prot · GW0931 · 2008-11-19 00:00:00 — I företag världen över blir det allt viktigare med de regler och utvärderingar som visar att man har en god företagspolicy när det gäller både miljö och etik. Detta ger god avkastning för företagen. AP-fonderna ska naturligtvis, som jag sade, utveckla sina riktlinjer för miljö och etik och se till att de stöttar den utvecklingen. Men de fem partier som står bakom pensionsöverenskommelsen har sagt att det är viktigare att AP-fonderna verkar på den generella investeringsmarknaden. Vi ska inte gå in och detaljstyra. ska, förutom att ha placeringsstrategier, också ta ställning till ägarstrategier när det gäller bland annat etik och miljö. Som sagt får vi utvärderingen från utredaren. Vi kommer att kunna diskutera det här i nästa års rapport. 139 () replik: Vi ser det inte som detaljstyrning att man ändrar inriktning och lägger större tyngd på miljö- och etikfrågor. Det är någonting som jag tror att väldigt många människor hoppas att man i ska fatta beslut om. Man ska kunna känna att ens pensionspengar man arbetar fungerar på ett bra sätt och i linje med vad många människor hoppas på och i allt högre grad kräver. Visst är det så att många företag satsar på att konvertera. Det gäller till exempel , där man går över från fossilt bränsle till sol- och vindenergi för sina basstationer och sparar oerhört mycket fossilt bränsle på det sättet. Och SKF:s verkställande direktör har konstaterat: kommer vi att använda förnybara energikällor, därför tänker vi fasa ut de fossila bränslena. Men frågan är varför de statliga AP-fonderna ska vara sist. Borde inte vi som politiker kunna säga att vi ska vara med i kampen för att ställa om från fossil energi till förnybara energikällor? Varför ska vi låta tjänstemännen arbeta på egen hand? Jag tror att det är oerhört viktigt att vi i och regeringen säger: Den framtida energin kommer att vara förnybar; vi vill se det också i satsningarna på AP-fonderna. Jag tror att väldigt många människor skulle tycka att det vore ett väldigt bra initiativ från regering och riksdag. 140 () replik: Vi har en ordning där det är regeringen som har insyn i och ger denna redogörelse, som är skälet till att vi står här och diskuterar AP-fondernas verksamhet . Syftet med AP-fonderna är att vi ska se till att pensionärerna tillförsäkras buffertfonder med så god avkastning som möjligt. AP-fonderna ska inte användas i regionalt eller näringspolitiskt syfte eller inriktas på vissa branscher, utan sådana beslut ska fattas av styrelserna, så att vi kan säkra att placeringarna blir så effektiva som möjligt och ger så god avkastning som möjligt. Jag upprepar att vi kommer att kunna ha en konstruktiv debatt, framför allt i etik- och miljöfrågor. Det kommer att ha gjorts en genomgång av miljö- och etikpolicyn i samtliga AP-fonder. Då har vi lite mer klara fakta att grunda vår diskussion på. 141 PER ÅSLING (c): växte det samlade pensionskapitalet i de fyra buffertfonderna med , eller . Det skedde då turbulensen på den finansiella marknaden tilltog och världens aktievärderingar på börserna började sjunka. Trots det uppvisade buffertfonderna ett överskott som bidrog till att det samlade kapitalet uppgick till . har nedgången på börserna fortsatt. Det återstår att se vad resultatet slutligen kommer att bli. Jag vill betona att det är viktigt att se utvecklingen i ett långsiktigt perspektiv. Enskilda års svängningar ska inte leda till förhastade beslut eller omdömen kring regelverket. Fondernas prestationer ska bedömas mot ett relevant jämförelseindex och ses , med andra ord. Den utvärdering som regeringen har gjort visar att fondernas avkastning har överstigit inkomstindex. Fonderna har gett en real avkastning på mellan . Det innebär att fondernas värde har utvecklats starkare än genomsnittsinkomsten i samhället och att buffertfonderna har varit till nytta för pensionssystemet. har fondernas samlade värde ökat med . Det är drygt 100 miljarder mer än vad en utveckling i linje med inkomstindex hade