prot · GV09126 · 2008-06-11 00:00:00 — Vår viktigaste fråga i dessa diskussioner om betygen har varit att vi vill ha in skriftliga omdömen från första klass och uppåt till föräldrarna och eleverna, inte betyg eller betygsliknande omdömen eftersom kunskapen och vetenskapen säger att det inte ger något bättre resultat. Det ska däremot vara skriftliga omdömen från första klass om hur det går för och . Jag tycker att det hade varit rimligt och vettigt om hade varit det föredömet i skolan att han håller sig till den sanningen. Jag tänkte ta upp en helt annan sak. har börjat driva frågan om EMU och euron igen, har jag förstått. Sedan euron infördes har varje enskilt år haft en högre tillväxt än eurozonen, och tillväxt är väl något som gillar. Sedan folkomröstningen har vi också haft en lägre ränta. Tittar vi på övriga EU-länder är det dessutom så att det har gått bättre för både och än för . Det är svårt att dra någon annan slutsats än att de som inte har infört den nya valutan har varit vinnare, och de som har infört den har förlorat. har vunnit på att ha kvar kronan och ha en mer självständig valuta- och räntepolitik. Den lägre räntan har bidragit till fler jobb och minskad arbetslöshet. Före folkomröstningen hotade ni med att vi skulle få högre räntor och lägre tillväxt. Det har blivit tvärtom. Varför vill du ha en ny folkomröstning om EMU? Ärligt talat låter det som ett utslag av självspäkning. 54 Utbildningsminister () replik: Vad som är den gemensamma ståndpunkten i vänsterkartellen i de skolförhandlingar som har pågått är för mig, trots att jag har försökt att lyssna väldigt noga, fullständigt obegripligt. Socialdemokraterna kan egentligen tänka sig vad som helst bara det blir en uppgörelse eftersom de vill slippa prata om frågan. säger att de vill ha skriftliga omdömen, men de får inte innehålla information om kunskapsresultaten. Man kan tänka sig betyg i nian men inte tidigare. Och vill förbjuda alla betyg. Det ska bli väldigt intressant att se hur det blir när ni ska skriva ihop det där skolmanifestet års val. Jag vet var står och tycker, och jag vet var var och en av de andra i er kartell står och tycker också. Det ska bli väldigt intressant att se vad som blir den gemensamma ståndpunkten. Maken till spretande ståndpunkter ser jag knappt i någon annan frågeställning. Varför måste skriftliga omdömen vara betygsliknande? Jo, därför att det finns ett förbud i grundskoleförordningen om att de inte får vara betygsliknande. har försökt att reda ut vad betygsliknande omdömen innebär. Man säger att om de skriftliga omdömena innehåller information om hur det går för eleverna i förhållande till kunskapsmålen är de betygsliknande. Det har alltså inte att göra med att man använder begrepp som MVG, ATF, siffror, tabeller eller någonting annat, utan om de innehåller information om hur det går för eleverna i förhållande till kunskapsmålen om eleverna ha nått målen till exempel i matte då är de betygsliknande. Detta är förbjudet . Det innebär att de skriftliga omdömen som vill skriva får naturligtvis handla om att eleven trivs och mår bra och tycker att det är kul i skolan i största allmänhet, men de får absolut inte handla om vad eleverna har lärt sig i skolan. Det är det förbudet som är så märkligt, . Det är jättebra om eleverna trivs och mår bra i skolan. Jag är för det, och jag tror att vi alla är för det. Men det allra viktigaste i skolan är trots allt att eleverna får kunskaper. 