prot · GV09122 · 2008-06-04 00:00:00 — Inte sällan kan ökad konsumtion av de olika produkterna vara till nackdel för barnens psykiska och fysiska hälsa. Vi anser att ytterligare åtgärder bör vidtas för att skydda barn från alltför stark exponering för reklam. Vi anser att regelverket mot denna form av reklam bör förstärkas. Regeringen bör inom EU och inom ramen för övrigt internationellt samarbete arbeta för mer restriktiva regler när det gäller marknadsföring som riktar sig till barn. saknar samhället nödvändiga redskap mot sexualiseringen av det offentliga rummet. Marknadsföringslagen omfattar inte könsdiskriminerande reklam, och diskrimineringslagstiftningen täcker inte detta område. I finns ingen lagstiftning som förbjuder könsdiskriminerande reklam. Den kartläggning av såväl utvecklingen som omfattningen av den könsdiskriminerande reklamen som den socialdemokratiska regeringen beslutade om var ett viktigt steg mot konkreta åtgärder för att vända trenden. är det enda av de nordiska länderna som ännu inte har lagstiftning som förbjuder könsdiskriminerande reklam. I , , och finns redan lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam. Vi lever i ett samhälle som arbetar för jämställdhet och alla människors lika möjligheter och värde. Trots det tillåter vi att kränkande och schabloniserande bilder får förmedlas i reklam utan allvarliga sanktioner. I regleras könsdiskriminerande reklam genom självreglering, men det finns stora problem och bekymmer med självregleringen. Antalet anmälda fall visar på en stor ökning när det gäller utomhusreklam. Ingenstans finns en fredad zon. Det går inte att själv välja bort reklam eftersom den finns utomhus och i det offentliga rummet. Det går knappast att påstå att könsdiskriminerande inslag i reklam skulle vara information och därigenom få skydd av tryckfriheten. Syftet och innehållet i reklamen är kommersiellt och har inte som mål att skapa opinion. Syftet är bara att sälja prylar. Branschens frivilliga åtgärder har inte visat sig tillräckligt verkningsfulla för att komma till rätta med problemet. Den tidigare, socialdemokratiska regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att kartlägga utvecklingen och omfattningen av könsdiskriminerande reklam i . Utredningen överlämnade betänkandet Könsdiskriminerande reklam kränkande utformning av kommersiella meddelanden till den ansvariga ministern. I betänkandet föreslogs en ny och fristående lag mot könsdiskriminerande reklam. Utredningen anser inte att en sådan lagstiftning är grundlagsstridig. Regeringen har trots det beslutat att inte gå vidare med förslaget. Vi beklagar detta, och vi anser att regeringen bör återuppta beredningen av utredningens betänkande och därefter överväga förslag till lagstiftning. Avslutningsvis vill jag bara säga att vi socialdemokrater vill investera i de svenska konsumenterna och näringsidkarna och inte slösa bort deras kraft med slarvigt genomförda utredningar. Vi tror inte heller att reklambranschen själv kan komma till rätta med den sexistiska reklamen eller stävja reklamfloden mot våra barn. 26 (): Vi behandlar nu civilutskottets betänkande 21 om en ny marknadsföringslag. Det behandlar dels propositionen om en ny marknadsföringslag som utgår från att anpassa den tidigare marknadsföringslagen till EU:s direktiv om otillbörliga affärsmetoder, dels motioner från allmänna motionstiden. Bland annat behandlas motion om konsumtionsfrid som innebär att vi får slippa obeställd och oönskad reklam och oönskad telefonförsäljning samt motioner om könsdiskriminerande reklam. Jag står naturligtvis bakom alla reservationer men väljer att yrka bifall till reservationerna 3, 7 och 9. Marknadsföring och otillbörliga affärsmetoder är tyvärr närbesläktade och alltför vanligt förekommande. Det finns med all rätt anledning att framhålla att i dagens konsumtionssamhälle och med all den marknadsföring som sköljs över oss i alla former av medier sker marknadsföring som är mer eller mindre otillbörlig. Detta sker