till regeringen kommenteras det problem tar upp med obalansen mellan kvinnors och mäns deltagande. Arbetsförmedlingen menar att en jämnare könsfördelning bör kunna uppnås i och med att ersättningen höjts inom den offentliga sektorn där många kvinnor är sysselsatta. Arbetsförmedlingen har för avsikt att särskilt följa och analysera den kommande könsfördelningen inom instegsjobben. Jag vill i sammanhanget också påminna om de möjligheter som nystartsjobben inneburit för många arbetslösa invandrare. av dessa anställningar har gällt utrikes födda. Det är också glädjande att utrikes födda svarade för nästan hälften av den samlade sysselsättningsökning som ägde rum mellan och 2008. Skillnaderna i sysselsättning och arbetslöshet är dock fortfarande alltför stora mellan utrikes och inrikes födda. Regeringen återkommer i anslutning till budgetpropositionen med en samlad strategi för integration. Mot bakgrund av de genomförda regeländringarna för instegsjobben ser jag inget behov av att ytterligare ompröva åtgärden. Jag kommer även fortsättningsvis att noggrant följa utvecklingen såväl mer generellt som när det gäller kvinnors tillgång till instegsjobb. 140 (): Jag har en reflexion som hänger kvar från den förra debatten: Littorin är inte alltid den mest renhårige debattören heller. I det här svaret kring instegsjobben väljer han själv att prata om integrationen på arbetsmarknaden i vid mening. Visst är det så att de här debatterna ibland vidgas och blir lite större än bara just sakpolitiken, till exempel instegsjobben som de här frågorna handlar om. Men jag har inga problem med att Littorin gör det. Jag tycker att det tillhör debatten att inte fastna i reglerna och i de små detaljerna, även om de kan vara viktiga. Instegsjobben var som sagt det stora flaggskeppet för att lösa integrationen på arbetsmarknaden. Man kan väl nu när det har gått säga att det är ett totalt misslyckande. Instegsjobben som skulle vara det viktiga första steget för många in på arbetsmarknaden skulle också vara ett sätt att stärka nyanländas kunskaper i svenska. Men det är inte bara det. Nystartsjobben som skulle innebära en ny start för människor som stått utanför har inte gett en varaktig effekt för många människor. Väldigt få har jobbet kvar efter det att subventionen avslutats. Det är samma sak med garantierna, som definitivt inte garanterar vare sig jobb eller utveckling. Jag och Littorin hade en debatt om instegsjobben , ungefär vid . Då lyfte jag fram en rad av de här farhågorna, från att man inte fick möjlighet till språkträning i tillräcklig utsträckning till skevheten i subventioner som fanns mellan privat och offentlig sektor. På en rad av de här frågorna fick jag då ett oerhört märkligt svar. Då var Littorin på ett helt annat humör. Han var väldigt stöddig och kaxig. Konjunkturen var en helt annan också. Därför kunde han stå här och säga att det där löser sig. Det kommer att fungera. Det är en ny insats. Låt oss se framtiden an. Det kommer att funka väldigt bra. De farhågor som jag då lyfte fram var för övrigt inte gripna ur luften. Det var sådant som kompetenta arbetsförmedlare flaggat för. har den borgerliga regeringen rättat till ett par stycken av de här skevheterna. Men är instegsjobben ett fiasko, trots det Littorin gör gällande i sitt svar. Jag tycker att det är tragiskt att Littorin i det här läget, i stället för att faktiskt medge det och säga att vi noga ska granska det här och ändra det därför att det inte funkar, det verkar inte bita, det löser inte den stora, viktiga och allvarliga frågan kring integrationen på arbetsmarknaden, ägnar sig åt att med siffror tricksa bort hur det i själva verket är. Han säger att det har varit oerhört framgångsrikt , fler. I mitt nästa anförande kommer jag att återkomma till den siffran. Men jag vill ställa en fråga kring detta. Många av dem som får instegsjobb hamnar i branscher där de inte får språklig träning. De arbetar som städare, i varuhus, i lager där de inte får möta andra som pratar svenska språket. Vad vill Littorin göra åt det? 141 Arbetsmarknadsminister (): Tack för interpellationen! Det här är en oerhört viktig fråga. och jag har debatterat den förut. Det är också ett område där jag tror att vi alla har mycket rannsakning att göra. Vi har redan en gång ändrat på reglerna för instegsjobben, och det har inte ens gått . Det har dessutom varit sommar och då vet vi att programvolymerna är mindre. Med det vill jag ha sagt att jag alltid sätter målet främst, att sträva mot full sysselsättning. Jag försöker att ha en rätt osentimental inställning till verktygen. Det som fungerar ska vi bygga vidare på. Det som inte riktigt fungerar som avsett får vi vara beredda att ändra på. Vi gör det efter att ha lyssnat, i det här fallet just på arbetsförmedlare som berättade för oss hur man tyckte att reglerna i stället borde se ut. Och vi försökte ändra dem på det sättet. En ökning på är naturligtvis bra, men det är från oerhört låga nivåer. Jag delar den uppfattning som säkert komer att ta upp i sitt nästa inlägg. är det naturligtvis så att allting inte bara är instegsjobb utan de ska ses i sitt sammanhang tillsammans med nystartsjobben och tillsammans med den allmänt mer glädjande utvecklingen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. 34 000 personer med utländsk bakgrund fick jobb 2007. Det är en mer än dubbelt så stor ökning av sysselsättningen som för arbetskraften totalt sett, och det är naturligtvis glädjande. Det finns ändå alltid utrymme för förbättringar. Vi kommer naturligtvis noga att under ett så att säga ordinarie arbetsår följa utvecklingen av instegsjobben. Jag delar grundläggande uppfattning, att det naturligtvis måste vara en poäng att ha ett arbete där man med arbetskamraters och andras hjälp har en möjlighet att lära sig språket bättre och få en arbetsgemenskap som man annars inte hade haft. Det finns säkert möjligheter till förbättring också i den delen. Däremot tycker jag att man kanske ska komma ihåg att alternativet för de 400 personer som har fått ett instegsjobb förmodligen hade varit arbetslöshet, och då har man ingen kontakt med samhället alls. Därför är det klart att vi måste se till att de som är berättigade till ett instegsjobb också har en möjlighet att i större omfattning få det. Det är en förbättring att komma i kontakt med arbetsmarknaden, få arbetskamrater och ha möjlighet att gå en sfi-utbildning kopplad till det arbete man också utför. Jag är som sagt rätt osentimental när det gäller verktygen. Om har förslag till förbättringar ska jag naturligtvis lyssna med öppna öron på dem. 142 (): Den bästa förbättringen det här landet kunde få skulle vara om vi kunde få byta regering . Nej, Littorin, vi har bara haft en debatt tidigare om instegsjobben, inte flera debatter. Det var bara en debatt och den var precis vid den här tidpunkten. Hade Littorin då valt att lyssna på mig och de farhågor som jag då lyfte fram hade vi inte tappat . Då hade en del av de här förändringarna kanske gjorts redan då och lett till att fler haft möjlighet till instegsjobb. Jag tror att de här förslagen kom från fel läger. Då gick ju konjunkturen bra. Allt gick så prima och så himla bra. var för räddhågsen och litade inte på den borgerliga regeringens förmåga. Vi har sett vart det är på väg . Arbetslösheten är på väg att öka . Jag tycker att frågan om integrationen på arbetsmarknaden är synnerligen allvarlig och ska tas på större allvar. kanske det finns bra idéer på andra sidan, Littorin. är det så att vi har kommit till konjunkturens topp och säkert också till sysselsättningstoppen. Vi har inte högre sysselsättning nu än , säg 2001. Då hade vi ungefär samma sysselsättningsnivå som . kommer arbetslösheten att öka. Det är sant, det ska jag ge Littorin rätt i, att när det går bra i en konjunktur, när arbetslösheten minskar, sysselsättningen ökar är det de grupper som har en svag position på arbetsmarknaden som drar fördel av det. Det är därför man kanske har kunnat se att sysselsättningsfrekvensen bland utrikes födda ökat lite fortare under den här konjunktursvängningen än för andra grupper, inrikes födda till exempel. Men