prot · GW0915 · 2008-10-17 00:00:00 — Jag tror att det är viktigt att se visionen om noll döda i trafiken som ett ständigt pågående arbete. Oberoende av om vi är i högkonjunktur eller lågkonjunktur måste vi hitta nya sätt att nå trafikanterna eftersom det ständigt kommer nya generationer trafikanter. Det är därför vi har arbetat med bättre körskoleutbildning för att identifiera den enskilde individens roll när det gäller att inte ta risker. Det är därför vi nu går vidare med en lagstiftning om alkolås för rattfylleridömda om de önskar behålla körkortet. Det är också därför vi har ändrat hastighetsnivåerna här i landet, just i syfte att minska antalet döda i trafiken. 178 () replik: Jag fick inget svar på frågan: Vad var poängen med att avrusta NTF? Vad var poängen med att få bort frivilligorganisationerna från jobbet med trafiksäkerhet? Jag förstår inte det. Jag anser att det är jätteviktigt med det jobb som frivilligorganisationerna gör tillsammans med NTF. Vi har fackförbund som jobbar med utbildning, skolor som agerar på olika sätt och idrottsorganisationer som hjälper till med trafiksäkerhet. Detta avrustar regeringen, och så pratar man om nollvision. Nollvisionen är alltså noll pengar till trafiksäkerhetsarbete. Jag förstår inte det. Varför tycker regeringen att det är viktigt med en sådan nollvision? 179 Statsrådet () replik: blir inte mer trovärdig för att hon upprepar noll resurser till trafiksäkerhet, eftersom jag valde att tala om vikten av att ständigt genomföra åtgärder oberoende av konjunktur. NTF har lika stora möjligheter som att med bra, tydliga och riktade insatser erhålla bidrag. Men de är inte riktade direkt från den statliga budgeten. Däremot skapar det förutsättningar för en mångfald av aktörer. motorcyklistorganisation ser ett stort intresse i att vara en aktör och kunna erhålla medel för att kunna nå sina grupper som ibland är väldigt svåra att nå. 180 () replik: Jag har två frågor till statsrådet. En är föranledd av statsrådets inledning och har att göra med hur statsrådet egentligen räknar. Jag undrar helt enkelt: Hur får statsrådet ihop argumenteringen, där hon först påstår att vår satsning som vi gjorde på var ofinansierad, när hon i nästa mening säger att vi tog pengarna från väg E 22 och flyttade dem till väg 45? Är inte statsrådet väl medveten om att båda sakerna var finansierade på precis det sättet att man flyttade pengarna. Precis som har sagts tidigare här i diskussionen använder ni precis samma budgetsystem. Jag en fråga till. I alla interpellationer och frågor som jag har ställt om Tjustbanan och Stångådalsbanan har det sagts att de skulle vara med i infrastrukturpropositionen. Var är de? 181 Statsrådet () replik: Det var nog helt rätt det som jag sade om finansieringen av väg E 45. Det räckte naturligtvis inte att ni plockade från 13 olika projekt runt omkring i landet till väg E 45. Den var fortfarande inte finansierad. Därför tillför regeringen , tillsammans med den stora satsningen i , 700 miljoner till E 45 så att den kan byggas klar. , det hjälpte inte med 13 olika projekt runt omkring i landet. Väg E 45 blev ändå inte finansierad, och det är ett faktum. 182 () replik: Det hör till saken att det var . har man haft en inflation på i storleksordningen inom respektive . Statsrådet kommer nog också att uppleva att inflationen till stor del kommer att äta upp de medel som man avsätter vid ett givet tillfälle, precis på samma sätt som den kommer att påverka den budget som ni nu lägger fram. Det är inget speciellt konstigt. Nästa fråga var Stångådalsbanan och Tjustbanan. Jag har interpellerat ett antal gånger. Jag har en hög här med interpellationer och frågor respektive debattinlägg från förra allmänpolitiska debatten, och har jag fått svaret att de ska komma i samband med infrastrukturpropositionen. Jag har försökt att hitta någonting någonstans som säger någonting om Tjustbanan och Stångådalsbanan i infrastrukturpropositionen. Vart har de tagit vägen? 