inneburit. har buffertfondernas avkastning dessutom bidragit till att upprätthålla nivåerna och därmed stabiliteten i pensionssystemet så att den automatiska stabiliseringen inte har aktiverats. Regeringens utvärdering visar att tre av fyra buffertfonder är konkurrenskraftiga. Utifrån ett pensionsperspektiv är det bra. ska vi ständigt se till att utvecklingen i fonderna är konkurrenskraftig. Den till kapitalet minsta AP-fonden, , har åter överträffat tidigare resultat och motiverar en fond med dess struktur och inriktning. Att sprida riskerna i pensionssystemet när börserna svajar och värdepapper tappar i värde ger en positiv effekt liksom när det gäller att komma i åtnjutande av de mindre företagens potential. har gett en total avkastning efter kostnader på . Resultatet överstiger fondens mål, som är , 2,9 . Jag delar regeringens uppfattning att det är ett gott resultat fonden presterat. har tidigare haft synpunkter på . Jag avstår från att kommentera det ytterligare, jag tycker att har gjort det på ett alldeles utomordentligt sätt. Avkastningen i AP-fonderna är helt central för att på lång sikt säkra och också höja värdet på pensionerna. På lång sikt är aktier och företagsinvesteringar en god investering. Det visar historien tydligt, och det har också här i talarstolen påpekat. Men riskerna i placeringarna får inte vara stora, och de ska stå i proportion till det förvaltningsuppdrag som fonderna har. Jag är övertygad om att avkastningen i pensionsfonderna kan öka om placeringsreglerna moderniseras och om investeringar i framtidsbranscher och onoterade tillväxtföretag möjliggörs i större utsträckning. Vi står inför en stor utmaning för att klara klimatomställningen. De samlade miljöteknikinvesteringarna behöver öka, och AP-fonderna kan bli långsiktiga och samhällsnyttiga pådrivare i denna omställning. Genom att öka mängden investeringar i ny teknik skulle fonderna kunna bidra till den nödvändiga omställningen. Behovet av ny teknik med minimal miljöpåverkan kommer att öka i väsentlig grad. Det ger växande möjligheter till ökad svensk export. I budgeten avsatte regeringen 530 miljoner för särskilda satsningar på miljöteknik. I budgetpropositionen presenterades ytterligare satsningar för på utveckling av hållbara städer. Dessutom har fått uppdraget att genomföra en särskild satsning för att främja svensk miljöteknikexport. måste vi ta ytterligare steg. Jag har i olika sammanhang förfäktat att det är viktigt att AP-fondernas investeringar i miljöteknik preciseras, och jag tycker att de bör uppgå till av kapitalet. Ska bli världsledande på miljöteknikområdet krävs förändringar som visar såväl miljöteknikföretag som övriga investerare att vi menar allvar. Av samma anledning måste buffertfondernas placering i onoterade bolag tillåtas överstiga . Det kan åstadkommas om vi moderniserar regelverket och tillåter större placeringar i onoterade tillväxtbolag. En reformering av AP-fondernas placeringspolicy har också framförts som angelägen av företrädare för fonderna. konstaterar jag att jag och ser fram emot den utredning som nämnts i debatten tidigare och som kommer i slutet av och de slutsatser som utredningen drar när det gäller AP-fondernas riktlinjer för miljö och etik. Det behövs även på det här området en ny policy. Låt mig avslutningsvis yrka bifall till utskottets förslag. 142 () replik: Det lät lite mer positivt från alliansens sida. ser ändå möjlighet och potential med AP-fonderna när det gäller att driva på utvecklingen i miljöhänseende. Jag hoppas naturligtvis att vi kan se lite fotspår i den översyn som ska komma i av AP-fondernas riktlinjer och som handlar om miljö och etik så att de ska bli en ledstjärna för investeringarna . I fråga om fondernas totala avkastning verkar det finnas samma farhåga som jag har haft. Det är lätt att få ett kapital att öka när det är goda år på börsen. AP-fonderna ligger väldigt tungt i aktierelaterade värdepapper. När konjunkturen nu vänder nedåt tror jag att det är viktigt att man lyckas