prot · GW0951 · 2008-12-17 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /09:NU2 och NU10 betänkande 2008/09:FiU13 betänkande 2008/09:TU2 Miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /09:MJU8 Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkanden /09:UFöU1 och UFöU2 3 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. Punkt 5 (Mål för hälso- och sjukvårdspolitiken) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 155 för utskottet 145 för res. 1 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 25 fp, 19 kd För res. 1: 112 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 18 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 5 kd, 4 v, 4 mp Punkt 25 (Utvärdering av smittskyddslagens [2004:168] regler om informationsplikt) 1. utskottet 2. res. 5 (v) Votering: 281 för utskottet 20 för res. 5 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 87 m, 24 c, 25 fp, 19 kd, 15 mp För res. 5: 1 s, 18 v, 1 mp Frånvarande: 18 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 5 kd, 4 v, 3 mp Punkt 37 (Kvinnojourer) 1. utskottet 2. res. 10 (s, v, mp) Votering: 155 för utskottet 147 för res. 10 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 25 fp, 19 kd För res. 10: 113 s, 18 v, 16 mp Frånvarande: 17 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 5 kd, 4 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Punkt 2 (Prioritering av arbetet mot våldtäktsbrott) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 155 för utskottet 147 för res. 1 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 25 fp, 19 kd För res. 1: 113 s, 18 v, 16 mp Frånvarande: 17 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 5 kd, 4 v, 3 mp Punkt 3 (Prioritering av arbetet mot organiserad brottslighet) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 155 för utskottet 147 för res. 2 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 25 fp, 19 kd För res. 2: 113 s, 18 v, 16 mp Frånvarande: 17 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 5 kd, 4 v, 3 mp Punkt 6 (Prioritering av arbetet mot hatbrott) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 155 för utskottet 147 för res. 5 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 25 fp, 19 kd För res. 5: 113 s, 18 v, 16 mp Frånvarande: 17 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 5 kd, 4 v, 3 mp Punkt 11 (Poliser i glesbygd) 1. utskottet 2. res. 9 (s, v) Votering: 155 för utskottet 131 för res. 9 15 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 24 c, 25 fp, 19 kd, 1 mp För res. 9: 113 s, 18 v Avstod: 15 mp Frånvarande: 17 s, 11 m, 5 c, 3 fp, 5 kd, 4 v, 3 mp Punkt 22 (En barnvänligare rättsprocess m.m.) 1. utskottet 2. res. 15 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 147 för res. 15 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 24 fp, 18 kd För res. 15: 113 s, 18 v, 16 mp Frånvarande: 17 s, 10 m, 5 c, 4 fp, 6 kd, 4 v, 3 mp Punkt 25 (Utbildning om mäns våld mot kvinnor) 1. utskottet 2. res. 18 (v, mp) Votering: 266 för utskottet 35 för res. 18 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 87 m, 24 c, 25 fp, 19 kd För res. 18: 2 s, 17 v, 16 mp Frånvarande: 17 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 5 kd, 5 v, 3 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 4 § Utbildning och universitetsforskning Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2008/09:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (prop. 2008/09:1 delvis, redog. 2007/08:RRS26). 1 (): ska vi debattera utbildningsutskottets betänkande UbU1 om statsbudgetens utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning. Betänkandet omfattar allt från förskola till forskning, men utbildningsutskottet har valt att dela upp debatten i två block. Vi inleder med att fokusera och diskutera områdena universitet och högskolor samt forskning. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetförslag och gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi socialdemokrater önskat avstår vi från att reservera oss i denna del och hänvisar till våra särskilda yttranden. