prot · GV09107 · 2008-05-08 00:00:00 — vet naturligtvis att också vi socialdemokrater och våra vänner som finns med på de här reservationerna har förändringsförslag om hur man ska förbättra läkemedelssituationen och läkemedelsdistributionen i . Men att, som man nu gör, ge mandat för att börja sälja apotek är att rasera de delar som fungerar väldigt väl. sade själv här att ingen människa vill ta ställning till att köpa ett apotek utan att ha svar på de frågor som vi här har tagit upp om säkerhet, kompetens, högkostnadsskydd och ersättningssystem. Varför ska vi, , besluta om att ge regeringen mandat för att börja sälja apotek om det ändå inte är aktuellt att börja sälja apotek? säger att det är ett mindre antal apotek som ska säljas och påstår att det har varit regeringens besked. Men regeringens besked har också varit att man väntar sig att inte har en dominerande ställning på den avreglerade marknaden alltså inte har en majoritetsställning. Jag har svårt att få det här att gå ihop. Hur kan försäljningen av ett mycket litet antal apotek, kanske 50 apotek eller vad är ett litet antal och kanske 850 apotek kvar i statlig ägo kombineras med att staten inte ska ha ett dominerande ägande efter ? 22 () replik: Utan att gå in på tekniska detaljer i historia kan vi konstatera att en mångfald i fråga om etableringar inte har lett till en utarmning av glesbygden. Tvärtom har det blivit fler apotek i både tätorter och glesbygd i . Självklart kan inte jag eller någon annan stå här och tala om hur många apotek som när processen kommer i gång kommer att tas över, köpas eller öppnas av farmaceuter, företag och så vidare det vore orimligt. Jag återger vad regeringen säger, nämligen att man utgår från att det blir ett mindre antal. Normalt sett när man på något sätt öppnar för försäljning av saker och ting kan man inte i förväg binda sig vid hur det ska se ut. Men, som sagt, regeringen arbetar verkligen steg för steg här. Det känns väldigt tryggt både för mig som politiker och för mig som kanske en framtida apotekskund att man inte gör något förhastat utan återkommer med en proposition där man går in på alla detaljer om hur försäljningen ska gå till. säger att det inte finns några sakliga skäl. Det är ett mycket märkligt argument. Normalt sett, vilket vi väl har lärt oss, innebär mångfald, fri etablering men under regelverk och statlig reglering när det rör så viktiga områden som medicin och sjukvård en positiv utveckling. Det är väl egentligen regeringens motstånd som är väldigt ideologiskt betingat. Oavsett om det handlar om hemtjänst, sjukvård, sjukhem, föräldrakooperativa dagis, skolor och så vidare har ni motarbetat förändringar som öppnat för den positiva utveckling som vi faktiskt har sett inom de här områdena när man öppnat där och sluppit monopolen. ((): Dessvärre representerar jag inte regeringen.) Sade jag regeringen? Förlåt, den gamla regeringen menade jag. (forts. 7 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi övergår till dagens frågestund med regeringen. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av socialminister , statsrådet , utbildningsminister , statsrådet , kulturminister . Övergripande frågor besvaras av socialministern. Välkomna att ta plats. 24 (): Min fråga riktar sig till . Det är säkert en del som har upptäckt att rutan för förmögenhetsskatt har försvunnit från deklarationsblanketten. Det beror naturligtvis på att förmögenhetsskatten nu är avskaffad. Men det var nog inte så många som betalade förmögenhetsskatt från början. Framför allt riktade den sig mot de rikaste. Det ser man också när man tittar på effekterna, när man går igenom var vinnarna finns av den avskaffade förmögenhetsskatten. Dagens Arbete gick igenom direktörerna i storföretagen. Då såg man att det är där vinnarna finns. De här direktörerna får nu dela på , rakt ned i fickan. Och den som tjänar allra mest är finansmannen . Han tjänar bara på avskaffad förmögenhetsskatt nästan , rakt ned i fickan som sagt. Det är ett formidabelt penningregn över de allra rikaste i . har vi stora nedskärningar i den offentliga servicen. Jag behöver bara gå till mitt eget landsting. Jag tror att sparbetinget i nu är uppe i . Då är min fråga till : Var det detta som lovade i valrörelsen, det vill säga penningregn över de allra rikaste som sedan finansieras med stora nedskärningar i den offentliga servicen? 