trots att vi har haft den nuvarande marknadsföringslagen. Jag misstänker att det tyvärr kommer att ske även med den nya marknadsföringslag som detta betänkande handlar om. Frågan om frånpris och cirkapris berörs i den nya lagen. EU-direktivet anger att om ett köperbjudande anger ett pris är det ett fast pris som ska gälla. Detta har bland annat några av handelns organisationer riktat kritik mot. Detta förslag är inget nytt utan gäller genom prisinformationslagen, men handeln har inte brytt sig om detta i sin marknadsföring. De frågor som jag vänder mig emot när det gäller förslaget till ny marknadsföringslag rör obalansen mellan näringsidkarnas och konsumenternas intressen. Det finns skäl att uppmärksamma och påpeka denna obalans. Tyvärr tenderar obalansen mellan konsumenternas intressen och näringsidkarnas intressen att öka. Vi ser exempel på det i regeringens förslag till ny marknadsföringslag. Jag ska ge några exempel på detta. Enligt regeringens förslag ska tillägget om att marknadsföring även i övrigt ska vara tillbörlig mot konsumenter och näringsidkare tas bort. Vi får en avsmalnande och mer ekonomisk inriktning på begreppet god marknadsföringssed. Detta innebär en försämring av konsumentskyddet och själva marknadsföringsperspektivet med fokus på affärsmetoder. Marknadsföringen ska vara tillbörlig på andra områden som till exempel miljöområdet och när det gäller etiska hänsyn. Kraven på information är också en fråga om tillbörlighet i övrigt. Regeringen föreslår att kraven i den nuvarande lagen, att näringsidkare ska lämna information som är av särskild betydelse för konsumenterna, inte ska föras in i den nya lagen. Här tror regeringen att näringen själv ska ta ansvar för detta, men det ser vi inget av . Det generella informationskravet föreslås till exempel tas bort. Det gäller uppgifter om produkten ur miljösynpunkt. Här har ju näringsidkare, producenter och tillverkare en viktig informationsskyldighet gentemot konsumenterna att verkligen informera om vilken miljö produkten är framställd i och även vilka miljökonsekvenser en produkt kan få. Detta är en oerhört viktig fråga som regeringen förbiser. En annan fråga som tas upp i betänkandet från den allmänna motionstiden är motion om konsumtionsfrid. Den rör frågan om hur vi utsätts för obeställd reklam och telefonförsäljning. Det anges ju i lagstiftningen att framför allt aggressiv marknadsföring och aggressiv reklam inte får vara otillbörlig. Här är det helt klart att många som sysslar med marknadsföring, reklam och försäljning passerar den gränsen med råge. Här är det enligt mening oerhört viktigt att vi får en annan syn i samhället på den här typen av reklam. Grunden i vår motion är att människor som önskar få information för att kunna göra ett bra konsumentval ska kunna efterfråga reklam. Men människor som inte vill ha den typen av reklam och tjänster ska slippa den om man inte aktivt efterfrågar den. Vi anser att det skulle vara bra för marknaden om vi får ett ja-register i stället för ett nixreigster. Man ska inte behöva aktivt, dessutom två gånger, avsäga sig telefonförsäljning utan man ska slippa det om man inte själv efterfrågat det. Två andra frågor som tas upp i betänkandet är reklam riktad till barn och könsdiskriminerande reklam. Reklam riktad till barn har också ett bredare perspektiv där regeringen har ansvar för via vilka mediekanaler det finns möjlighet att kringgå den svenska marknadsföringslagstiftningen. Vi ser exempel på att man via utländska tv-kanaler kringgår den lagstiftningen och sänder reklam riktad till barn på ett helt klart otillbörligt sätt. Det här är ett område som marknaden måste ta ett betydligt större ansvar för. Helt klart täcks inte denna fråga in i nuvarande marknadsföringslag och heller inte i den kommande. När det gäller dessa avarter av marknadsföring behöver vi med nationell lagstiftning bli tydligare mot näringen. Jag vill avslutningsvis nämna lagstiftningen mot könsdiskriminerande reklam. Jag hoppas att vi kan ha en