183 Statsrådet () replik: Jag är mycket medveten om att det sker fördyringar av stora projekt. Därför vidtar vi åtgärder för att kunna styra upp projekten och ha koll på ekonomin. Jag tror att det är oerhört avgörande. Men inte desto mindre var E 45 inte fullständigt finansierad. Mycket riktigt har vi haft ett antal debatter om ett antal lågtrafikerade banor. Det finns ett kapitel i budgetpropositionen om lågtrafikerade banor och vikten av att de finns med i den regionala prioriteringen och att de sätts in i sitt sammanhang i arbetsmarknadsregioner för att kunna stärkas i sin funktion. Det handlar också om att de lågtrafikerade banorna ska ingå i ett trafiksystem som förhoppningsvis stärker dem, så de finns i allra högsta grad med. Men tillbaka till din konkreta fråga, en fråga som också ställde, om var de konkreta exemplen finns. Det finns inga konkreta objekt i inriktningspropositionen. De återkommer vi med när regionerna har arbetat och åtgärdsplanen fastställts /10. 184 (): Alliansregeringens övergripande mål är att bryta utanförskapet genom fler jobb i fler och växande företag. Väl fungerande kommunikationer är en av grundförutsättningarna för att lyckas med detta, för att kunna ta sig till arbetet samt för att kunna driva och utveckla företag. Men väl fungerande kommunikationer och transporter kräver en väl fungerande infrastruktur. Vi måste bygga smarta system där de olika transportslagen samverkar och med ett utökat miljöfokus på både person- och godstransporter. Infrastruktur som vägar, broar, spår med mera är något som tas för givet. Den där bron eller vägen har ju alltid funnits där och kommer alltid att finnas där, eller? På många håll i vårt land har vi infrastruktur som byggdes för länge sedan, som trafikeras av betydligt större trafikmängder än vad som var dimensionerat. Men även infrastruktur, till exempel en väg, åldras och behöver underhållas även om den inte slits så mycket av trafiken. När det till exempel gäller underhåll av en bro är det viktigt att åtgärder utförs vid rätt tid. Skjuter vi upp underhållsinsatserna riskerar vi inte bara själva konstruktionen, utan kostnaderna skenar. Att senarelägga underhållet av en bro bara innebär att kostnaderna för åtgärderna ökar minst fem gånger, kanske mer. Det är våra medborgares skattepengar vi pratar om, skattepengar som måste användas optimalt. Betydelsen av en väl fungerande infrastruktur är en grundförutsättning för att vårt samhälles alla olika funktioner ska kunna fungera. Utan infrastruktur kommer vi inte till arbetet, skolan eller dagis. Ambulansen kan inte ta sig fram snabbt och smidigt till sjukhuset så att sjuka kan få vård. Vi måste höja statusen på infrastrukturen i vårt land. Jag tänkte dra en parallell till sophämtning. I är det något som för det mesta fungerar bra. Sophämtningen finns bara där. töms mitt sopkärl, och det är inte mer med det till den dag sopkärlet inte töms. Då blir det kaos och panik. Så är det ibland med infrastrukturen. Den är någonting som vi tar för givet. Den finns bara där och ska fungera. Jag bor och arbetar i , men det jag nu berättar om är inget unikt för vår region. Det finns många ute i vårt land, både i tätort och i glesbygd, som kan berätta om liknande situationer som är specifika för just deras region och väldigt viktiga för dem som bor där. befolkning har vuxit med ca 250 000 personer. Det motsvarar i storlek ett som har flyttat hit. förväntas regionen växa ytterligare med så mycket som en halv miljon människor. Men infrastrukturen i har inte vuxit i takt med befolkningen eller ekonomin. Det riskerar att allvarligt hämma tillväxten och påverka inte bara ekonomi utan hela ekonomi. Man beräknar att varje pendlare i förlorar sammanlagt en arbetsvecka på grund av köer och förseningar i transportsystemet. Hur sårbar infrastruktur är fick vi bevis på när Essingeleden kördes . Vi var nog också många som höll andan och fruktade det värsta när stängdes av tillfälligt . Ska kunna utvecklas och visa fortsatt tillväxt, viktiga faktorer för att kunna bygga framtidens