det omvända finns också. när det vänder, nu när arbetslösheten kommer att börja öka och sysselsättningen kanske till och med minskar är det de här grupperna som ryker först från arbetsmarknaden. Det tycker jag är oerhört allvarligt. Frågan borde behandlas mer seriöst än Littorin gör. Den andra delen rör sig om siffrorna. Jag tycker att det är mer renhårigt och mer ärligt att faktiskt säga som det är i stället för siffertricksandet med att på något sätt ge sken av att väldigt mycket har hänt. Man säger att fler har fått instegsjobb och att antalet ökar. Man ger sken av att det går så himla bra . Det verkar som om det är den nya given från den borgerliga regeringen. Det är inte bara Littorin som tricksar. Vi har andra ministrar som har hängts ut . hade vi de facto 1 274 stycken som hade instegsjobb, och det är inte bra. Det är ett misslyckande. Av dem var 338 kvinnor. Det är inte bra. Det är ett misslyckande. Littorin hänvisar i sitt svar till att Arbetsförmedlingen nu tror att med den förändring som har gjorts kommer man att jämna ut den här skevheten. Jag vill fråga Littorin om han tror på att detta kommer att jämna ut. Jag frågar inte vad Arbetsförmedlingen tror utan vad han tror och om han är beredd att vidta flera åtgärder för att lösa den så viktiga frågan för och framtid. 143 Arbetsmarknadsminister (): Om syftet med den samlade politiken är att förbättra integrationen måste man också ta hänsyn till de 34 000 personerna med utländsk bakgrund som har fått ett jobb . Det är mer än dubbelt så mycket i andel räknat som arbetskraften totalt sett eller att av nystartsjobben har gått till personer som är utrikes födda. Mycket kan man säga. Syftet med politiken är naturligtvis en strukturellt riktig sammansättning. Avsikten är att den ska dämpa nedgången när det bli lite sämre tider och öka uppgången och få den att komma snabbare när det är lite bättre tider. Därför är det så oerhört glädjande att 175 000 personer har lämnat utanförskapet, och det är den största minskningen i någon ekonomi som vi kan se någonstans i världen . Men jag ska ge rätt i att det naturligtvis är för kackigt om man får uttrycka sig så i talarstolen för dåligt, för lite. Det var därför vi genomförde de förändringar vi gjorde för att se till att öka möjligheterna för fler att få kombinationen sfi och arbete. Jag är naturligtvis glad att det har tagit fart, trots att det har varit drygt två och en halv sommarmånad . Jag hoppas på, och utgår från, att det nu blir fler som har möjlighet att få ett instegsjobb och att det blir en jämnare könsbalans. Naturligtvis är också den siffran för dålig. Om har ytterligare några bra idéer, synpunkter, förslag till förbättringar, annat än att byta regering det kommer jag inte att efterfölja ska vi naturligtvis lyssna på det. Jag är helt övertygad om att man måste ha en osentimental inställning till de verktyg man har. Målet är viktigare än de enskilda instrumenten. Kan man förbättra ska man det. Vi tänker fortsätta att ha den typen av inställning. Det är därför vi gjorde förändringarna . Om avsikten med den samlade politiken är att förbättra integrationen vill jag peka på de 34 000 personer med utländsk bakgrund som har fått ett jobb . Det är naturligtvis det mest glädjande. 144 (): De 175 000 som har kommit ut ur sitt utanförskap handlar om att man nu har börjat räkna på ett annat sätt än med de siffror man använde i valrörelsen. Var försvann det breda utanförskapet och den breda arbetslösheten? Jag ska ge Littorin ett par råd på vägen om integration på arbetsmarknaden. Det håller på att mejslas fram en ny moderat politik på området. Jag kunde läsa en debattartikel av migrationsministern, och en kollega från om hur de såg på frågorna. Jag läste något anmärkningsvärt. De tre sade att det fanns områden där de accepterade att människor passivt kunde lyfta bidrag. Det är oerhört anmärkningsvärt att det skulle vara på det sättet. Jag vet inte hur det är i , om folk från andra länder passivt får lyfta bidrag. Om det är så är det synnerligen allvarligt. Det är så med alla våra