diskussion med minister om varför regeringen tyvärr fegar i den här frågan, trots att vi utifrån den utredning som har gjorts har fått ett förslag till en lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam. Det finns faktiskt utredda förslag om hur vi skulle kunna sanera detta på ett bra sätt. Här hänvisar regeringen till egenåtgärder från marknaden. Trots de egenåtgärder som har vidtagits inom näringslivet ser vi att den könsdiskriminerande reklamen fortfarande förekommer. Den förmedlar en könsstereotyp bild till vuxna, barn och ungdomar. Vi matas med dessa schablonbilder som framställer kvinnor och män som objekt. Det är oacceptabelt. Regeringen och samhället i stort borde verkligen, för att vi ska uppnå jämställdhet och jämlikhet mellan könen, agera på ett kraftfullt sätt mot könsdiskriminerande reklam. Jag hoppas att under dagens debatt har några bra förklaringar till att regeringen väljer att lägga det här lagförslaget i papperskorgen och att hon också har förslag och idéer om hur man ska möta marknadens avarter när det gäller reklam riktad till barn och könsdiskriminerande reklam. 27 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslagen i betänkandet om ny marknadsföringslag och avslag på reservationerna. EU har beslutat att det ska finnas en grundläggande lagstiftning för konsumentskydd. har valt att genomföra EU-direktivet i en ny lag. När direktivet är genomfört får vi en väsentlig och enhetlig reglering av marknadsföring inom hela EU. Den nya lagen ska ersätta nuvarande marknadsföringslag och innehåller fler uttryckliga förbud. Bland annat införs förbud mot lockerbjudanden och förbud mot aggressiv marknadsföring. En annan nyhet är att lagen även omfattar näringsidkarens agerande efter ett köp. Detta är bra, och den nya marknadsföringslagen förstärker tydligt konsumentens roll. Till exempel får näringsidkare inte göra reklam för en vara om man inte kan erbjuda produkter i en omfattning som är rimlig i förhållande till artikeln och i förhållande till omfattningen av marknadsföringen. Vi har väl alla fått reklam i brevlådan och sett lockpriser på exempelvis en tv som är mycket billig men som sedan visar sig inte finnas i butiken när man kommer dit, trots att man kanske är där . Detta blir inte längre möjligt efter . Man ska kunna lita på det som står i annonserna och i reklamen. Aggressiv marknadsföring har vi nog alla råkat ut för mer eller mindre. Ett exempel är oönskade och upprepade kontakter per telefon med försäljare som är mycket påstridiga eller att man blir påhoppad i en galleria eller liknande för att de vill att man ska teckna kontrakt eller köpa en vara. Även intensiv och upprepad direktannonserad reklam med orealistiska löften om vinster eller produkter är exempel på detta. En så kallad svart lista presenteras i den nya marknadsföringslagen med 31 uttryckliga förbud mot vilseledande eller aggressiva åtgärder. Att många försäljare i elektronikbranschen påstår att man behöver en separat försäkring för produkten kan vara ett exempel. Har man en hemförsäkring kan denna gälla, och i konsumentköplagen finns ett rejält skydd vid fel på varan. Reklamationer kan göras upp till efter ett köp. Det känner inte alla till. Försäljare ger ibland felaktig information om hemförsäkringarnas villkor för att få de egna produkterna att låta bättre. Men de är skyldiga att ge korrekt information på ett enkelt sätt så att kunden kan bedöma det rimliga behovet mot kostnaden. Det finns också förbud mot vilseledande utelämnande av information. En nyhet är att lagen utökas till att gälla även näringsidkares agerande efter det att ett avtal har ingåtts med konsumenten. Det blir till exempel inte tillåtet att lämna felaktig information om rätten att göra en reklamation. Därmed har konsumenten fått ett väsentligt bättre skydd med den nya lagen. Det är också viktigt att konsumenter efterforskar och får information om nya produkter och villkor för köp. har här en viktig roll att spela i kontrollen av efterlevnaden av lagen, men