dämpa, att man helt enkelt har en annan inriktning, en mer säker inriktning för investeringarna i AP-fonden, och att man gör en omviktning av sina värdepapper. Jag befarar att man inte riktigt hunnit med detta, och det får vi se i slutet av det här året. 143 PER ÅSLING (c) replik: Tack för de synpunkterna! När det gäller den utredning som jag nämnde känner jag inte till vad den kommer att presentera den 28 dennes. Vi får se vad den kommer fram till och vilka slutsatser den drar på miljö- och etikområdet. Jag tycker att det är oerhört angeläget och positivt att den tillsattes av regeringen. Vi får ta en diskussion, utifrån regeringens konklusion, om hur vi går vidare med förändringar av policyn för AP-fonderna. 144 () replik: Men man kan ändå utgå från att har legat på regeringen för att försöka ändra riktlinjerna. Det är i alla fall någonting som vi från hoppas att man ska kunna se lite fotspår av i översynen så att det blir lite mer i linje med de riktlinjer som man har tagit fram för AP-fonderna. Vi får se när utredningen kommer, och så får vi väl möjlighet att diskutera det framgent. 145 PER ÅSLING (c) replik: Jag vet inte om det finns så mycket mer att tillägga. Jag noterar att det finns en önskan i kammaren att titta över investeringspolicyn, att AP-fonderna i större utsträckning ska investera i moderna framtidsbranscher, som bidrar till en positiv utveckling när det gäller klimat och miljö. Den diskussionen får tas efter det att den utredning som handlar om miljö- och etikfrågorna ligger på vårt bord. 146 (): AP-fonderna innehåller nu . Det är en betydande summa att förvalta. Det finns alltid anledning att börja med att fråga sig: Varför har vi AP-fonder? Vi har här en teknisk diskussion om olika placeringar. Men pensionssystemets viktigaste funktion är att vara , och det är av särskild vikt att det är det för den som ännu inte är pensionär. Man måste veta vilka regler som gäller . Jag tror att den kritik som och riktar mot pensionssystemet på olika sätt inte tas på allvar av just den anledningen att det finns fem partier som står bakom pensionsuppgörelsen, så folk kan verkligen lita på att det system som vi har kommer att gälla för en väldigt lång framtid. Jag tror att det är väldigt bra för hela ekonomi att det är på det sättet. Man kan jämföra med många andra länder som inte har så starka pensionssystem som det vi har. Ur den synpunkten var det också lätt för mig i egenskap av ledamot i skatteutskottet att besluta om att vi skulle minska avdragsrätten för privata pensionsavsättningar. Det förvånade mig lite att flera andra partier var emot detta. Jag menar att den stabilitet som vi har fått med det nya pensionssystemet i hög grad minskar motivet för att ha så stora pensionsavsättningar på den privata sidan med avdragsrätt som vi hade under en följd av år. Jag säger inte att det har varit fel tidigare. Men genom att vi har fått denna väldigt kraftiga utveckling i pensionssystemet och också följsamhet från löneutvecklingen när det gäller utbetalningarna har motivet för privata pensionsförsäkringar minskat, enligt mitt sätt att se det. Det har framför allt minskat motivet att gynna dessa med stora avdragsrättigheter. Likväl kan man ibland fundera över de angrepp av olika slag som finns mot pensionssystemet. Jag har sett framför allt önskemål om att ta pengar ur pensionssystemet för att finansiera bostadsbyggande i väldigt stor omfattning. I själva verket handlar det om att överföra pensionärernas tillgångar till en annan betydande grupp. Det har jag sett som väldigt oroande, för jag menar att det är ett grundläggande angrepp på pensionärerna att göra så. Det var mot den bakgrunden som jag blev en smula betänksam när jag läste en artikel om ett socialdemokratiskt rådslag i . Socialdemokraterna här i är verkligen inte ansvariga för detta, men det var dåvarande ordföranden i kommunstyrelsen i , han kanske är det några månader till som ville att man skulle gå in med AP-fondspengar i bilindustrin väldigt riktat. Jag tror