55 () replik: Det där var inte heller sant, . De skriftliga omdömen som vi föreslår ska innehålla hur det går för och vilka resultat de har, om de lyckas lära sig att läsa, skriva, räkna och så vidare. Det är just ett sådant system som vi vill införa, men inte ett system där vi ger betyg till och i ettan. Det är en skillnad mellan oss där. Jag tycker att du kunde erkänna det. Jag tycker att det är svagt att ni inte kan acceptera att det finns ett alternativ i denna skolpolitik utan försöker klämma ihop hela oppositionen därför att och har en annan politik. Vi gav er möjligheten att göra en blocköverskridande uppgörelse. Men vill inte ha det. Han klamrar sig fast vid den här skillnaden. Han är rädd för att förlora nästa val om han inte kan fortsätta att lura svenska folket med att alla andra är mot betyg och så vidare. Det är det som är den bistra sanningen. Det känns lite ensamt och jobbigt om ni inte har den här betygsfrågan att kriga om. 56 Utbildningsminister () replik: säger att vi måste erkänna att det finns ett alternativ i skolpolitiken. Men det är ju det som jag erkänner. Det finns alternativ till den skolpolitik som förs. Ni står för den. Ni står för ett tydligt alternativ. Det är bara det att den politiken har prövats i , och ni kan väl byta namn på den, men den här politiken har prövats i , och resultaten har sjunkit oavbrutet . Jag är mycket glad över att ni nu säger att ni tänker rösta mot den nya betygsskalan i men att ni inte kommer att riva upp den . Så uppfattade jag det. Ni är alltså mot den nu men för den . Det berättar ni . Jag tycker att det är jättebra. Men i praktiken behövs ingen överenskommelse eftersom vi är överens. Den nya betygsskalan kommer att genomföras. Men jag tänker inte backa när det gäller de vallöften som vi har gett till svenska folket och föräldrar om att man också på låg- och mellanstadiet ska få en tydlig information om hur det går för eleverna i skolan. Det har vi lovat föräldrarna i , och det kommer vi att genomföra. 57 Socialminister (): Den här debatten har pågått i , och det har handlat om väldigt många viktiga frågor. Det har handlat om eko-nomi, utanförskap, jobben, sjukskrivningarna, miljön, rättsväsendet, sko-lan och något om prisutvecklingen på citroner alla väldigt angelägna ämnen och betydelsefulla att diskutera. Men jag tänkte ändå, herr talman, börja någon annanstans. Jag skulle vilja börja med en fråga. Hur byggs ett välfärdssamhälle, ett samhälle där människor alla människor har möjlighet att färdas väl genom hela livet? Vad är det som behövs för att vanligt folk ska ha ett jobb att gå till eller kunna förverkliga en företagsidé? Vad är det som gör det möjligt att finansiera satsningar på skolan, sjukvården och äldreomsorgen, inte bara för de rikaste utan för alla i vårt land? Politikersvaren på de här frågorna brukar röra stabila statsfinanser, ett konkurrenskraftigt näringsklimat, god infrastruktur, bra utbildningsväsen, tillförlitliga trygghetssystem, fungerande rättsväsen ni har hört svaren tidigare. Jag tror att ett gott samhälle, ett välmående och rikt samhälle, i grunden byggs av människors ansvarstagande. Jag tror på det mänskliga, personliga ansvaret, ansvar för sig själv, ansvar för andra och ansvar för varandra. Jag tror på medmänsklighet. Det finns skiljelinjer i svensk politik. En av dessa skiljelinjer handlar om hur trygghet skapas. För dem på vänsterkanten handlar trygghet i mångt och mycket om att ständigt höja skatten så att människor har allt mindre att själva bestämma över och allt mindre av egen buffert. Sedan blir det politikerna som portionerar ut pengar till medborgarna, som gör som den politiska majoriteten vill. Trygghet är för en del att det offentliga svarar för mycket och ständigt mer, och det finns då en risk, som jag ser det, för att skyddsnäten inte blir skyddsnät utan utvecklas till hängmattor. Men verklig och uthållig trygghet, herr talman, är att vanligt folk har förmåga och möjlighet att försörja sig själva. Det är oerhört centralt att vi lyckas i avvägningen mellan den enskildes ansvar och den trygghet som måste finnas till hands när den verkligen behövs. Trygghet handlar ytterst om hur vi som enskilda och familjer har förmåga att hantera det oväntade snarare än att vi alla lutar oss mot en ständigt utbyggd men ändå aldrig tillräcklig offentlig sektor. Jag vill medverka till ett samhälle där fler kan stå på egna ben i stället för att vara i det offentligas händer. Ett gott samhälle skapas inte enbart av politiker. Det byggs av vanligt folk, av människor som