prot · GV09117 · 2008-05-22 00:00:00 — Vår roll i detta sammanhang kanske är att i olika kontakter på bredden av det serbiska samhället och med stöd av kolleger inom EU-kretsen påpeka dessa konsekvenser. Sedan är det upp till det serbiska parlamentet självt att fatta sina beslut. 39 (): Jag tackar utrikesministern för svaret. Denna del av världen har en ganska stökig tradition. Därför tror jag att det är viktigt, som visades före valet, att EU kan visa på möjligheter för att närma sig i rent konkreta termer. Min fråga är därför om det finns andra tankar på hur man skulle kunna gå vidare och ta ett andra steg som skulle kunna bygga på de avtal som redan är på gång och de diskussioner som förs mellan och och andra delar av . Det blir lätt ett moment 22 när man pratar om politiken, det vill säga att det som kan tyckas vara en god princip blir dess motsats när det kommer till kritan. Därför är jag givetvis intresserad av att höra hur utrikesministern ställer sig i dessa frågor. Jag tror att det är viktigt att presentera konkreta åtgärder, för politiken där ser annorlunda ut än den gör här. 40 Utrikesminister (): Jag kan mycket väl hålla med om detta. Men jag tror att vi nu befinner oss i ett läge där vi i första hand måste avvakta regeringsbildningen i . Sedan får vi se hur den utfaller. Vi kan inte göra så mycket för att påverka den regeringsbildningen, och inte heller ska vi göra så mycket så att det ser ut som att vi påverkar den. Men jag kan väl nämna att jag i andra mer kulturellt inriktade sammanhang kommer att besöka nu . Det är klart att jag utnyttjar möjligheten till också mindre kulturellt inriktade kontakter under de dagarna. Patientsäkerheten för personer med psykiska problem 41 (): Min fråga riktas till socialministern. Regeringen gör mycket som är bra för att garantera patientsäkerheten. Men det finns ett område som oroar mig. Jag tänker då på de människor som söker hjälp för psykiska problem. Om de har otur kan de hamna i vad som ibland kallas för terapidjungeln. Vem som helst kan ju kalla sig för terapeut och få människor att avslöja sina innersta hemligheter och ta betalt för det. Det finns ingen tystnadsplikt. En missnöjd klient har ingen att klaga hos. Dessa mer eller mindre privatutbildade terapeuter kan använda titeln auktoriserad samtalsterapeut. Det är inte lätt för en hjälpsökande person att känna till skillnaden mellan en legitimerad psykoterapeut och en auktoriserad terapeut. Det innebär att en person som mår dåligt kan hamna hos någon som inte är kompetent att lösa problemen utan som i stället förvärrar situationen. Min fråga är: Känner ministern till terapidjungeln, och finns det några planer för att komma till rätta med detta problem? 42 Socialminister (): Den fråga som tar upp gäller dessvärre ganska mycket av psykiatrin. Det är ju många olika skolor och väldigt många olika vårdideologier som ligger bakom de inriktningar som finns runt om i vårt land. Det här är någonting som vi har identifierat i arbetet med den proposition om psykiatrin som ska presenteras . Vi behöver mer av vetenskap och beprövad erfarenhet alltså evidensbaserad vård också inom psykiatrin. Någonting annat hade inte accepterats inom andra medicinska områden. Men just på det psykiatriska området har detta i alltför stor utsträckning accepterats. Det här tittar vi naturligtvis på i arbetet med den kommande propositionen. 43 (): Tack för svaret, ministern! I har vi näringsfrihet. Det innebär att det har vuxit fram en terapiindustri där man mot höga avgifter utbildar människor till samtalsterapeuter och coacher. Sedan kan väl någon kalla sig för diplomerad, certifierad, auktoriserad eller till och med ackrediterad. Vägen är då öppen för olika former av kvacksalveri och lurendrejeri. Det är naturligtvis svårt för allmänheten att hitta rätt bland alla dessa terapier. Jag hoppas att kan komma med förslag till lagändringar så att det blir möjligt att kontrollera eller förbjuda en del av de utbildningar som medverkar till att terapidjungeln och de problemen alltmer tätnar. 