välfärd, måste vi se till att säkra framtidens infrastruktur. För att rusta infrastrukturen och möta den klimatutmaning som redan är här måste vi arbeta på många fronter. Vi behöver en regering som alliansregeringen och politiker som tar frågan på största allvar. Det finns inga enkla lösningar. Vi måste arbeta långsiktigt med infrastrukturplaner med klar och tydlig finansiering och med fokus på människor och företag och den klimatutmaning som vi har framför oss. Vi politiker har ett ansvar. Vi måste sluta att tänka bara en mandatperiod framåt. Det gäller alla partier. Tyvärr gör alltför många det. Det handlar om omvalsstrategi. Vi politiker måste ta vårt ansvar. Vi måste våga fatta beslut. Vi vet hur det har tagit att komma fram till en lösning för . Det är något som borde ha varit på plats för länge sedan. Våra ansvariga myndigheter, , med flera måste se till långsiktiga lösningar, metoder och byggnadssätt som på bästa sätt utnyttjar varje satsad skattekrona. Samhällsekonomisk effektivitet och livscykelkostnad måste vara ledord, till exempel vid val av material. När det gäller vägarna är det traditionsenligt så att investeringskostnaderna har varit avgörande vid val av beläggningsmaterial, men det kan ju löna sig ekonomiskt och miljömässigt att satsa på mer slitstarka men kanske dyrare material som kräver betydligt mindre underhåll under sin livslängd. Anläggningsbranschen måste utvecklas och gamla traditioner brytas. Klimatutmaningen är oerhört viktig för framtidens infrastruktur, men vi löser inte problemet genom att bara satsa på utbyggnaden av spår. Vi måste arbeta med hela transportsystem och inte minst fordonen. Framtidens infrastruktur måste underlätta för människor att åka kollektivt och gods att transporteras på bästa sätt ur miljösynpunkt. går av kollektivtrafik på väg. Det säger sig självt att vi inte kan bygga spår överallt, utan vi måste satsa även på vägarna. Hur ska vi annars få hela att fungera? Vi måste arbeta mer med forskning och utveckling för att på bästa och effektivaste sätt bygga framtidens infrastruktur och de fordon som kommer att trafikera våra olika trafiksystem . Vi moderater och alliansen återupprättar trovärdigheten i trafikpolitiken genom en ny, realistisk infrastrukturplan och närtidssatsningar. Vi är eniga. Vi ser till helheten, hela transportsystemet, klimatutmaningen, människors och företags vardag, den långsiktiga planeringen och hållbarheten. Vi i alliansen arbetar för en bättre framtid för infrastrukturen i hela . 185 () replik: Under den förra mandatperioden infördes på försök en trängselskatt i för att försöka minska trängseln och kunna göra stora investeringar för att öka tillgänglighet och framkomlighet för kollektivtrafiken. Detta var ett försök som sedan gick till folkomröstning med resultatet att invånarna i sade ja. Man sade också ja till att de resurser som trängselskatten drar in skulle användas till vägar och kollektivtrafik i . Den här regeringen, som ursprungligen var emot hela idén men som sedan naturligtvis vände när det blev en succé, har svikit folkomröstningens resultat genom att använda de resurser som dras in via trängselskatten endast till vägar. Ingenting går till kollektivtrafiken i . Min fråga är: Varför sviker den moderatledda regeringen folkomröstningsresultatet i när det gäller trängselskatten? 186 () replik: Trängselskatten är ett system som finns, och då får vi utgå från det läget. Det är väldigt viktigt att vi satsar på kollektivtrafiken i . Vi måste få stockholmarna att åka kollektivt än mer än vad man gör . Vi har sagt att pengarna från trängselskatten ska satsas på till exempel Förbifart . Det är också ett sätt att satsa på kollektivtrafiken. Jag sade att en väldigt stor andel av kollektivtrafiken faktiskt går på väg. Det gör den också i . När vi bygger Förbifart kommer vi att kunna knyta ihop de södra och norra delarna av på ett helt annat sätt. Vi vet att det kommer att gå väldigt mycket kollektivtrafik där bussar. Det är väldigt viktigt att vi satsar på detta och att vi kan genomföra Förbifart . 