uppfostrar sina barn väl, ger dem trygghet, kärlek och uppmuntran och sätter gränser. Ett tryggt samhälle är när man kan lita på sina grannar, när man hjälps åt i kvarteret så att ingen kommer och stjäl barnens cyklar eller grannens tvätt. Välstånd bygger på människors arbete och på att vanligt folk går till jobbet också de morgnar när det är extra motigt och när det är mörkt ute. Välstånd bygger på att människor startar eget och förverkligar goda affärsidéer inte genom friår, medborgarlön eller sex timmars arbetsdag för alla. Givetvis ska vi ha ett generöst trygghetssystem, ett system som omfattar alla och som innebär en trygghet. Men det verkar ibland som om det inte finns någon nivå som är hög nog när det gäller bidrag och ersättningar. senast krävde LO höjd sjukpenning och höjd a-kassa. Socialdemokraterna vill höja ersättningen för dem som tjänar mer än , och det ska betalas av dem som tjänar mindre. Vi vill sänka skatten för dem som tjänar . Det är olika sätt att angripa verkligheten. Socialdemokraterna vill höja ersättningar för välavlönade. Vi vill sänka skatten för vanligt folk. För mig är trygghet inte att alla svenskar görs helt beroende av de offentliga systemen. För mig är trygghet att vanligt folk ska kunna råda sig själva, att alla som vill och kan arbeta ska ha en god inkomst också efter skatt, att man ska ha några sparade kronor på banken så att det inte blir kris i privatekonomin om tvättmaskinen går sönder eller om kylaren på bilen behöver bytas ett samhälle där vi kan stå på egna ben i stället för att vara i det offentligas händer. Vi tror på det personliga ansvaret som en av grunderna för ett gott samhälle. Som människor har vi ett personligt ansvar vi ska ha det, och vi bör ha det. Om vi berövar människor rätten, skyldigheten och möjligheten att ta eget ansvar förminskar vi människor och deras förmågor. Det finns en tydlig skiljelinje i politiken där trygghet skapas genom eget ansvar. Vi kan ta frågan om familjepolitiken till exempel. Vi och jag tror att det går att skapa trygga uppväxtförhållanden genom att ge småbarnsföräldrar större möjligheter att själva ta ansvar för hur deras barn ska uppfostras. Det står i bjärt kontrast till vänsterkantens politik, som har misstrott föräldrarnas förmåga och i stället velat se det offentliga som uppfostrare. Ta exemplet äldreomsorgen. Vi tillför 2 statliga miljarder för att förbättra äldreomsorgen, och en statlig utredning har lagt fram ett förslag om fritt val inom äldreomsorgen. Viljan att välja själv upphör inte bara för att man blir gammal. Vi vill öka vanliga människors inflytande över sina liv även om de har fyllt . Valfrihet inom äldreomsorgen är en sådan reform där trygghet paras med personligt ansvar och personligt inflytande, det vill säga rådighet att välja själv. En statlig utredning har tittat på möjligheten att välja själv också inom handikappomsorgen och inom hälso- och sjukvården. Vi har höjt bostadstillägget för pensionärer, och inför förhandlingarna i alliansen inför budgeten är mitt ingångsvärde att pensionärerna, i första hand de med lägst pension, ska få mer. Låt oss ta tandvården, som har belysts här tidigare. Jag vet inte hur vi har lyssnat på socialdemokratiskt munväder om att något måste göras åt tandvården, men ingenting har hänt. sjösätter vi en stor tandvårdsreform. Människor tar eget ansvar. En check stimulerar löpande besök hos tandläkaren, och för den som har större tandläkarräkningar, , ges i stigande grad ökat stöd från det offentliga. För den som råkar riktigt illa ut sänker vi kostnaden rejält. Tandläkarräkningar på 40 000, kanske , som en del mindre lyckligt lottade personer har, blir nu betydligt billigare. Detta är en viktig välfärdsreform, en av många som antas av sittande regering. Här har presenterats många viktiga åtgärder på skolans område, när det gäller ekonomin, arbetsmarknaden och småföretagandet, och precis som tidigare beskrev har en del beslut som har tagits varit tuffa. De har mött motstånd. Men vi tror att det som är rätt att göra bör vi också göra. Det ger effekt och resultat. Det ger möjlighet att genomföra välfärdssatsningar som kommer dem till del som har de allra minsta marginalerna. När det gäller tandvårdsreformen är det bara att säga till Socialdemokraterna: och skölj! 