44 Socialminister (): Jag tror att det är viktigt att klargöra att det naturligtvis finns terapier som kanske inte kräver det yttersta av kunnande, alltså där du och jag som friska och arbetsföra behöver någon att med jämna mellanrum samtala med och att det kan så att säga få fungera utan betydande restriktioner. Men när det gäller det som är mer allvarligt när det finns personer som ska ge råd, vård och behandling till människor som tillhör de allra sköraste i vårt samhälle är det naturligtvis väldigt viktigt att man kan lita på att den person man möter har nödvändigt kunnande och att man lutar sig mot det främsta kunnande som finns just för att man ska kunna få hjälp, stöd och behandling som gör att man fungerar bättre. 45 (): Min fråga anknyter till det som tidigare tog upp. Men jag ställer min fråga till försvarsministern. Precis som påpekade har såväl försvarsministern själv som utrikesministern och statsministern uttalat sig om försvarets inriktning. Frågan har gällt huruvida ÖB gör en annan tolkning av omvärldsläget än Försvarsberedningen har gjort. moderata ledamöter går ut i medier och kritiserar hastverk och oordning som en följd av den bakläxa som ÖB fått, senast av försvarsministern. Uttalandena och åsikterna kring detta har minst sagt skilt sig åt. Min fråga till ministern är helt enkelt: Vem av ministrarna har rätt? 46 Försvarsminister (): Jag har precis som tittat på berörda dokument. Jag har läst Försvarsberedningens betänkande och hört deras presentationer. Jag har tittat på det Mustdokument som det också hänvisas till. Jag drar, precis som jag redovisade på förra torsdagens presskonferens, samma slutsats som mina ministerkolleger. Det finns inga substantiella skillnader i de här dokumenten som motiverar en omsvängning. Försvarsberedningen är parlamentariskt sammansatt. Där finns experter av olika slag, civila och militära. De tar fram en grund. var det en säkerhetspolitisk grund, en omvärldsanalys. kommer man att dra slutsatser när man tittar på dimensioneringen och uppgiften för försvaret. Det är ett av de underlag som sedan kommer att användas som grund för regeringens inriktningsproposition för försvaret . Till detta kommer också annat. Där finns underlag från Försvarsmakten och där finns genomförandegruppen för materielfrågor, så jag kan lugna frågeställaren. Jag är säker på att det var en sådan oro hon kände när hon ställde sin fråga. och jag är i denna liksom i andra frågor fullständigt kongruenta. 47 (): Då måste jag fråga hur det stämmer överens med försvarsministerns uttalande, att anmärkningsvärt och intressant är att Försvarsmakten presenterar en helt annan Rysslandsbild än Försvarsberedningen gjorde så sent som , eller med statsministerns uttalande: Jag tror inte att han kommer att vidhålla att han har någon annan säkerhetspolitisk bedömning än den som Försvarsberedningen givit uttryck för. Man kan bara konstatera att oenigheten ser ut att vara stor inom regeringen. Alla kan vi se att det händer mycket i . Det är oroande. Och visst kan väl alla undra vad det betyder. Jag undrar fortfarande eftersom jag inte tycker att försvarsministern har gett ett svar: Vilken minister gör rätt bedömning av försvarets inriktning? 48 Försvarsminister (): ska få led två i svaret. Det första är att jag har läst båda dokumenten. Jag drar precis samma slutsats som . Det finns inga avgörande skillnader. Vad den kommentar som här återgav gällde var att Försvarsmakten själv i ett dokument, som refererade till, sade att man gjorde tolkningen att det var en skillnad. Huruvida detta är deras tolkning är inte upp till mig eller till eller någon annan att svara på. Jag konstaterar att man i dokumenten är mycket eniga, samstämmiga, i beskrivningen av bilden och utvecklingen i vårt närområde. Försvarsberedningen jobbar nu vidare och kommer att presentera sina slutsatser vad gäller inriktning och dimensionering för försvaret. Det är säkert en bra grund för att sedan gå vidare och bereda