187 () replik: Det är pinsamt att behöva rätta till uppgifter från en stockholmare om trafiken i . Tunnelbanan och spårvagnarna här tar mer än vad bussarna i gör. Min fråga var: Varför sviker man folkomröstningsresultatet? Stockholmarna röstade ju för att man skulle permanenta försöket, vilket den borgerliga majoriteten senare också röstade för i kammaren. Man röstade för att ha trängselskatten och att resurserna skulle användas både till kollektivtrafik och till vägar. Då är min fråga: Varför sviker man det resultatet? Det var den första frågan. Den andra gäller det som står i infrastrukturpropositionen om det arbete som har genomförts för att på lång sikt lösa de trafikproblem som finns i . Det är väldigt diffusa besked om vad som ska hända med detta resultat som kommer i regeringens infrastrukturproposition. Jag vill fråga , som representant för från den här regionen, om ni inte är besvikna över att det inte händer så mycket mer av allt det goda arbete som lades ned över blockgränserna för att ta fram prioriteringar för att lösa Stockholmstrafikens problem. 188 () replik: Äntligen blev det en förhandling om och den framtida infrastrukturen och transportsystemet. Det var verkligen tycker jag. Min kritik gäller alla partier. Det här borde man ha kommit överens om mycket tidigare. Då hade vi nog haft ett helt annat system på plats . Jag vill också påminna om att det som var bra med förhandlingen var att det blev en blocköverskridande överenskommelse, men tyvärr valde Socialdemokraterna att inte ställa sig bakom hela skrivningen om Stockholmsförhandlingen. Det tycker jag är väldigt tråkigt. När det gäller infrastrukturpropositionen vill jag säga att det nu går uppdrag, och det kommer direktiv från regeringen, till verken och regionerna att ta fram åtgärdsplaner. De skrivningar som finns om nämner just problematiken med storstadsområdet. Vi har en trafiksituation och ett system som har gått i taket. Vi måste göra kraftiga insatser. Det ska komma fram i åtgärdsplanering, och där kommer jag att jobba väldigt hårt för att det ska komma stockholmarna till del. 189 () replik: Jag kan ta vid där slutade. Prioriteringarna är ju gjorda. Vi var överens om prioriteringarna, och vi har varit överens om dem. Den här uppgörelsen som kom var faktiskt inte den första blocköverskridande uppgörelsen som kom till stånd. Därför skulle jag vilja fråga: På vilket sätt kommer regeringen att ta hand om detta när man , i den här propositionen Framtidens resor och transporter, har dragit bort det statsbidrag som skulle möjliggöra för oss att köpa fler spårvagnar för att ha mer spårbunden trafik i den här regionen? måste ändå hålla med mig om att det behövs mer kollektivtrafik på spår här för att minska utsläppen i regionen. 190 () replik: Det är helt riktigt som säger, att vi måste få fler att åka kollektivt i , och det gäller inte bara här utan i hela vårt land. Alliansen i har sedan valet satsat flera miljarder mer än den förra s-ledda majoriteten på just kollektivtrafiken i . Det har också gjort att vi har fler resenärer, fler nöjda resenärer och fler resenärer som köper månadskort. Det är en viktig uppgift för oss att få folk att åka kollektivt. har också jobbat mycket för att få tågen och bussarna att gå . Det är en viktig faktor. 191 () replik: Jag blir lite förvånad. Jag frågade inte om insatser. Jag frågade vad regeringen gör. Vår kollektivtrafik har fått pengar från staten för att man ska kunna köpa in till exempel spårvagnar, som det har resonerats om här tidigare. Jag får väl fråga så här i stället: Vad tror du? Tror du att fler kommer att åka med kollektivtrafiken när den blir dyrare, när vi kanske inte kan bygga de här nya spåren beroende på att man inte få den medfinansieringen från staten och när banavgifterna kommer att höjas i vår region? Jag tror inte det, och det är därför jag säger att den moderatledda regeringen för en Stockholmsfientlig politik. 