58 () replik: Jag tror att det finns ganska många löntagare som i stället känner att det har sagt de här två åren snarare har varit: Varsågod och svälj! Och det har inte varit ett helt trevligt besked. Om man lyssnade noga jag försökte göra det hörde man att sade ungefär så här: Det finns risk om trygghetssystemen är för starka att de blir som hängmattor. Det tycker jag är ett väldigt cyniskt uttalande när vi nu diskuterar att ni är oerhört upprörda över att vårt besked är att vi ska försöka reparera systemen till av inkomsten för de allra flesta. Är det en hängmatta? Jag tolkar en hängmatta så att det finns en massa människor som tror hellre lägger sig i mattan och tar det lugnt i stället för att försöka utbilda sig, försöka få en praktikplats, försöka få ett jobb. Så länge det inte går har man också rätten till trygghet som gör att man vågar ta de stegen. till de allra flesta betyder att vi också tittar på taken i till exempel a-kassan, och då handlar det även om tjänstemännen, . Det handlar om sjuksköterskorna, lärarna, poliserna. Är det de som är höginkomsttagarna när ondgör sig över att vi socialdemokrater tycker att i ett generellt välfärdssystem måste breda grupper i samhället inte bara betala till välfärden utan också kunna få del av den när man behöver? Det är min fråga. 59 Socialminister () replik: Alla som ägnat sig åt politik, vilket gjort , vet att det ständigt måste ske en avvägning mellan det som är enskilda personers eget ansvar och det som är politikens roll. Jag tror att det finns människor som, om vi får lika ersättning vare sig vi arbetar eller inte, väljer att inte arbeta. Jag tycker att det är bra att det lönar sig att arbeta. Därför tar vi viktiga steg genom de jobbskatteavdrag som införts, vilket gör att det lönar sig mer att arbeta. Det är en drivkraft som gör att fler människor kommer i arbete, och med fler människor i arbete kan vi skapa trygga trygghetssystem. Det finns en risk om vi höjer ersättningarna för mycket, och det inte finns ett mått av självrisk, att vi inte får system som håller över tiden. Det har varit en socialdemokratisk politik att det ska finnas ett mått av självrisk, att vi ska fördela pengar på sådant sätt att de i första hand kommer dem till del som har de lägre inkomsterna. När Socialdemokraterna säger att de vill använda pengar till att höja ersättningen för dem som har väldigt höga inkomster är det en fråga om prioritering. När vi säger att vi vill sänka skatten för dem med de små marginalerna, de låga inkomsterna, väljer och hennes partikamrater att höja ersättningen för dem som har de högre inkomsterna. Det tycker jag är fel prioritering. Jag respekterar den, men jag tror inte att det är det som många hade förväntat sig av socialdemokratin. 60 () replik: I min värld ingår arbetslinjen som en viktig del i politiken. Arbetslinjen betyder för mig att individen ska ha rättigheter och att individen ska göra sin plikt. Men där ingår också att samhället har rättigheter och måste göra sin plikt. Om menar allvar med det han säger är det tydligen för mycket att även TCO-medlemmar och Sacomedlemmar, som också förlorar jobbet, som också ibland blir sjuka, som också ibland behöver ompröva sin utbildning för att kunna få en chans till, får . Då är för mycket. Där går tydligen gränsen för när människor hellre stannar hemma med bidrag än försöker göra sin plikt. Jag tror inte att det är så. Jag tror att samhället tjänar på att inte bara de med de låga inkomsterna utan de många breda grupperna känner att de både betalar skatt och får någonting tillbaka när även samhället gör sin plikt. Dessutom är det, som sade, alltid fråga om ett val i politiken beträffande vilka man ska satsa på. Det är uppenbarligen de