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha utformats i enlighet med vad som framgår av Socialdemokraternas budgetmotion En ansvarsfull ekonomisk politik för jobb och välfärd. Om vi hade innehaft regeringsmakten så hade utgiftsområdet Utbildning och forskning utökats med . Denna höst har varit turbulent. Vi har fått uppleva en finanskris, och är vi i början av en jobbkris. När jag satt vid köksbordet hemma i och läste möttes jag av budskapet att ett företag på min hemort, Hydraulik, nu varslar 40 personer. Jag är rätt övertygad om att flera av er som sitter i denna kammare skulle kunna berätta om liknande dystra händelser på era respektive orter. Det är varsel på varsel, på ort efter ort. Både små och stora företag drabbas. Oron är påtaglig, och många undrar: Kommer jag att ha kvar mitt jobb? träffade jag en man, och han sade till mig att regeringen nu borde satsa rejält på utbildning och kompetensutveckling för dem som varslas så att de står bättre rustade när den negativa utvecklingen vänder. Då sade jag till honom att om vi socialdemokrater hade innehaft regeringsmakten hade det blivit så. Vi vill investera oss ur jobbkrisen, men den moderaststyrda regeringen är förvånansvärt passiv. Den budget vi diskuterar är i stora stycken inaktuell, eftersom den bygger på förutsättningar som inte längre gäller. Vi socialdemokrater har föreslagit ett stimulanspaket för att möta jobbkrisen, för vad behöver är investering för jobb och välfärd. Vi måste investera oss ur krisen. På vårt område handlar det inte minst om att investera i utbildning, utbildning och åter utbildning. Jag ska nu redogöra för den stora skillnad som finns mellan en socialdemokratiskt präglad utbildningspolitik och den politik som den moderatstyrda regeringen för. Vår politik fokuserar på att investera i utbildning som leder till arbete. Vi vill med vår budgetmotion och stimulanspaket investera i drygt 60 000 fler utbildningsplatser än regeringen. Vi vill ha fler platser inom högskolan, i vuxenutbildningen, i den kvalificerade yrkesutbildningen, i den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen samt fler lärlingsplatser och ett särskilt spetskompetenslyft. Vi vill därtill förbättra villkoren för studenter. Vi socialdemokrater är tydliga. Vi vill att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Vi är övertygade om att de människor och de nationer som är bäst förberedda på att möta den allt snabbare globaliseringen kommer att klara sig bättre . Att investera i utbildning och forskning har en central betydelse för jobben och välfärden. För att rusta för framtiden och för att möta jobbkrisen vill vi socialdemokrater satsa rejält på forskning och innovation. I vår budgetmotion har vi avsatt mer till forskning än den borgerliga regeringen. Eftersom utbildningsutskottet i sitt budgetbetänkande konstaterar att regeringen i sin forsknings- och innovationsproposition aviserar resursförstärkningar motsvarande kan jag meddela att vi socialdemokrater i vår forskningsmotion aviserar en resursförstärkning omfattande utöver den borgerliga regeringens proposition. Jag kan konstatera att det föreligger en stor ambitionsskillnad mellan vår socialdemokratiska forskningssatsning och den borgerliga regeringens. Vår forsknings- och innovationsmotion är omfattande, och jag vill helt kort ange några prioriterade områden. Vi vill särskilt satsa på unga forskare. Vi vill stärka deras sociala situation genom att göra doktorandtjänsterna till mer lika regelrätta anställningar. Vi vill också stärka de unga forskarnas karriärmöjligheter. Vi vill fortsätta med de framgångsrika branschprogrammen och gå vidare genom att utveckla nya branschprogram såsom tjänsteforskning och besöksnäring. Ytterligare ett prioriterat område är en väsentligt kraftigare satsning på forskningens infrastruktur. Vi socialdemokrater vill starkt invända mot det tillvägagångssätt som regeringen använder för att anvisa vissa forskningsmedel i budgetpropositionen . Under anslag 2:56, Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., anvisar regeringen avseende forskning vid universitet och högskolor. Hur satsningen fördelas mellan olika lärosäten och olika anslag framgår dock inte av budgetpropositionen. I stället hänvisar regeringen till att detta kommer att redovisas i den forsknings- och innovationsproposition som överlämnades till . har i sitt betänkande FiU1 angett att den metod regeringen använder kan anses stå i konflikt med kravet att budgetpropositionen ska vara fullständig. Denna princip slås fast i riksdagsordningens 3 kap. 2 § där det framgår att en proposition som påverkar statens inkomster eller utgifter kommande år endast får