192 () replik: Jag tycker att det är rimligt att vi prövar differentierade banavgifter, som infrastrukturministern sade tidigare. Det är rimligt att vi använder banavgifterna som ett verktyg för att styra till exempel godstransporterna. Vi måste faktiskt utnyttja vårt järnvägsnät på ett bättre sätt än vad vi gör . Kollektivtrafiken är ett lokalt ansvar. Jag tycker inte att det är statens uppgift att äga fordonen. Jag vet att vi har helt olika sätt att se på det här. Statens huvudansvar är att skapa bra och säker infrastruktur som ska finnas tillgänglig. Det gäller vägar, spår och annat. 193 () replik: lämnade en kommentar som jag tyckte var rätt intressant: Man ska tänka längre än . Då undrar jag hur hon ställer sig till att man exempelvis har eget kapital respektive investeringsbudget för infrastruktur. Då kan man ju verka och tänka längre än . Hon pratar också om att man gör så mycket mer och står för så mycket mer. Det är ert sätt att planera trots att ni lever efter samma regelsystem som vi gör. Då undrar jag om ni , när ni lägger fast objekten i infrastrukturplaneringen, kommer att se till att de per automatik också blir inflationsuppräknade. Det är väl i så fall det enda sättet att garantera att det som ni kommer att bestämma 2009 kommer att gälla 2021. 194 () replik: En skillnad mellan vår proposition och hur Socialdemokraterna jobbade tidigare är att när Socialdemokraterna lade fram sin infrastrukturplan 2004 var den underfinansierad med 60 miljarder. Man visste inte hur man skulle finansiera de objekten. Så har inte regeringen gjort när man lagt fram den proposition som nu ska ställning till. Den är finansierad. Det är höjda anslag . Sedan finns det problem, och det är prisutvecklingen på material och arbete samt inflationshöjningar. Det är någonting som man måste beakta i projekt. När man gör de här åtgärdsplanerna och förslagen nu måste man verkligen ta fram rimliga tidsplaner och rimliga kostnadsbedömningar. Det förutsätter jag att man gör, och det står också i infrastrukturpropositionen. 195 () replik: Det tråkiga med det här är att det där ju inte är sant. Man lade visst fram en fullt finansierad plan 2004. Men man gjorde det utifrån att man skulle ta det ur driftsbudgeten, precis som allting annat precis som ni kommer att få bestämma , åtminstone , om vi ska lägga pengar på infrastruktur, barnbidrag, höjda ersättningar för dem som är arbetslösa eller andra former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är precis samma pengar och precis samma system. Vi vet lika lite nu hur det kommer att se ut om som den regering gjorde som lade fram förslaget 2004. Det är den verklighet och den situation som man befinner sig i som bestämmer hur man ska göra. Pengarna läggs därför ut utifrån den verklighet som man har . Antingen försöker ni alltså vilseleda folk medvetet, eller också har ni inte en aning om hur det går till att lägga en budget. 196 () replik: Om nu planen var fullt finansierad kan man faktiskt fråga sig hur och i sin genomgång för inte så länge sedan kunde komma fram till att investeringarna släpade efter med 80 miljarder, 30 miljarder på vägsidan och 50 miljarder på järnvägssidan. Eller har och fel? 197 () replik: Jag måste ta ur en villfarelse. Det är ingen här som har föreslagit att staten ska äga fordonen i regionaltrafiken. Det vi har gjort från den rödgröna sidan är att vi gav ett 50-procentigt statsbidrag som möjliggjorde för SL, Skånetrafiken, och andra regionala bolag att köpa in vagnmateriel och få hälften betalt av staten. De äger vagnarna, och det ska de fortsätta göra, hoppas jag, om inte ni ändrar på det förhållandet. Problemet för resenärerna är att trafikhuvudmännen får mindre möjlighet att köpa mer när man nu behöver mer. Då undrar jag hur kan tycka att Stockholmarna ska ta det att fler blir stående på perrongerna, att SL:s majoritet inte kan realisera sitt förslag om att ha spårvagnslinje här därför att man varken kommer att ha råd att köpa in spårvagnar eller att lägga spår på grund av att ni inte har något utpekat uppdrag och dessutom tar bort bidraget till vagnmateriel. 