man bör också ha viktig och lättläst information om köp, reklamationer och annat på sin hemsida. Personligen anser jag att ger mycket bra information i det här fallet. Allt detta ska syfta till att stärka konsumenten att göra bra val oavsett vilken vara det gäller. Det blir allt svårare i en global värld att göra val, men innebär en inre marknad också större möjligheter till ökad konkurrens och ett större utbud. Direkta uppmaningar till köp i reklam riktade till barn blir förbjudet i alla medier. Dessutom behålls förbudet mot att göra reklam-tv för barn . Här är alla partier helt eniga, och det känns bra att intar denna ståndpunkt. Regeringen föreslår att den nya marknadsföringslagen ska ha en generalklausul som stämmer med god marknadsföringssed. Förutom god affärssed och god yrkessed innefattar begreppet god marknadsföringssed även andra vedertagna normer för marknadsföring, exempelvis speciallagar. Generalklausulen har således ett vidsträckt tillämpningsområde i syfte att tillvarata konsumenters och näringsidkares intressen. praxis är en viktig normkälla för vad som är god marknadsföringssed. Köperbjudanden har tydliggjorts i och med den nya lagen liksom otillbörlig marknadsföring och jämförande reklam. Vi utgår från att regeringen noga följer rättsutvecklingen och konsekvenserna, inte minst för små och medelstora företag, och vid behov vidtar åtgärder om negativa konsekvenser skulle uppstå. En lag som förbjuder könsdiskriminerande reklam är inte aktuell. Utgångspunkten är i stället att näringslivets självsanering måste bli effektivare. En förlegad kvinnosyn och sexism är inte accepterat i vårt samhälle, och reklam med detta innehåll väcker anstöt. Näringslivet har ett eget arbete för att motverka könsdiskriminerande reklam. Sedan starten har nästan 3 000 ärenden behandlats, och har fällts. Gränsen för denna typ av reklam är dock inte helt enkel att dra. Det kommer att ställas högre krav på näringsidkare att utbilda sin personal så att man rättar sig efter de nya reglerna i lagen. finns en rejäl lagstiftning på området, men om människor inte känner till den riskerar man att bli lurad. Men man får inte utesluta att lämna adekvat information om en vara, hur köpet går till eller vilka villkor som gäller. I en väl fungerande marknad är även bra köpinformation och goda villkor ett sätt att konkurrera om kunderna. Medvetna kunder gör bättre val. När både köpare och säljare är nöjda kommer det att underlätta för alla. Det har varit ett gediget arbete i utskottet kring den nya marknadsföringslagen och vårt betänkande. Vi har haft flera givande möten med både departementet och utomstående som är berörda av den nya lagen. Jag uppskattar att ministern är i och ska diskutera den nya marknadsföringslagen. Det är viktigt att god marknadsföringssed fortsätter att gälla i vårt land. Men det är också viktigt att såväl konsumenter som näringsidkare har tydliga spelregler när det gäller marknadsföring. Vi översköljs av budskap i form av reklam, och vi vill ha en marknadsföring som gör oss konsumenter trygga. 28 () replik: Som jag nämnde i mitt anförande kritiserar vi både regeringen och den borgerliga majoriteten, som kommer att ta ställning och votera om propositionen. Vi har en gemensam reservation när det gäller informationsskyldighet från näringsidkarnas och företagarnas sida. Vi tror att om det finns bestämmelser som reglerar informationen från näringsidkarna till konsumenterna kommer både konsumenterna och företagarna att gynnas . Branschernas frivillighet har visat sig vara långt ifrån effektiv. Vi har ett exempel, och det gäller självregleringen av könsdiskriminerande reklam. Vi har erfarenheter av det, och resultatet visar att det inte fungerar och är långt ifrån bra. Det ska bli väldigt intressant att höra från hur den borgerliga majoriteten framöver tänker garantera att konsumenternas skydd inte försämras när informationsplikten tas bort enligt förslaget i propositionen. 