lämnas efter budgetpropositionen om regeringen bedömer att det finns synnerliga ekonomisk-politiska skäl. framhåller även att en ordning där regeringen, av vilket skäl det vara må, inte preciserar anslagens användning eller fördelning utan i stället föreslår ramar för breda ändamål som sedan preciseras genom regeringsbeslut minskar inflytande över medelstilldelningen och försvagar budgetens funktion som styrmedel. understryker principen att budgetpropositionen ska vara fullständig och att anslagens ändamål ska vara tydligt angivna. Jag vill med detta understryka att vi socialdemokrater instämmer till fullo i det finansutskottet anför. En framtidsinriktad svensk kunskapspolitik måste inriktas på att lyfta upp utbildningsnivån i hela samhället. Annars är risken stor att några lämnas efter. Då växer klyftorna. Vår generations politiska vägval och prioriteringar kommer därför att få stor betydelse för framtid. Utbildning är viktig för varje människa och för demokratins framtid. Kunskap och bildning gör att människor växer och blir starkare. För socialdemokratin handlar bildning bland annat om självständighet, kritiskt tänkande, problemformulering och reflexion. Det handlar också om att kunna söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå och att förmedla och utbyta kunskaper med andra. Bildningsbegreppet bör prägla all högskoleutbildning. Alla människors rätt till kunskap och utveckling är därför utgångspunkt för socialdemokratisk utbildningspolitik. Kunskapssamhället måste stå öppet för alla. Det är oerhört förvånande att den borgerliga regeringen inte anger några särskilda kvalitetssatsningar inom högskoleområdet. Vi socialdemokrater anser att kvaliteten måste utvecklas på universitet och högskolor, särskilt inom de utbildningar som har en liten andel lärarledd tid. Vi vill därför satsa på att höja kvaliteten inom samhällsvetenskaplig och humanistisk grundutbildning. Det är också förvånande att den borgerliga regeringen inte har några särskilda satsningar i syfte att hjälpa unga studenter att få ett jobb efter avslutad utbildning. Vi vet att återkommande kontakter med arbetsmarknaden gör det lättare att få jobb efter examen. Vi socialdemokrater vill därför skapa möjlighet för fler studenter att få värdefull arbetslivserfarenhet och föreslår därför en försöksverksamhet med praktik, vilket motsvarar 10 000 praktikplatser. Vi vill även förbättra lärosätenas arbete med att stötta studenterna i övergången mellan studier och arbete. Vi anslår därför för detta ändamål. Det är djupt oroande och förvånande att den borgerliga regeringen har dragit ned på antalet platser inom högskolan. Inför den jobbkris vi nu upplever behöver vi investera i mer utbildning på universitet och högskolor. Vi ska veta att ungdomskullarna ökar kraftigt just . Antalet 20-åringar växer . Det innebär att det behövs ett tillskott av högskoleplatser enkom för att dessa ungdomar ska få samma möjligheter att läsa vidare som dagens ungdomar. Jag tänker på nytt på mannen jag mötte . Han ville se mer av satsning på utbildning och kompetensutveckling. Det vill vi socialdemokrater också. sade en gång: Politik är att vilja. Ni i den borgerliga majoriteten vill sänka skatter, mest för den som tjänar bäst och mest. Vi socialdemokrater vill investera i utbildning och forskning, för det leder till ökad välfärd och fler jobb. 2 AMINEH KAKABAVEH (v): anser att investeringar i utbildning måste vara långsiktiga. Möjligheten till livslångt lärande måste vara en naturlig utgångspunkt oavsett människors kön, klass, etnicitet, ålder, sexuell läggning eller funktionshinder. Livslångt lärande lägger grunden för utveckling i vårt samhälles välfärdssektor, näringsliv, kultur, föreningar och individer. Regeringen genomför förändringar i det reguljära utbildningssystemet utan att ta hänsyn till dagens arbetsmarknadsbehov. Vi menar att det redan nu råder brist på utbildad arbetskraft inom många områden. Denna utveckling förvärras av regeringens politik. Regeringen har redan genomfört nedskärningar inom vuxenutbildningen och högskolan. Man har också gjort det svårare att komma in på högskolan genom att till exempel avskaffa 25:4-regeln och införa extra meritpoäng för dem som läser extra matematik och moderna språk. Dessutom har det aviserats stora förändringar av grund- och gymnasieskolan som bland annat kommer att leda till att färre elever får