med de höga inkomsterna som behöver mer pengar i form av skattesänkningar för att göra sin plikt och jobba mer, medan de med de riktigt låga inkomsterna ska ha sänkta nivåer och mindre på bankomatkvittot för att de ska göra sin plikt. Jag har inte den människosynen, och jag tror inte att det gör att växer sig starkare. Hur kan det med det resonemanget bli naturligt, , att sänka skatten för dem som jobbar men inte för dem som har jobbat, nämligen pensionärerna? Hur kan man, med sätt att resonera, försvara att pensionen inte ska ses som uppskjuten lön och betraktas på samma sätt? Det är ett svek, tycker jag, mot landets pensionärer. 61 Socialminister () replik: Då tycker jag att ska gå hem och läsa Socialdemokraternas egen motion och se hur Socialdemokraternas skattepolitik gentemot pensionärerna ser ut. Där behandlas inte pensionärer, även om nu vill ge intryck av det, på samma sätt som löntagare. Vi tog över i en situation när väldigt många människor var arbetslösa. Vi hade en för låg sysselsättning. En av våra viktigaste uppgifter har varit att återupprätta en situation där fler människor har ett arbete att gå till och där inkomsterna ökar; det handlar om att förbättra för människor som har det svårt. frågar: Är det för mycket att höja ersättningen för dem som tjänar mycket? Nej, det är en fråga om val. Jag skulle gärna höja ersättningen för dem som tjänar mycket, men i valet om resurserna använder jag hellre resurserna till att sänka skatten för dem med låga inkomster än till att höja ersättningen för dem som inte jobbar men har höga inkomster. Den prioriteringen tycker jag ska vara glasklar. 62 () replik: Det är sannerligen ett val, . Ni har tagit bort förmögenhetsskatten. På det fick , byggherren, mer i sin plånbok. har ni fattat beslut om att försämra sjukförsäkringen. Ett av besluten är att ni inför en sänkt ersättningsnivå med sjukpenning, från , men eftersom ni redan ändrat beräkningsgrunden innebär det egentligen en sänkning från 77 ½ till 72 ½ procent. För en kvinnlig LO-medlem med en genomsnittslön på 17 000 för heltidsarbete innebär det en sänkning från 13 600 till 12 340 , alltså minus . För en löntagare med en månadslön på 23 000 innebär det en sänkning, när man varit sjuk , från 18 400 till 16 698 . Det är en minskning med . har ni infört en diagnosbaserad sjukpenning så att vissa diagnoser ska berättiga till högre ersättning än andra. Cancersjuka måste särskilt ansöka om att få fortsatt hög ersättning , annars får de automatiskt sänkt ersättning. Hjärtsjuka, däremot, får automatiskt sänkt ersättning, för de uppfyller inte kraven för synnerliga skäl. Detta är ett sätt att spara pengar. Det är alltså ett val ni gjort. Ni sparar pengar på arbetslöshetsförsäkringen, arbetsmarknadspolitiken och sjukförsäkringen, och det finansierar skattesänkningar. ska lön öka med 4 000 . Vem behöver pengarna bäst, ? Är det den hjärtsjuke eller och , byggherren som får 40 miljoner mer ? 63 Socialminister () replik: Kunde man dela ut ett pris i demagogi i kammaren skulle det utan tvekan gå till . Jag skulle vilja säga att skiljelinjen i svensk politik när det gäller just de frågor som tar upp går mellan å ena sidan dem som passivt år suttit och åsett hur människor hamnat i långvarig sjukskrivning och förtidspensionering. De koncentrerar sig väldigt mycket på ersättningsnivåerna. Å andra sidan har vi en regering som säger att det inte är acceptabelt. Vi kan inte ha en situation där människor som är stämplas ut för livet och inte är välkomna på arbetsmarknaden. Vi måste se till att människor får möjlighet till rehabilitering. Regeringens hela politik går ut på att inte med armarna i kors avvakta utan snabbt ta tag i den person som riskerar att hamna utanför, se till att personen i fråga får möjlighet till rehabilitering och kan komma tillbaka. Det viktigaste är inte ersättningsnivåerna. Det viktigaste är att ge möjligheten. Sedan ska alla förstås ha en trygghet att luta sig mot. Det ska gå att leva på de ersättningar man får om man inte kan arbeta. Fokus måste förflyttas från att vänta ut människor så att de hamnar i förtidspensionering till att sätta in åtgärder så att människor kommer tillbaka i arbete. 