för min del att det är just en sådan sak som kan vara väldigt populistisk och att det är väldigt farligt att slå in på en sådan väg och säga att vi ska använda pengar som man tror inte kostar någonting. Grunden för detta är att det liksom är gratispengar att ta från AP-fonderna. Men det är det inte; det finns inga gratispengar. Jag tror för min del att det är särskilt viktigt, och jag tror att det är det för de fem partierna som står bakom pensionsuppgörelsen, att vi aktar oss för varje sådan här utryckning just nu när det är svåra tider, för då är det så lätt att hemfalla åt att vi ska rädda några jobb genom att ta från just pensionärerna och minska den hållfasthet som finns i pensionssystemet. Det är en helt annan sak att vi måste rädda och andra företag på andra sätt, men att just ta pengar från pensionssystemet tror jag är väldigt felaktigt. Det är alltid viktigt att komma ihåg att det inte finnas några gratispengar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Insatser för att hantera omfattande elavbrott Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2008/09:FöU2 Insatser för att hantera omfattande elavbrott (framst. 2007/08:RRS14). 147 (): När vi kommer hem förväntar vi oss att det ska vara varmt och skönt, och slår vi på lampan utgår vi från att det ska bli ljust. Den dagen det inte fungerar tror jag att vi till mans blir rätt så skärrade, för vad göra om vi inte har tillgång till den el som vi är vana vid fungerar alldeles utmärkt? Vi har tyvärr vissa dåliga erfarenheter av katastrofer stormen i är väl ett bra exempel där elsystemet slås ut och samhället inte fungerar. Det är inte bara privatpersoner som fryser och har mörkt omkring sig. Hela viktiga samhällsfunktioner är beroende av att vi har en ordentlig strömtillförsel. Och det handlar inte bara om värme och ljus. Hela IT-kommunikationssystemet bygger ju på el liksom telekommunikationerna. Därför är det väldigt viktigt att vi tar ett ordentligt grepp om hur elförsörjningen ska hanteras vid en eventuell kris. Det här trodde jag var en så övergripande fråga att vi skulle kunna prata ihop oss och ha en gemensam strategi och en gemensam ambition att lösa den på ett så bra sätt som möjligt. Men, tyvärr, så var icke fallet. Det beklagar jag, för det tycker jag hade varit bra. har vi en reservation, en reservation som är gemensam med och , som belyser vikten av de här frågorna. Jag vill passa på att yrka bifall till reservationen. Som sagt var tycker jag att det är sorgligt att vi inte kunde prata ihop oss i en så här viktig fråga. När regeringen vill försämra för sjuka och för dem som är arbetslösa och ge stora skattesänkningar till de mest rika är det klart att det blir strid. Vi kan inte börja kompromissa om en orättfärdig politik. Vi kan inte kompromissa när orättvisorna breder ut sig. Då blir det politisk strid. Men i en sådan här fråga, som är så övergripande och som inte borde innebära någon som helst politisk strid, borde vi tvärtom hjälpas åt att hitta den bästa lösningen. Därför är det att beklaga att det inte gick att komma framåt i den här frågan. Det är inte socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister som är ute och letar efter anledning till gruff och hittar på att det här inte fungerar, utan det är väl underbyggt. belyser de brister som finns, så de är inte gripna ur luften. De har också mycket konkreta förslag i fem punkter, och för att det inte ska bli några missuppfattningar ska jag läsa fyra av dem innantill. Regeringen bör se till att det tas fram ett underlag så att regeringen själv kan bedöma om stamnätets dimensionering är rimlig relativt de kostnader som samhället kan drabbas av i händelse av svåra påfrestningar. Regeringen bör ställa tydligare krav på myndigheternas redovisning av operativ förmåga att hantera allvarliga störningar, givet de allmänt hållna mål som finns. Regeringen bör förbättra sin uppföljning av myndigheternas risk- och sårbarhetsanalyser. Regeringen bör säkerställa att ett nödvändigt utredningsarbete bedrivs avseende prioriteringsfrågor. Det är klart och tydligt vad har för åsikt i de här frågorna. Och vi reservanter ställer oss bakom och gör samma bedömning. 