såväl gymnasie- som högskolebehörighet. Konsekvenserna för de unga blir begränsade valmöjligheter till utbildning och yrkesinriktning. Följden av regeringens utbildningspolitik blir då brist på utbildad arbetskraft, vilket försämrar kvaliteten och konkurrenskraften. föreslår att man för ökad tillgänglighet och bättre kvalitet inom offentlig verksamhet anställer mer personal. Detta kan naturligtvis inte ske utan att man utbildar fler människor inom vuxenutbildning, eftergymnasial yrkesutbildning och högskola. Den utbildningsinsats som vi föreslår innebär en ökning av antalet studerande vid högskolan med ca 50 000 helårsstudenter som mest. Detta är givetvis en ganska stor ökning. Den totala volymen blir visserligen större än , men ökningstakten blir inte större än vad som har skett. ökade till exempel antalet studenter med ca 55 000 till 340 000 helårsstudenter. har antalet studenter sjunkit till ca 320 000. Med vårt förslag skulle antalet studenter uppgå till ungefär 370 000. Behovet av högskoleutbildade kommer även utan vårt förslag att vara mycket stort för att skapa fler arbeten i offentlig sektor. Pensionsavgångarna är stora och räcker inte antalet utexaminerade för att täcka behovet inom utbildning och hälso- och sjukvård. har avsatt för en särskild utbildningssatsning för långtidsarbetslösa unga som saknar gymnasieutbildning. Med anledning av den senaste tidens utveckling på arbetsmarknaden föreslår vi att antalet platser fördubblas från 2 000 till 4 000 . Vi avsätter därför ytterligare till kunskapslyft för unga. Enligt Arbetsförmedlingens prognos kommer arbetslösheten framför allt att stiga bland ungdomar och utrikes födda som är på väg in på arbetsmarknaden. Många unga kommer också att bli arbetslösa när deras visstidsanställning inte förlängs. De unga som löper allra störst risk att bli långvarigt arbetslösa och har särskilt svårt att hitta ett jobb är de som inte klarar gymnasiet. Arbetsförmedlingen understryker i sitt budgetunderlag för 20092011 att det finns tydliga samband mellan utbildningsnivå och anställning på arbetsmarknaden. Enligt finns det 700 000 arbetsföra personer med enbart grundskoleutbildning. var 157 000, det vill säga var femte av dessa, arbetslösa. Tyvärr finns det en rad faktorer som talar för att antalet arbetslösa med kort utbildning kommer att öka. Mer än var femte elev lämnar utan slutbetyg, och bland utrikes födda är andelen . Enligt beräknas 120 000 ungdomar lämna gymnasieskolan 20082011 utan fullständiga betyg. Det finns således stora utbildningsbehov bland de ungdomskullar som kommer ut på arbetsmarknaden . För att genomföra vår satsning på fler anställda och ökad kompetens för att förbättra kvaliteten inom den offentliga sektorn tillför vi fler studieplatser inom vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning och högskoleutbildning. Det är också en åtgärd för att möta den ökande efterfrågan på utbildningsplatser från dagens stora gymnasiekullar samt för att motverka effekterna av den rådande konjunkturnedgången. blir det ca 625 fler platser inom yrkesutbildning, ca 5 000 fler högskoleplatser och ca 4 600 fler platser inom den kommunala vuxenutbildningen med politik. Vi anslår dessutom ytterligare till högskolan för en förändring av vissa examina inom lärarutbildning så att de ges på en avancerad nivå. Den kvalificerade yrkesutbildningen är en viktig del för att förse arbetsmarknaden med utbildad arbetskraft. är, och kommer att vara, viktig både för ungdomsstuderande och för vuxenstuderande. Det ska finnas möjlighet till kompetensutveckling, vidareutbildning, nya utbildningar och andra kompletteringar för vuxna under hela yrkeslivet. Det är en fråga om att alla ska ha rätt till en andra chans. Det handlar om kvinnors och mäns rätt till förnyelse och påfyllnad av kunskap för att utvecklas under hela sitt yrkesliv. Vi ser också ett behov av att återföra möjligheten att erhålla aktivitetsstöd för att genomgå en högskoleutbildning eftersom det är arbetsmarknadspolitiskt motiverat. Antalet platser i ett sådant program bör anpassas till arbetsmarknadens behov. Mot bakgrund av det som anförts anser att regeringen bör införa ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program där aktivitetsstödet kan erbjudas högskolestudier. 