25 Socialminister (): Först och främst torde det knappast ha kommit som en överraskning för någon att vinnarna på avskaffad förmögenhetsskatt i huvudsak är personer som är förmögna. Själva poängen med avskaffandet var att öka tillgången på riskvilligt kapital i , att få mer pengar som söker sig till lovande projekt som gör att vi kan få nya och växande företag. Jag antar att det var av samma skäl som den tidigare regeringen, i vilken ingick, avskaffade arvs- och gåvoskatten, alltså att det skulle finnas mer pengar kvar i systemet pengar som kunde användas för investeringar som kommer oss alla till del. Jag antar att det var det som var skälet till att Socialdemokraterna tidigare avskaffade beskattningen av aktieförmögenheter som innebar att 17 av de 18 mest förmögna personerna, 17 av 18 aktiemiljardärer i , inte behövde betala skatt på sin förmögenhet. Tanken var precis densamma, att få tillgång till mer kapital för att möta lovande idéer och därmed få fler företag och nya jobb i . 26 (): Men talar vi om den här regeringen och vad den här regeringen har gjort. Jag kan bara konstatera att avskaffandet av förmögenhetsskatten innebär ett formidabelt penningregn över de allra, allra rikaste i . skär man ned på den offentliga servicen. Det var inte det som sade före valet. Jag gick tillbaka för att titta på vad han sade om de här direktörerna före valet. Han skrev i en DN Debatt-artikel så här: Det handlar om en grupp direktörer som skor sig själva, som inte längre förstår pengars värde och arbetarnas insatser och som anser sig vara värda mängder av miljoner för ett ansvarstagande som de ändå inte förmår att ta. Så sade du då, före valet, , om de här direktörerna. behöver de inte sko sig. är det som ligger på knä framför dem och sköter den detaljen, att sko dem. Är inte detta, , höjden av hyckleri? 27 Socialminister (): Jag kan förstå om nu kommer att bli häpen när jag säger att vi före valet sade precis samma sak som vi säger efter valet och att vi gör det efter valet. Den artikel som syftar på i sitt inlägg är en debattartikel där jag riktar stark kritik mot bonusar som jag tyckte var ogrundade inom det privata näringslivet. Det är en fråga där jag tycker att det finns väldigt goda skäl att hålla debatten i gång om hur vi håller samman samhället. När det gäller frågan om förmögenhetsskatt måste man tänka lite längre än den tanke som först kanske dyker upp. Man måste tänka, tror jag, att avskaffandet av förmögenhetsskatten i första hand är till nytta för de oförmögna, de som inte har haft arbete, de som inte har fått arbeta tillräckligt mycket, de som har saknat en arbetsplats att gå till. Genom att ha mer pengar som riskvilligt kapital ökar möjligheten till nya jobb. Vi genomför väldigt mycket av det som ni talade om men aldrig förmådde att genomföra. 28 (): Min fråga riktar sig till kulturministern och handlar om Marinens musikkår. Försvarsministern har i ett förslag presenterat ett antal förband för avveckling. Ett förslag som figurerar i förslaget är Marinens musikkår i . Man kanske kan tycka att det här inte är en fråga för kulturministern. Men jag och väldigt många med mig menar att fortlevandet av Marinens musikkår i i högsta grad också är en kulturell fråga och att den berör många fler än bara oss nere i . Marinens musikkår har anor och är Försvarsmaktens enda professionella orkester. Den har högt anseende i den internationella blåsmusiksfären och är också en förebild för många professionella musiker och amatörmusiker. Min fråga är således om kulturministern delar min uppfattning om militärmusikens kulturella betydelse och om kulturministern ämnar gå vidare med detta i samtal med försvarsministern. 