64 () replik: När beslutet om sjukförsäkringen fattades var det många som sade att tidsgränserna är för snäva. Det försvagar anställningsskyddet. Reglerna är för krångliga. Det medför ett ökat behov av försörjningsstöd. De ekonomiska skillnaderna mellan män och kvinnor kommer att öka. Till och med borgerliga kommuner var kritiska. i skrev följande: Ett stort antal människor kommer att hamna utanför vårt trygghetssystem. Man kan inte vara så blåögd att tro att det är endast ett få antal människor som detta kommer att beröra. Det finns ett antal sjukdomar som varar men där arbetsförmågan ej är varaktigt nedsatt så man uppfyller kravet för permanent ersättning. Vi kan ej förstå hur detta synsätt är förenligt med kristdemokratisk politik att värna den lilla människan. Kommuner och Landsting säger att kommer att få gå över från sjukersättning till socialbidrag. Man kan fråga sig: Blir man friskare för att man blir fattigare, ? Eller är det här bara ett uttryck för den politik som ni har fört sedan valet? Det ska löna sig att vara rik och frisk. Det ska kosta att vara sjuk och fattig. 65 Socialminister () replik: Som jag tidigare sade går skiljelinjen mellan dem som under en lång följd av år har stått med armarna i kors och sett människor hamna i livsvarigt utanförskap genom förtidspensionering och den regering som steg för steg verkar för att lägga fram förslag som innebär att människor får möjlighet att komma tillbaka. Det är respekt för enskilda människor, och det är stöd till människor att komma tillbaka. Det är det som är regeringens inriktning. tar också upp frågor om skattesänkningar. Han säger: Ni sparar på arbetsmarknadspolitiken och genomför skattesänkningar. Ja, vi genomför skattesänkningar för vanligt folk. Det leder till att fler människor kommer i arbete. Med fler människor i arbete får vi mer resurser att fördela. Här har under debatten redovisats att ytterligare 60 00090 000 personer har kommit i arbete, personer som inte hade kommit i arbete med er politik. Det betyder jättemycket för de personerna, men också för vilka resurser vi har att fördela, . 66 () replik: Det pågår en diskussion om ersättningsnivåerna i trygghetssystemen. Detta vill gärna diskutera. Sedan finns det en annan diskussion, som handlar om att vi får fler och fler som står helt utanför trygghetssystemen. Jag tycker att det är den mest oroande utvecklingen i samhället . , som det bara har gått av och då ni haft makten, har en halv miljon människor hoppat av a-kassan eller tvingats ut ur a-kassan. Vi hade redan tidigare en miljon som var utanför, men är det efter bara en och en halv miljon som står utanför systemen. Det pågår en liknande förändring när det gäller sjukförsäkringen. De regler och förändringar som ni inför gör att en stor grupp människor hamnar helt utanför och tvingas gå in i socialbidragssystem i stället, gå till kommunernas socialkontor och be om pengar för att klara mat för dagen, hyra och sådana saker. Jag tycker att det här är en väldigt farlig utveckling. Under nästa lågkonjunktur, när så många människor kommer att vara utanför trygghetssystemen, kan det drabba och slå väldigt hårt. Jag kan säga som , som går här bakom. Han sade: Ni bedriver en hjärtlös politik. Jag håller med om det. Det känns som att ni bedriver en politik som är känslokall och hård mot människor som är ganska svaga och utsatta. Fler och fler hamnar utanför de här systemen. Varför är det bra för och människorna i landet att fler och fler människor blir otrygga och rädda? Varför är det en bra politik? 67 Socialminister () replik: Det är inte bra om människor blir oroliga, ängsliga, rädda och så vidare. Tvärtom är det naturligtvis så att vår politik syftar till att människor ska ha ett arbete att gå till och att det ska finnas en trygghet i den egna försörjningen.