29 () replik: Jag vet inte riktigt om jag förstod frågan, om det gällde informationsplikten eller den könsdiskriminerande reklamen. ((): Det är informationsplikten.) Ja, vi menar att det finns väldigt stränga regler som styr informationsplikten från näringsidkaren till konsumenten. Vi får ju en skärpning på flera områden. Det gäller såväl hur ett köperbjudande ska se ut som vad som gäller när man väl har gjort sitt köp. Man är skyldig att ge information. Man har inte ens rätten att utesluta information om kunden vill ha den. Med den nya lagen får varje kund ett mycket bättre skydd än vad man har haft tidigare, så vi är trygga på den punkten. 30 () replik: Som jag redan har nämnt finns det ett exempel, och det är självregleringen i fråga om könsdiskriminerande reklam. Det fungerar inte bra det är långt ifrån bra . I det betänkande som utredaren har lämnat om otillbörliga affärsmetoder föreslås att informationsskyldighet ska finnas inom ramen för den nya marknadsföringslagen från näringsidkarens sida, bland annat när det gäller förmånserbjudanden. Då är min fråga: Är det inte upplysta konsumenter som ska styra efterfrågan, inte producenterna? Den modell som ni förordar är en återgång till den ordning som rådde före , och det är att producenterna styr och inte konsumenterna. Det är långt ifrån modernt eller effektivt. 31 () replik: Vad som gällde före kan inte jag uttala mig om. När det gäller till exempel könsdiskriminerande reklam måste jag säga att jag tycker att det fungerar väldigt bra i . Men det kan fungera ännu bättre. Det är sällan vi ser det som väcker direkt anstöt när det gäller den typen av reklam. Även producenter, marknadsförare och annonsörer har insett att det inte går hem, att vårt samhälle inte accepterar det. Därmed blir detta en självsanering. Hur ska man kunna ha en lag när det dessutom är väldigt svårt att avgöra exakt vad som är könsdiskriminerande? Uppfattningen om det kan ju skifta från person till person. Att belasta domstolarna med den typen av svåra gränsdragningar tror jag inte ger ett bättre reklamutbud. Om vi konsumenter själva visar att vi inte tycker om reklam som vi uppfattar på det sättet kommer vi att reagera negativt. Det kommer inte heller vare sig producenter eller annonsörer att vilja ha man vill ju attrahera till köp och göra det på ett bra sätt. Jag tror inte att det finns någon motsättning i det fallet. I har vi en moral och en etik när det gäller detta som delas av väldigt många. Vi vill inte ha nakna kvinnor eller liknande i reklamen, och det är ytterst sällan man ser några övertramp på det området. Vi känner oss trygga med det. Att stifta lagar på området kan tvärtom verka kontraproduktivt. 32 () replik: I den nya marknadsföringslagen, som är en harmonisering av EU-direktiv, ser vi oftast en inriktning på en ny lagstiftning som gynnar den inre marknaden inom EU. Det här med marknadsföring, konsumtion och försäljning är betydligt vidare än EU, och därför är det centralt i marknadsföringslagen vad god marknadsföringssed är och vad som är otillbörlighet i övrigt, informationsskyldigheten i ett bredare perspektiv än inriktat på de ekonomiska villkoren kring köp, köpinformation och avtal. Man ska naturligtvis inte kritisera att det är tydlighet i köpavtalen och i köperbjudandena och att avtalsvillkoren är tydliga. Men det sker ett tydligt insmalnande i lagstiftningens syn på vad det är man vill reglera, utifrån att man har ett perspektiv där den inre marknadens villkor ska råda och bli viktigare. Frågan är: Hur ska vi ha ett gott konsumentskydd i det vidare perspektivet med viktig information rörande miljö, hur varorna framställs när det gäller kvalitet och arbetsvillkor och hur varor och tjänster har producerats i länder som ligger utanför EU? Vi har till exempel en enormt stor marknad i som har allt övrigt att önska när det gäller konsumtion, tillverkning, produktion av varor och som riktar sin marknadsföring. Hur ser att vi ska trygga just den informationen till konsumenten? 