29 Kulturminister (): Det är mycket riktigt som säger, att Marinens musikkår i spelar en stor roll för musiklivet, inte bara där utan i hela , och mycket riktigt också har anor tillbaka till 1600-talet. Jag besökte för och blev då uppmärksammad på frågan och fick också med mig en skrivelse som jag har låtit registrera på departementet. Jag har också tagit upp frågan med försvarsminister . ska vi veta att det här är ett rykte om något som kan komma i ett förslag från ÖB som väntas först runt mitten av maj, det vill säga . Om det blir så vet vi alltså inte. Men jag delar uppfattningen att Marinens musikkår är betydelsefull. 30 (): Tack så mycket för svaret, kulturministern. Det gläder mig verkligen att kulturministern redan har skridit till handling och redan inlett samtal med försvarsministern. Jag kan tipsa både kulturministern och försvarsministern om vårt grannland , där militärmusiken är organiserad i en egen kulturavdelning direkt under Försvarsmakten. Den har hand om sju fästningar, sex museum och tio försvarsmusikkårer med sin egen generalinspektör. Vi är många den senaste siffran på den hemsida där man kan gå in och protestera är i runda slängar 18 000 som anser det önskvärt att det åstadkoms en varaktig lösning för fortlevnaden av Marinens musikkår. Det skulle också bidra till att den svenska blåsmusiktraditionen och vårt militärmusikaliska arv bevarades. Jag är som sagt glad att kulturministern redan har tagit ett initiativ och att vi på så vis är en bit på väg. 31 Kulturminister (): Kort: Jag lovar att jag ska studera hur man har lagt upp verksamheten i . Stora delar av länsmusiken är också ett arv av den gamla militärmusiken. Vi är väl medvetna om situationen. Sedan får vi se vad ÖB:s förslag slutligen innehåller. EU och svenska kollektivavtal 32 (): Min fråga riktar sig till EU-minister . Det har kommit ett antal domar från , Rüffertdomen etcetera. Då har vi tagit initiativ i till att se över den svenska lagstiftningen, och det stöder jag fullständigt. EU-ministern sade i en EU-debatt i går: Det är vår bedömning att Lavaldomen inte på något sätt hotar den svenska kollektivavtalsmodellen. Men i resten av EU pågår en stor debatt just med tanke på den nya domen och hur har ändrat inriktning. I stället för lika lön för lika arbete är det olika lön för lika arbete, det vill säga att man tillämpar ett golv i stället för ett tak. Min fråga är dels om EU-ministern inte anser att EU:s direktiv, det vill säga utstationeringsdirektivet, måste ändras, dels vilka initiativ till kontakter EU-ministern har tagit med ministrarna i de andra EU-länderna för att diskutera frågan. 33 Statsrådet (): Vi diskuterade den frågan i går. Precis som säger pågår det en utredning där arbetsmarkandens parter varit med och diskuterat. Det är bra. Den ska presentera svar här. Det är vår bedömning, men också något som utredningen ska titta på, att Lavaldomen, om vi koncentrerar oss på den, inte hotar den svenska kollektivavtalsmodellen. Det kan behövas någon justering. Det är vad ska titta på och kommer att presentera. Vi för regelbundet debatt om den här frågan runt om i . Det har, precis som säger, väckt stort intresse. Både jag och arbetsmarknadsministern och säkert också andra ministrar har redogjort för detta. Arbetsmarknadsministern berättade så sent som för mig att han hade varit runt i flera länder och hållit tal om just den här frågan. Vi har också i olika sammanhang med kommissionen och olika intressenter lyft fram detta. Jag sitter själv med i ett nätverk med Lissabonsamordnare där jag har fått frågan och redogjort för hur vi arbetar med den, hur utredningen är tillsatt och hur samtalen går i den frågan. 