148 (): I elens barndom förbrukades strömmen där den producerades. Fabrikerna var placerade i närheten av vattendragen. Med hjälp av vattenturbiner tillverkade man el. Dåtidens teknik för att transportera elström var inte speciellt utvecklad. Man klarade bara av innan effektförlusterna blev för stora. Det var först när systemen med trefas växelström utvecklades, bland annat av på Asea, som ledningslängderna kunde öka. Den här metoden användes första gången på en ledning mellan i och gruvorna i . Man kan säga att stamnätets det som är föremål för dagens debatt vagga låg i . består stamnätet av ledning som förbinder produktionsanläggningar som är spridda över hela landet med region- och lokalnäten där användarna finns. Stamnätet är också det nät som förbinder oss med utlandet. Dagens debatt handlar om statens insatser för att hantera omfattande elavbrott. Underlaget till det betänkande som försvarsutskottet lämnar är en granskning som har gjort som en förstudie och som en mer fördjupande granskning . Det som har granskats är om regeringen och har ett tillräckligt underlag för att förebygga omfattande elavbrott. Man har också granskat om statens åtgärder ger förutsättningar för att hantera ett omfattande elavbrott, om ett sådant inträffar. Däremot har inte bedömt sannolikheten för att ett omfattande elavbrott ska inträffa. Man har heller inte granskat nätbolagens åtgärder eller samhällets förmåga att med reservkraft kunna mildra konsekvenserna av ett omfattande elavbrott. Jag vill redan nu påpeka att detta att inte har granskat förekomsten av reservkraft inte innebär att det inte finns någon sådan. Reservkraft finns tillgänglig, både i form av startklara kraftverk och i form av lokala reservkraftsaggregat vid till exempel sjukhus. I är vi tack och lov förskonade från återkommande och omfattande elavbrott. Om man ska gå på den definition som har gjort har vi aldrig haft något sådant här i . Vi är förskonade av det enkla skälet att vi har en hög säkerhet i vårt stamnät och i våra lokal- och regionalnät. Vi är också förskonade tack vare att elsäkerhetsarbetet är lika gammalt som elen själv. Det startade som vi fick elström till hushållen och industrin för . Stamnätet är ett nätverk av högspänningsledningar och transformatorer som täcker hela . Uppbyggnaden är sådan att om ett fel uppstår i en ledningssträcka så kan elen dirigeras om till en annan ledningssträcka utan att det ens blinkar till i våra lampor. Denna redundans i stamnätet är kanske den viktigaste faktorn för att upprätthålla en hög tillförlitlighet. Stamnätets motståndskraft gentemot olika typer av påfrestningar bygger på två förutsättningar. Dels är det själva nätets fysiska och logiska egenskaper, dels förmågan hos ansvarig personal att vidta nödvändiga åtgärder när så behövs. De fysiska och logiska egenskaperna i stamnätet utvecklas kontinuerligt och byggs på baserat på dimensioneringsregler, tekniska standarder och olika riskfaktorer. Utbyggnaden och förstärkningen behöver också göras på grund av att stamnätet transporterar ökande energimängder. Med den här uppbyggnaden kan stamnätet vid varje given tidpunkt själv klara av stora påfrestningar oberoende av orsak. Förmågan hos ansvarig personal att vidta nödvändiga åtgärder bygger på att man kan sin sak och att man bedriver ett systematiskt arbete med att sammanställa och redovisa risk- och sårbarhetsanalyser. Eftersom el inte är en lagervara utan förbrukas som den tillverkas förutsätts att arbetet sker i linjeorganisationen så att det blir ett integrerat instrument i den ständiga avvägningen mellan risker, åtgärder och resurser. Detta kontinuerliga arbete med att hantera och förebygga elavbrott ska vi ha i åtanke när vi bedömer förmågan hos stamnätsoperatören att hantera även omfattande elavbrott. Likväl kan det inträffa. inträffade ett stort elavbrott