en proposition. Så är det. Jag har läst bägge dokumenten. Vi ser inga avgörande skillnader. Sedan har Försvarsmakten själv gjort ett sådant konstaterande två separata frågor och därav svar i två led. 49 (): Svensk sjukvård kännetecknas av en paradox. I de flesta internationella mätningar ligger vi i topp när det gäller medicinska resultat och i botten när det gäller tillgänglighet. Enkelt uttryckt: Vi har långa köer i den svenska sjukvården. kom med en rapport, en utvärdering, av den nationella vårdgarantin som visade att en tredjedel av landets patienter får vänta än de som vårdgarantin stadgar på att få sin behandling inom specialistsjukvården. Inom parentes sagt är för övrigt de landsting som har de längsta köerna socialdemokratiskt styrda. Jag skulle vilja fråga socialministern vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att korta köerna i den svenska sjukvården och se till att patienten får vara i centrum, inte i väntrum. 50 Socialminister (): Den fråga som tar upp är naturligtvis av utomordentligt stor betydelse. Och precis som säger är det så att förtroendet för kvaliteten i svensk hälso- och sjukvård är utomordentligt högt. Däremot har vi problem när det gäller tillgängligheten. Jag tror inte att det finns bara ett svar på frågan om att åtgärda de långa köer vi har, utan det fordras en hel räcka åtgärder för att åstadkomma det här. Regeringen har gjort en del saker som till exempel berör vad vi kallar för öppna jämförelser alltså detta med att jämföra till exempel köer mellan olika sjukhus och olika landsting. Ingen vill ligga längst ned, utan alla strävar efter att komma upp. Då får vi in ett moment som gör att man tittar på dem som lyckats bäst och lär sig av dem. Det tror jag är betydelsefullt. Vi har genomfört en förstärkning av läkarutbildningen, som vi presenterade i budgeten. Kommuner och landsting får också ökade resurser från staten i form av, , för detta. 51 (): Jag ber att få tacka socialministern för svaret. Ni har en diger agenda för att attackera vårdköerna, och det är alldeles utmärkt. har presenterat ett antal förslag på hur vi ska kunna gå vidare med att bekämpa vårdköerna. Det handlar bland annat om ersättning vid inställda operationer. Det handlar om att ta krafttag mot landsting som inte informerar om hur vårdgarantin fungerar. Det handlar också om att skapa ekonomiska drivkrafter för att det ska bli lönsamt för landstingen att korta köerna. finns det en del landstingsbyråkrater som gärna ser att folk står i kö därför att det minskar kostnaderna för de egna landstingen. Då sätter man inte patienten i centrum. Jag skulle vilja fråga socialministern om det finns tankar och idéer om att skapa ekonomiska drivkrafter för att göra det lönsamt för landstingen att korta köerna. 52 Socialminister (): Ja, det gör det förstås. En väldigt viktig åtgärd som vi håller på att titta på är att förbättra ersättningssystemen, alltså att pengarna följer till verksamheter som fungerar väl och att man därmed får ekonomiska incitament. En annan sak är att vi har tagit emot en utredning som handlar om vårdval för att stärka patientens ställning i förhållande till olika möjliga vårdgivare. Det är någonting som finns i , som är på väg i , i , , , för att ta några exempel, och som jag tror driver på den här utvecklingen. Patientdatalagen, som fattar beslut om och som ska införas , tror jag också kan spela roll. Sedan har vi frågan om vårdgarantin som utreds för att se om vi ytterligare kan stärka effekterna av vårdgarantin, som ju handlar om en överenskommelse mellan staten och kommunerna. Men frågan är: Behöver vi sätta ytterligare kraft bakom orden så att det här blir verklighet för de många patienterna? Jag är inte nöjd med dagens situation. Ytterligare åtgärder fordras. 53 (): Mot bakgrund av den intensiva mediedebatt som förts om EU:s fiskepolitik i allmänhet och torsken i i synnerhet skulle jag vilja ställa en fråga till jordbruksminister : Hur avser jordbruksministern att agera så att beslutar om torskfiskekvoter i som är i linje med de vetenskapliga rekommendationerna? 