34 (): Frågan gällde vilka initiativ ni har tagit på europeisk nivå, . Ni kan säga att ni har pratat med andra ministrar. Det är populärt i den nya regeringen att producera så kallade non-paper och sprida. Kan vi få se något non-paper om detta där man förklarar den svenska modellen? Framför allt finns det anledning att lyfta upp frågan på EU-nivå för att diskutera utstationeringsdirektivet. Det är just utstationeringsdirektivet som har börjat intressera sig för och ändra tolkningen av. Man ser det inte nu som en högsta nivå utan som en lägsta nivå, vilket kommer att leda till lönedumpning. Då måste man börja ändra utstationeringsdirektivet. Den måste också börja ta initiativ på EU-nivå för att lyfta upp debatten. Några sådana debattinitiativ har vi inte sett. Sedan kan alltid EU-ministern säga att man har talat i telefon eller tagit upp det vid ett frukostmöte. Vi skulle vilja se lite mer skriftliga saker och reellt ett non-paper. Vad har ni tagit upp? 35 Statsrådet (): Vi har inte tagit upp frågan eller skrivit något papper om huruvida vi ska omförhandla utstationeringsdirektivet eftersom vi inte anser det. Vi tror inte att det skulle ligga i vårt intresse att göra det. Framför allt har vi kommit överens med arbetsmarknadens parter om ordningen. Vi tillsätter utredningen, tittar lugnt och sansat på det och ser om vi behöver göra några justeringar. Min bedömning är att det inte kommer att krävas några omfattande förändringar och att den svenska kollektivavtalsmodellen inte är hotad. Därför finns det ingen anledning att börja skrika alarmistiska rapporter på det här sättet och ta initiativ till en omförhandling av vare sig fördrag eller utstationeringsdirektiv. Vi har inte tagit några sådana initiativ. Det finns inga sådana papper som jag kan ge till . Däremot diskuterar vi naturligtvis frågan och lyfter inte bara telefonen . Det sker i de samtal och diskussioner som förs. Det finns ett intresse för frågan och den har väckt europeisk uppmärksamhet i flera länder. Vi svarar på frågor och berättar vad vi har gjort, och det har mött ett stort intresse. 36 PER ÅSLING (c): Jag vill ställa en fråga till statsrådet angående AP-fondssystemet. AP-fonderna spelar en viktig roll både för pensionsmedlens tillväxt och som aktör på finansmarknaden. Uppdragen och kapitalbasen varierar ganska ordentligt mellan fonderna. Den minsta, , hamnar ibland i skottgluggen och ifrågasätts. Min bedömning är att spelar en viktig roll. Dess placeringspolicy möjliggör investeringar i onoterade mindre företag. Dessa investeringar skapar tillväxt, utveckling och flera arbetstillfällen i små och medelstora företag. Fonden hävdar sig dessutom väl i en jämförelse med de fyra buffertfonderna. Framför allt har det varit fallet . Min konkreta frågeställning är: Delar statsrådet synen och uppfattningen att spelar en viktig roll? 37 Statsrådet (): Ja, jag delar helt och hållet Per Åslings uppfattning i den delen. Det här är en fråga som har diskuterats i pensionsreformen. Jag var själv med i den arbetsgrupp som utformade AP-fondernas organisation och placeringsregler i första vändan. Även den reformering som skedde diskuterades också inom allianspartierna. Det vi gjorde i det sammanhanget var att vi konstruerade en modell där det fanns en majoritet av partier, dock inte alla partier som har stött Sjätte fonden. Man kan utvärdera Sjätte fonden, vilket jag för egen del gjorde inför det ställningstagandet genom att ringa runt till en stor grupp av intressenter. Det var , dåvarande , , fackliga organisationer och företagare som hade anlitat den. Det var en enstämmig uppfattning att det är en fond som har en stor betydelse för kapitalförsörjningen för den typen av företag som man arbetar mot. 38 PER ÅSLING (c): Jag till tacka för svaret. Jag tycker att det var klart och klargörande. Jag vill ställa en följdfråga. Enligt dagens regelverk för buffertfonderna är det inte möjligt att investera i onoterade papper. Det har bäring på det jag sade tidigare om att har en friare placeringspolicy och en bättre tillväxt. Jag vill därför ställa frågan: Finns det några konkreta planer på att ändra AP-fondssystemets placeringspolicy? 