198 () replik: Jag tycker återigen att vi ska gå tillbaka till vad statens roll och statens ansvar är. Jo, det viktigaste för staten när det gäller infrastruktur är att den ska skapa bra, trygg och säker infrastruktur. Det ska finnas vägar, spår och annat som man behöver. Kollektivtrafiken är ett lokalt ansvar. Jag tycker att det viktigaste för staten, om vi nu ska få ordning på den situation som vi i faktiskt befinner oss i när det gäller infrastrukturen, är att se till att infrastrukturen är i det skick den ska vara och att vi har infrastruktur där vi ska ha infrastruktur. Det måste staten koncentrera sig på. 199 () replik: Men spåren ska inte vara att titta på, utan det är ju meningen att det ska gå fordon, tåg, på dem. Det är ingen glädje med nya spår om man inte har råd att ha mer vagnar på dem. Resenärerna bryr sig inte så mycket om det är staten eller . De bryr sig om tågen kommer eller inte. Den politiska uppgiften borde vi lösa. Ni prioriterar skattesänkningar för de rika i stället för att resenärerna ska få mer kollektivtrafik. Förbifart , som är kostnadsberäknad till någonstans mellan 25 och 30 miljarder, är ingenting som kollektivtrafikbranschen frågar efter. Jag kommer precis från persontrafikmässan. Bussbranschen och Svensk Kollektivtrafik vill ha prioritet i gatuutrymmet. Inte en enda av dem frågade efter fler vägar, utan de frågade efter att de får mer utrymme på de vägar som redan finns. Jag undrar om du har tagit del någonting av vad Svensk Kollektivtrafik och bussbranschen har ställt för krav. De vill ha ändrade skatteregler och de vill ha andra möjligheter, men ingen av dem har krävt fler vägar. 200 () replik: Vi kan återigen titta på och vårt trafik- eller transportsystem i . Vi vet att det inte fungerar . Det är otroligt sårbart. Jag tror att var och en här faktiskt höll andan , när man stängde av . Lyckligtvis var det inte någon skada. Att säga att vi inte skulle behöva Förbifart eller att den inte är efterfrågad är felaktigt. Jag förstår att kollektivtrafikbranschen och bussbranschen efterfrågar insatser på det vägnät vi har. Det är självklart, och där ska vi också göra satsningar. Men Förbifart behövs. Vi måste knyta ihop de norra och de södra delarna av . Vi måste också få en förbifart som tar oss runt . Man ska inte, som , komma på och behöva åka in och runda för att åka till . 201 (): Väl fungerande transporter är avgörande för vår välfärd. Inte sällan sätts detta faktum i den allmänna debatten i motsats till miljön. Det fordras inte stor kunskap för att inse att ett väl fungerande transportsystem faktiskt skulle minska belastningen på miljön jämfört med . Det är därför glädjande att regeringen har presenterat sin proposition Framtidens resor och transporter, där man påtalar vikten av samordning mellan olika transportslag som anslagen också följer denna linje. För att en infrastruktursatsning ska kunna genomföras måste denna innehålla resurser som finns till handa när de olika projekten är klara för genomförande. Så har tyvärr inte alltid varit fallet tidigare. Detta har medfört ryckighet och förseningar för en lång rad väg- och järnvägsprojekt som på intet sätt har varit till nytta för vare sig miljön eller trafiksäkerheten. Val av transportslag måste anpassas och relatera till var de ska byggas. Således kan det inte finnas någon motsats mellan väg, järnväg och sjöfart. En fullt utbyggd järnväg skulle i praktiken innebära en avlastning av godstrafik på väg med . Orsaken till detta är att många godstransporter är korta eller går till orter där spårbunden trafik inte är realistiskt möjlig. En trafiksäker väg är dessutom mer miljövänlig än en trafikfarlig och underdimensionerad sådan. Utveckling av alternativa drivmedel och motorteknik är därför en mycket viktig faktor för att värna både välfärden och miljön. Det är också viktigt för miljön att boende i glesbygd fortsatt har tillgång till drivmedel liksom utbyggd tillgång till alternativa drivmedel.