54 Jordbruksminister (): Grunden för att vi ska få livskraftiga fiskbestånd i alla delar av unionen och i dess vatten är att alla lever efter de överenskommelser som vi tillsammans träffar. har några kraftigt överutnyttjat sin tilldelning, innebärande att man har, för att tala klartext och använda ett hårt ord, tjuvfiskat och gjort det med sådana metoder att vi andra inte har fått den tilldelning som vi kanske är berättigade till. har vi vidtagit åtgärder, förbättrat kontrollen, men också sett till att implementera kontrollen i, vågar jag påstå, alla de vatten som berör och svenskt fiske. Det innebär att vi faktiskt ser en något ljusnande situation för den fisk som är viktig för oss. Den är viktig för oss, dels därför att den är hälsosam, dels därför att den är god. 55 (): Jag tackar jordbruksministern för svaret. har i rad beslutat om torskfiskekvoter som kraftigt överstigit de vetenskapliga råden. Minskar torsken till en viss kritisk nivå försvinner förmågan till återhämtning. Exempel på det här finns i Grand Banks utanför där ekosystemet har förändrats och torsken försvunnit. Där är det nu omöjligt att återinföra torsken. rekommendation är torskfiskeförbud. Det skulle innebära en fördubbling av torskbestånden . Min förhoppning är att jordbruksministern tar till sig de här synpunkterna. 56 Jordbruksminister (): När jag går in i förhandlingar är grunden självklart den vetenskapliga rådgivningen. Men jag är angelägen om att vara med i förhandlingarna därför att vår medverkan bidrar till att vi får beslut som kommer så nära de vetenskapliga råden som möjligt. Så var det icke tidigare när den företräddes av sådana som inte hade mandat att fullfölja förhandlingarna. Därtill har vi fått en kontroll som är av sådan natur att jag vågar påstå att tjuvfisket nu är på en minimal nivå. Utredningen om papperslösas rätt till vård 57 (): hade kammaren en debatt om socialförsäkringsutskottets betänkande med anledning av propositionen om hälso- och sjukvård för asylsökande med flera. Huvudsyftet med förslaget är att stärka rättigheterna för asylsökande. Det kom till stora delar att handla om papperslösas rätt till vård. Det är en fråga som det fick vi veta när propositionen lades på bord ska fortsätta att beredas i . Vi socialdemokrater anser att detta är en oerhört angelägen fråga, och vi välkomnar den utredning som regeringen har aviserat. När vi i oppositionen i debatten frågade hur utredningen skulle se ut och när den skulle tillsättas fick vi först veta av de borgerliga debattörerna att migrationsministern skulle svara på de frågorna. Men när vi sedan frågade migrationsministern hänvisade han till socialministern. Det kan tyckas att det var synd att socialministern, i stället för att vara i kammaren, åt tårta på , men jag kanske kan få svar på mina frågor . När kommer utredningen om papperslösa att tillsättas? Hur kommer direktiven att se ut? 58 Socialminister (): Jag följde den debatten åtminstone delvis. Jag tror att det är väldigt viktigt att klara ut att den debatten fördes så att säga på sina egna meriter, utifrån en överenskommelse som har funnits mellan Kommuner och Landsting och regeringen. Det finns väldigt viktiga frågor som kvarstår att behandla, som handlar om personer som lever gömda eller som är papperslösa i vårt samhälle. Det har med all rätt uppstått en väldigt viktig debatt om deras rättigheter och möjligheter att få vård. Det är då viktigt att säga att ingen kan nekas akut vård i på svenska sjukhus. Däremot är den inte subventionerad för den som inte har rätt att uppehålla sig i landet. Jag tycker att det finns skäl att se över lagstiftningen och förändra den så att vi får den mer generös, ytterst naturligtvis för de personer som är berörda men också för att få klara besked till vårdpersonalen som annars har att hantera väldigt svåra etiska dilemman. 