39 Statsrådet (): Som Per Åsling mycket väl känner till har vi en fempartiöverenskommelse om pensionssystemen som vi är väldigt måna om att slå vakt om över blockgränserna från alla ingående partier. Det finns ett antal projekt som diskuteras. Dit hör också frågan om de begränsningar som finns i AP-fondernas placeringsregler. Det finns också diskussioner om generationsfonder, Sjunde fonden och möjligheter att återvälja den, bland annat. Det diskuteras och kommer att bli föremål för överläggningar framöver mellan de fem partier som ingår i överenskommelsen. Det finns dock inga färdiga förslag på området, utan det diskuteras och görs utvärderingar inför samtal mellan partierna som ligger framför oss. 40 (): kom en delrapport från koordinatorn för museisektorn, . Det var en översyn av Stiftelsen i och verksamheten i , och . På dessa orter jobbar 58 personer, och det är 18 i och . De bedriver vård och konservering av museiföremål, böcker, arkivalier och Kulturarvs-IT. I översynen föreslås att verksamheten i och läggs ned och att verksamheten i kommunaliseras. Det är av stor betydelse att de arbetshandikappade kan behålla sina jobb i , och . Arbetslinjen måste gälla även de arbetshandikappade. Jag vill ställa frågan till kulturministern: kulturministern beredd att verka för att staten tar ansvar för att arbetet med kulturarvet inte bara ska ske i utan också i , och ? Är kulturministern beredd att med arbetsmarknadspolitiska medel medverka till att säkerställa Kulturarv-IT:s verksamhet i , och ? 41 Kulturminister (): Det är mycket riktigt så som säger att det har kommit en rapport från museikoordinatorn . Bakgrunden är att verksamheten som har skett vid Stiftelsen i inte i alla delar har varit särskilt smidig och praktisk för de institutioner som har varit beroende av den. Det har handlat om långa transporter och inte minst svårighet att välja ut föremål. Vi har därför givit museikoordinatorn i uppdrag att se över verksamheten, vilket hon också har gjort. De förslag som finns i rapporten är nu ute på remiss. Vad det sedan kommer att leda till är för tidigt att säga. Vi kommer att återkomma. Däremot har utgångspunkten för hela arbetet och utvärderingen hos museikoordinatorn varit behoven just hos institutionerna, det vill säga kulturarvet. 42 (): Arbetet vid Kulturarvs-IT har enligt mina informationer varit av hög kvalitet. Det är lite främmande att höra den bild som kulturministern beskriver. Jag förstår att arbetet ska genomgå en remissbehandling. Men jag tycker också att det är viktigt att regeringen har ett intresse av att detta arbete, som är så viktigt, inte bara sker i utan att man även tar vara på den höga kompetens som finns i de orter som jag har nämnt. 43 Kulturminister (): Självfallet kan inte allting ske i . I rapporten föreslås också att man ska bygga ut digitaliseringsverksamheten i . Det måste trots allt vara upp till bland andra , och andra att avgöra var de vill att föremålen ska konserveras. I det här fallet har det av flera olika skäl inte varit särskilt praktiskt att skicka metallföremål upp till . Det här kan ske på andra sätt. Därför är det viktigt att se över det här. Självfallet gäller arbetslinjen, och det är möjligt att också det här blir föremål för diskussioner med . Men för min del handlar det i första hand om att värna kulturarvet. 44 (): Jag har en fråga till statsrådet för övergripande frågor . Svenska folket har alldeles haft en av sina årliga högtidsdagar, nämligen deklarationsdagen. Jag tog med mig något kilo av de föreskrifter som finns från . Jag kan tala om för statsrådet att här finns sådana godbitar som substansminskningsavdrag vid skogsavdrag blankett N 8. Vi har också en blankett för beräkning av gränsbelopp enligt förenklingsregler vid kvalificerade andelar i fåmansföretag, att noga skilja från den om omkostnadsberäkning vid kvalificerade övriga delägarrätter. Min fråga är: Vad kan man göra åt sådana här saker? Jag ska ställa en mycket speciell fråga om detta. har vi fått ut varningslappar från när det gäller split av aktier där man ska beräkna ingångsvärdet. Det är 800 000 sådana som har gått ut. Jag vill fråga: Vad kan regeringen göra för att få bankerna att hjälpa till lite mer här? Detta är jättejobbigt för många människor. Jag har själv gjort fel fast jag sitter i skatteutskottet. 