system a-kassa, introduktionsersättning, försörjningsstöd att det finns krav på motprestation. Men det kan vara så att här i bedriver en helt annan linje. Det som insinuerades i artikeln är att man i sfi vill införa andra obligatoriska moment om värderingar och jämställdhet. Ja, människor i vårt land måste veta hur det funkar och vilka spelreglerna är. Men det stora problemet med sfi är att vi har haft för mycket av katederundervisning och för lite av arbetsmarknadsinriktning och introduktion i arbetslivet. Om detta är planerna vädjar jag till Littorin att motverka dem. 145 Arbetsmarknadsminister (): Jag vill bara korrigera på en punkt. När vi pratar om 175 000 personer i utanförskap som har kommit tillbaka är det fråga om exakt samma beräkningsgrund som har använt sig av när vi började ta den fajten med Socialdemokraterna. I övrigt vill jag naturligtvis välkomna till fler debatter och inspel i just den fråga interpellationen handlar om. Hur ska vi kunna förbättra integrationen för våra utrikes födda? I grunden det tror jag är en uppfattning som och jag delar är det naturligtvis helt oacceptabelt att så många med utländsk bakgrund står kvar i detta utanförskap. Vi måste se till att de kommer in, har en möjlighet att, liksom många av oss andra, ha ett arbete att gå till och en lön att leva på. Det är självklart att det är så. Hade vi haft samma arbetskraftsdeltagande bland utrikes födda som bland oss andra hade vi haft över 100 000 till i arbetskraften. Det måste vi se till att gå vidare med. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna . 22 § Svar på interpellation 2007/08:807 om upphandling av kompletterande aktörer i jobb- och utvecklingsgarantin 146 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig om jag är beredd att avvakta med omstöpningen av Arbetsförmedlingens verksamhet tills utvärdering genomförts av försöksverksamheten med privata aktörer. Han har också frågat om jag har för avsikt att införa några nya åtgärder för deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin nu när det förväntade stödet från kompletterande aktörer uteblir. Regeringens ambition om att fler kompletterande aktörers kunskap och kompetens ska vara en naturlig del i den offentliga arbetsförmedlingen är tydlig och klar. Det finns absolut inga tankar om att förändra denna ambition och viljeinriktning. Enligt är samtliga upphandlade tjänster inom jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar i gång . Arbetsförmedlingen har tecknat avtal med tolv olika aktörer för aktiviteter inom jobb- och utvecklingsgarantin och med elva företag för aktiviteter inom jobbgarantin för ungdomar. Till detta kommer också upphandlade aktörer för bland annat förstärkt jobbcoachning, insatser för målgruppen utrikes födda och ungdomar som står långt från arbetsmarknaden samt aktiviteter för sjukskrivna. Enligt uppgifter från Arbetsförmedlingen har man också ett särskilt projekt som ska bidra till att kompletterande aktörer blir en del av Arbetsförmedlingens tjänsteutbud. I detta arbete ingår bland annat att utveckla beställarfunktionen. Jag har fullt förtroende för att Arbetsförmedlingens arbete leder till att kompletterande aktörer blir den viktiga del av tjänsteutbudet som regeringen har satt som mål. Jag har därför inte för avsikt att göra några förändringar avseende uppsatta mål eller att vidta några åtgärder utifrån frågeställningar. 147 (): Littorin har visat sig vara den borgerliga regeringens slarver också på det här området. Jag ska ändå inleda med att tacka för svaret. Jag måste säga att det snarare bekräftar och förstärker den bilden än ger hopp om något annat. Vi har sett på andra områden jag ska inte upprepa dem här, men det är a-kassan och arbetsmarknadspolitiken hur man har slarvat. håller man på att slarva bort en annan viktig insats, de kompletterande aktörerna för de människor som står långt från arbetsmarknaden. Vi har haft två debatter om samma fråga. Den första var när regeringen annonserade att man skulle pröva på att handla upp 1 000 försöksplatser på det här området.