59 (): fick jag inte riktigt svar på frågan om när utredningen kommer att tillsättas och hur direktiven ser ut. De barn som lever gömda och vars föräldrar inte har varit inne i en asylprocess får inte vård i samma omfattning som andra barn i . De lyder i stället under samma regler som vuxna papperslösa. Vi socialdemokrater anser att frågan om att ge alla barn oavsett status i vård på lika villkor borde ges förtur i den utredning som förhoppningsvis är på gång. Kanske får jag veta lite mer när utredningen tillsätts och hur direktiven ser ut. Det är en ganska okomplicerad fråga att ge alla barn i vård på lika villkor och kan kanske behandlas lite tidigare. 60 Socialminister (): Jag vill säga att jag är glad att Socialdemokraterna hamnat i opposition, för då får man tillfälle att ompröva sin politik. Det har Socialdemokraterna fått tillfälle att göra på det här området. Man har styrt under en lång följd av år och stått för en politisk inriktning. efter valet har man tänkt om, och det är jag väldigt glad för. Vi bedriver ett arbete på som går ut på att hitta kloka direktiv som bör leda till att vi ser över den här frågan utifrån hur situationen faktiskt ser ut. Hur ser situationen ut i olika landsting och på olika sjukhus? Hur hanteras den här frågan på den regionala nivån? Vi behöver titta på hur många personer som det kan handla om och vilken form av lagstiftning vi borde ha. Här finns fortfarande ett beredningsarbete att göra och diskussioner mellan partierna innan vi kan presentera direktiven. Men det finns ett utkast framme, och arbetet med att hitta vägar för att komma vidare i den här frågan går i gång. Det är en fråga om humanitet. 61 (): Jag får väl plåga utrikesminister med ännu en fråga om klustervapen. Positionerna i in i förhandlingarna är fortfarande som de var på , nämligen att det ska bli ett totalförbud av klustervapen, då inklusive bombkapsel 90. har, som sade alldeles , verkat för ett heltäckande förbud av klustervapen i enlighet med Oslodeklarationen. Och heltäckande betyder väl ändå att bombkapsel 90 ingår? Då kommer frågan en gång till: Vad kommer att välja? Kommer att rösta ja eller nej när ett sådant här förslag med stor sannolikhet kommer att framläggas i om ? 62 Utrikesminister (): Låt oss se när vi kommer dithän. Men låt mig bara erinra om vad jag sade inledningsvis, att ett heltäckande förbud strävar vi efter, och det kan vi bara uppnå inom FN. Dilemmat med Dublinarbetet, som vi stöder, är att det inte omfattar de som har de farligaste klusterbomberna, som använder klusterbomber och som har använt klusterbomber . Det omfattar bara andra nationer, inklusive . Sedan får vi se hur långt vi kommer i det sammanhanget. Det vet vi ännu inte . Vi har en i allt väsentligt gemensam linje med de andra nordiska länderna och de andra västeuropeiska länderna och ska försöka få ett rimligt resultat. Sedan ska vi försöka föra detta resultat vidare in i den FN-process som är den enda process som faktiskt kan få de länder, utan att nämna dem vid namn, som har använt klusterbomber och som har orsakat dessa problem att omfattas av ett sådant förbud. Jag vill bara erinra om att det svenska försvaret inte har använt och inte avser att använda några klusterbomber. 63 (): Heltäckande är väl ändå heltäckande. Jag vet inte hur man kan föra en diskussion om begreppet heltäckande. Det borde väl vara ganska klart vad det ordet står för. sade så här under interpellationsdebatten om hur många klustervapen vi har i : Antalet är sekretessbelagt, men jag kan i alla fall bryta mot lagen och säga att det handlar om ett enstaka tiotal. , det kommer alltså med stor sannolikhet att bli ett totalförbud mot klustervapen där bombkapsel 90 kommer att ingå. För det första erkänner utrikesministern att vi bara har ett tiotal klustervapen. Med ett tiotal klustervapen kan vi ändå inte försvara . För det andra är de gamla och kommer säkert att skrotas. För det tredje har regeringen sagt att vi inte kommer att använda några klustervapen vare sig internationellt eller nationellt. Då borde frågan vara ganska enkel: Varför kan inte , om det skulle