45 Socialminister (): Jag hade annars tänkt att det kunde vara lösningen att placera alla i skatteutskottet så att man får ett grepp om de här frågorna, men det var uppenbarligen inte det bästa svaret. Man kan säga att har gjort oerhört mycket för att förenkla deklarationen. har vi kunnat se rekord när det gäller antalet personer som deklarerar via sms, Internet och så vidare. Det bygger på att vi har förenklat deklarationsförfarandet, och har gjort fantastiska insatser i den riktningen. Jag delar förstås bedömning att det är viktigt att arbetet fortgår. Det ska vara enkelt och greppbart för den enskilde att genomföra deklarationen. Det är också självklart att bankerna har ett ansvar för att underlätta för den deklarationsskyldiga så långt det är möjligt. Det bör vara ett konkurrensmedel för bankerna gentemot kunderna just när det gäller till exempel split, som sätter den som ska deklarera aktieägande eller försäljningar i en svår beräkningssituation. 46 (): Jag håller absolut med om att är mycket effektivt och att e-deklaration är bra. Det finns många förhandsifyllda uppgifter. Men särskilt när man vill gå från att vara anställd till att vara småföretagare är det många nya regler som kommer upp. Jag tror att det skulle behövas ytterligare ansträngningar där för att stimulera och inte avskräcka människor från att bli företagare över huvud taget. De här mycket komplicerade reglerna är en restriktion när det gäller att vara företagare. Vi ska naturligtvis göra allt vad vi kan i skatteutskottet, men jag tror också att regeringen behöver pusha på så att verket blir ännu duktigare på det här området. 47 Socialminister (): Jag kan inte annat än hålla med , förstås. En av regeringens verkligt viktiga uppgifter inte minst gentemot småföretagarna är att underlätta regelverket och rensa upp i den digra regelflora vi har så att det blir enklare och mer överblickbart för den enskilde företagaren. Målet måste naturligtvis vara att varje egen företagare kan deklarera själv och inte behöver anlita andra. I det arbetet fordras att många samverkar. Bankerna kan göra sitt. kan göra sitt. Regeringen ska naturligtvis också göra sitt för att underlätta så långt det är möjligt för att det här inte ska vara ett hinder för att driva företag. Vi behöver fler företag. Då kan skatta sig lyckligt, om skämtet tillåts. 48 (): Min fråga går till kulturministern. I min hemkommun finns någonting unikt som ni redan har talat om här ; där finns Marinens musikkår stationerad. Vi har tidigare nämnt hur viktigt det är, och vilket unikt historiskt kulturarv kåren har med sig. Den är snart . Jag hörde kulturministern säga tidigare att det var ett rykte att Marinens musikkår skulle avvecklas. Men det är trots allt så att försvarsledningen gick ut offentligt och sade att Marinens musikkår ska läggas ned. Jag hör också kulturministern här säga att Marinens musikkår är betydelsefull. Då är min fråga till kulturministern: inte kulturministern min värdering att det är förödande om vi skulle låta kulturhistoriskt värde avvecklas? I så fall är min andra fråga: Är kulturministern beredd att ta strid tillsammans med mig och 17 700 andra som har skrivit på en protestlista så att Marinens musikkår kan få vara kvar ja eller nej? 49 Kulturminister (): Så fick vi upp frågan om Marinens musikkår igen. Jag tycker att jag var ganska tydlig i mitt svar tidigare, så långt jag nu kan säga. finns det inget förslag på bordet. Det ska komma från överbefälhavaren till Försvarsdepartementet. Vid mitt besök i har det sagts mig att ett av förslagen lär vara att man ska lägga ned Marinens musikkår. Jag vet att Marinens musikkår spelar en stor roll och har stor betydelse i musiklivet, som jag sade. Det gäller inte bara i utan i hela .