i och östra som varade i i de mest utsatta delarna. Orsaken till elavbrottet var en kombination av fel i stamnätet. Det började med ett ventilfel vid kärnkraftverket i . uppstod det ett tekniskt fel i ett ställverk utanför . Kombinationen av dessa två händelser ledde till en större påfrestning på stamnätet än vad det tålde. För att undvika en total kollaps kopplades stamnätet isär till två separata delar, och klappade den södra delen ihop och elavbrottet där var ett faktum. Elavbrottet 2003 lamslog stora delar av samhället. Vid tusentals arbetsplatser kunde verksamheten inte fortsätta, tågtrafik stannade och mycket av den samhällsservice som vi normalt tar för given fick stora problem. Nästan tre miljoner människor berördes. Ett så stort elavbrott har vi bara haft en gång tidigare i , och det var 1983 då stora delar av blev utan ström i . De åtgärder som vidtogs efter den lärdomen var att ytterligare förstärka de fysiska och logiska egenskaperna och öka redundansen i stamnätet. Nya ledningar till har byggts och viktiga transformatorstationer har byggts om. För att ytterligare förstärka den andra förutsättningen för stamnätets motståndskraft har genomfört en omfattande övning där över 200 personer från både elbranschen och berörda myndigheter deltog. Syftet med övningen var att träna och utvärdera elförsörjningens förmåga att hantera stora störningar inom områden som krishantering, samverkan mellan driftcentraler, reparationsinsatser och informationshantering. Den direkta slutsatsen från övningen är att samverkan och informationsutbyte är grundläggande för att snabbt trygga och återställa driften i elnäten. ska den här övningen utvärderas och vart och ett av de medverkande företagen och myndigheterna ska få en genomgripande återkoppling som underlag för ytterligare förbättringar. I det här sammanhanget kan det vara på sin plats att nämna teorem: Hälften av alla problem orsakas av att människor använder samma ord för olika saker. Den andra hälften orsakas av att människor använder olika ord för samma saker. Eftersom vi medvetet har minskat vår elproduktion här i är vi numera en nettoimportör av elektricitet. Den överföringskapacitet som finns mellan våra grannar i och oss är begränsad och därigenom blir ett eget prisområde där balansen är sådan att vi har högre konsumtion än den tillgängliga produktionskapaciteten. Denna för svensk del medvetna strategi medförde tidigare, när balansen var den omvända, att vi kunde ha förhållandevis låga elpriser till gagn för hushållen och den elintensiva basindustrin. är en sådan protektionistisk strategi kontraproduktiv eftersom vi inte kan tillgodogöra oss de fulla effekterna av en konkurrensutsatt elproduktion. är och har varit en föregångare inom EU vad gäller att utveckla en fungerande elmarknad. Nästa steg i den utvecklingen bör vara att ha en gemensam systemoperatör för de nordiska stamnäten. På så sätt kan konkurrensen stärkas och elpriserna bli lägre. Genom att ta bort gränshinder förvandlas få stora aktörer på små nationella marknader till flera mindre aktörer på en större marknad. Därmed förbättras konkurrensen och förutsättningarna för fortsatta elprisökningar minskar. Inte bara konkurrensen förbättras, utan även säkerhetsnivån. Med ett gemensamt nordiskt stamnät och ett ökat utbyte av el med vår omvärld ökar redundansen väsentligt vilket är bra för den totala tillgängligheten. Med utgångspunkt i den granskning som lämnat vill Socialdemokraterna att en nationell reservkraftsstrategi utarbetas. Syftet med strategin ska vara att säkerställa de verksamheter som anses samhällsviktiga vid en svår påfrestning och att ha ändamålsenliga regler och incitament för beslut om reservkraftslösningar. Strategin ska öka möjligheterna att optimalt använda nationellt och internationellt mobila reservkraftsaggregat i en akut situation. Men, stopp ett tag hur tänker man då? Ska eventuella skador på stamnätet lösas med att vi lånar mobila reservkraftsaggregat och placerar ut dem lite här och var?