bli ett totalförbud, säga ja till det? 64 Utrikesminister (): Som jag har upprepat är min och regeringens inriktning framför allt att åstadkomma ett förbud för dem som använder och har dessa klustervapen, som har använt dem i , på eller på andra ställen eller de klustervapen som är upptagna på den lista som bland annat Human Rights Watch har lagt fram och som driver de här förhandlingarna. Vi är inte framför allt inriktade på att erodera det svenska försvaret. Och jag skulle inte tro, men det är ingenting som är utgångspunkt för en förhandling, att det resultat som kommer fram vid kommer att omfatta allting. Det är en definitionsfråga vad som omfattas, och det är en definiering med en viss noggrannhet. Vi får se vad definitionen blir och får sedan ta det som kommer ut ur Dublinprocessen och föra in det i FN-processen och se om vi kan få någonting som blir heltäckande. Heltäckande måste ju rimligtvis avse de som har stora mängder klustervapen, som använder klustervapen och som har åstadkommit det humanitära lidandet. Åtminstone vad jag vet tillhör inte riktigt den kretsen. 65 (): Jag har en fråga till försvarsministern som inte berör tolkningen av olika dokument. Den handlar om nedskärningarna i försvaret. Det är ett faktum att har det svenska försvaret varit föremål för stora nedskärningar, oavsett regering. Det är naturligtvis positivt om nedskärningar kan ske på grundval av stabilitet i omvärlden. Men när vi nu är nere och prutar till och med i frivilliga organisationer som hemvärnet är det enligt min mening fara å färde. Jag noterade att försvarsministern hade ett sammanträffande i med de andra nordiska försvarsministrarna. och är ju inte medlemmar i medan och är det. Och alliansregeringen har tydligt deklarerat att frågan om Natomedlemskap inte är aktuell. Jag vill fråga försvarsministern hur han ser på möjligheterna till ett ökat nordiskt samarbete på försvarsområdet i ett läge där vi i är så hårt trängda att vi till och med är nere och petar i hemvärnsorganisationen. 66 Försvarsminister (): Det var flera frågor i en. Det första är att regeringen inte har gjort någon besparing alls på förbandsverksamheten, som är det som diskuteras, där det finns ett underskott på 1 ½ miljard som uppkommit . Det är inte heller så att uppgiften har förändrats och att kostnaderna därmed skulle öka, utan det är fråga om att vi behöver en förbättrad ekonomistyrning, och den jobbar vi tillsammans med Försvarsmakten på att styra upp. Det andra som frågeställaren tar upp är möjligheten till nordiskt samarbete, och det är något som är oerhört viktigt. Det är viktigt för att vi ska kunna använda våra pengar effektivare. Det säger sig självt att om man ensam utvecklar ett materielsystem kostar det mer än om man delar på utvecklingskostnaden. Om man anskaffar fler tillsammans med andra sjunker styckkostnaden. Men det är också viktigt operativt. Vi kan ha en bredare och djupare operativ förmåga om vi samarbetar. Ett exempel är att om vår materiel skiljer sig åt får vi svårare att samverka i internationella insatser. Men här handlar det om att vi framöver kommer att samverka när det gäller alltifrån utbildning och övning till övningsområden och så vidare. Det är ett huvudspår för de nordiska ländernas framtida försvarspolitik. 67 (): Som gammal vän av nordiskt samarbete välkomnar jag verkligen det som försvarsministern säger här. Jag tror också att vi är eniga om att det kan behövas en skärpt ekonomistyrning inom försvaret. Men jag undrar: Ser försvarsministern några komplikationer med det faktum som jag åberopade i mitt första inlägg, att två av länderna är medlemmar i och att två inte är det i ett läge där inte har någon som helst avsikt att aktualisera ett Natomedlemskap? 68 Försvarsminister (): Tavlans ram utgörs av de säkerhetspolitiska vägval som de nordiska länderna har gjort. är medlem i Nato men inte i EU. och är medlemmar i men inte i Nato. är medlem i båda, men med ett undantag än så länge för det försvarspolitiska samarbetet inom EU.