33 () replik: När det gäller hur varor produceras är det svårt att i en svensk lagstiftning ha ett förbud mot det som vi här i uppfattar som fel när det gäller arbetsvillkor och miljö i en helt annan del av världen. Varor rör sig så över jordklotet att detta inte skulle vara möjligt. Men jag tror att den egna konsumentens vilja kommer att ha stor betydelse i det här fallet. Vi kan sätta press. Konsumentorganisationer kan sätta press på producenter, på dem som tar in varor, till exempel från tredje världen, från , där man har haft barnarbete, där arbetsmiljön är helt miserabel. Vi vill inte ha den typen av produkter. Jag tror att det är viktigt att vi säger det. Men det handlar också om att det finns en märkning av produkter där man kan lyfta fram att det är producerat på ett bra sätt. Jag tror att människor på fler och fler sätt kommer att efterfråga den typen av produkter. Det tycker jag är bra. Medvetna konsumenter kommer att ställa högre krav på de varor som de köper och är säkert också beredda att betala ett högre pris för att få en vara som är producerad under vad vi anser är rimliga villkor. Men att i svensk lag kunna reglera detta ser jag som en omöjlighet. 34 () replik: Det är uppenbart att det är just ökad priskonkurrens och konkurrens med sänkta priser som är regeringens linje i den nya konsumentpolitiken. I linje med det är det logiskt med de förslag som regeringen lägger fram. Men frågan är än en gång: Hur ska konsumenterna kunna göra de medvetna valen? Hur ska konsumenterna bli informerade och medvetna om miljörisker och dåliga produktionsförhållanden? Hur ska man kunna göra väl avvägda val mellan en billig dåligt producerad vara och en vara med lite högre pris av god kvalitet om producenterna, tillverkarna, inte är skyldiga att lämna den information som uppenbarligen är viktig för att konsumenterna ska kunna göra ett bra medvetet miljöval, till exempel? Det är just den typen av information i den goda marknadsföringsseden, vad som är tillbörlig marknadsföring i övrigt, som vi ser exempel på att regeringen nu väljer att plocka bort i förslaget till ny marknadsföringslag. Det är det som är så centralt för att vi ska ha bra produkter, produkter framställda på ett bra sätt och möjligheter för konsumenterna att ha ett gott konsumentskydd och också göra bra medvetna miljöval. 35 () replik: Att sänkta priser skulle vara regeringens linje förstår jag inte alls. Det lämnar jag därhän. Sedan kan jag hålla med . Det är klart att det är svårt att göra medvetna val . Då är det väl bra att är med i EU, för detta måste gälla inom hela EU. Vi importerar varor från en annan del av världen, och vi vill alla att det ska vara bra arbetsvillkor. Det är klart att det är priset som är konkurrerande. Men om vi är med i EU där vi kan påverka de här sakerna och där vi säger att svenska konsumenter vill ha varor producerade med tanke på en god miljö och på ett bra sätt med tanke på både arbetsvillkor och miljön på jorden är det klart att det är någonting att jobba efter i nästa steg utifrån EU-direktiven när det gäller marknadsföringslagen, eller andra lagar för den delen. Hur vi än gör tror jag inte att vi med svensk lag kan täcka upp hur det ska produceras i andra länder, men om vi går samman inom EU och ställer krav, om vi diskuterar detta på ett globalt sätt, är jag helt övertygad om att vi går i rätt riktning. Vi kommer att få bättre produkter som är producerade på det sätt som vi vill att de ska vara. Men att bara i göra detta med lag tror jag inte låter sig göras. 36 (): Vi har framför oss en ny marknadsföringslag att ta ställning till. Bakgrunden är att EU har antagit en rad ändringar på marknadsföringsområdet som den fått i uppdrag att anta och offentliggöra. Det gäller i huvudsak förbudet mot otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare på den inre marknaden. Regeringen har gjort bedömningen att det smidigaste och mest överskådliga sättet är att baka in EU-direktiven marknadsföringslag. Detta har då resulterat i den nya marknadsföringslagen, som vi debatterar här .