3 (): diskuterar vi budget när det gäller området utbildning. Jag hoppas att vi alla här kan vara eniga om att utbildning är oerhört viktigt och någonting som vi borde satsa på. I den här inledande delen pratar vi framför allt om högskole- och forskningsdelen. Det är viktigt att vi ser det som en del av ett livslångt lärande. Det är en möjlighet för individen att utveckla sig själv och bidra till samhället. Vårt samhälle vilar till stor del på kunskap och forskning, och därför är detta också viktigt för alla andra sektorer. Detta gör att det känns lite tråkigt att se den utveckling som sker på arbetsmarknaden . Vi borde försöka ta vara på det som går från den här krisen och se att det skulle kunna ge en möjlighet för fler att utbilda sig. I stället blir det färre högskoleplatser, och det är lite tråkigt. Tillsammans med Socialdemokraterna föreslår vi i stället en satsning på fler högskoleplatser. som vi gör detta har vi också sett, och detta är väldigt viktigt, att kvaliteten i högskoleutbildningarna i vissa fall måste bli bättre. Det finns en resursbrist på vissa utbildningar. Det är faktiskt inte ovanligt att studerande har så lite lärarledd tid som , vilket inte är acceptabelt. Om vi tycker att utbildning och kunskap är så viktigt för samhället borde vi kunna satsa mer på det här området. Jag tycker att det är väldigt tråkigt att regeringen inte gör det, men det är desto mer glädjande att vi har en satsning på för att höja kvaliteten i utbildningarna. Det här gäller framför allt de utbildningar som har minst lärarledd tid. Där skulle detta kunna göra nytta, och det gäller, som sagts, samhällsvetenskap, juridik, humaniora och teologi. Detta skulle kunna ge ungefär en och en halv extra lektion för en studerande. Det är kanske inte tillräckligt, men det är ett första steg. Vi borde kunna vara överens om det, vilket vi tyvärr inte är. Det finns andra viktiga delar i högskoleutbildningarna. Det handlar återigen om kopplingar till arbetsmarknaden. Praktik borde vara en mer förekommande verksamhet på högskolan. Det finns en risk att studierna annars bara lever i sin egen bubbla. Det är viktigt att man får chans att komma ut. Det skapar också en ökad möjlighet att få jobb. Vi anser att detta skulle kunna göras genom en satsning på . Högskolorna skulle kunna inrätta kurser för just praktik som man ska få läsa om man har läst ett ämne i åtminstone . Det skulle ge vanliga högskolepoäng och studiemedel. Det skulle dessutom vara väldigt viktigt att kvalitetssäkra detta. Det finns andra faktorer när det gäller övergången från högskolan till arbete som vi borde jobba mer med. Vi borde ha ett ökat samarbete när det gäller examensarbetena. Det borde finnas större möjligheter för förmedling av kontakter mellan studenter och arbetsliv. Sådana här verksamheter finns ju, men det är alltför många studenter som får alltför dåligt stöd på det här området. Vi anser att det borde satsas mer. Vi föreslår därför att man lägger extra för att utveckla karriärcentrum. Om vi ska prata forskning blir det svårt att förbigå och förekomma den diskussion vi kommer att ha om forskning i samband med den forskningspolitiska propositionen som har lagts fram. Men det återspeglas ju också i budgeten. Där ser vi tyvärr, som har sagts, att när budgeten var oklar om hur pengarna skulle användas är den forskningspolitiska propositionen inte särskilt mycket till hjälp där heller. Det finns många oklarheter när det gäller pengarna. Dessvärre finns det ännu fler oklarheter på andra områden. Det gäller till exempel kriterierna som handlar om hur man ska fördela kvalitetssatsningen. Låt mig först säga att det är alldeles utmärkt med en kvalitetssatsning. Det tror jag att vi alla kan vara överens om. Sedan kommer då frågan hur man gör den här kvalitetssatsningen i forskningen. Där har regeringen valt att ta två specifika kriterier från det förslag som kom från . Jag ska inte säga att man inte har gjort någon utvärdering, men man redovisar inte något särskilt underlag till på den här punkten. Därför tycker jag att det är tråkigt att kräva att vi ska ta ställning till det. Dessutom skriver man att någon statistik som visar hur externa anslag respektive publiceringar det är bara de två faktorerna man har valt att använda sig av fördelar sig på olika vetenskapsområden inte finns tillgänglig. Man har alltså ingen statistik över hur det här skulle kunna slå, och det är ju inte något särskilt bra underlag för beslut. Regeringen borde förstås kunna se till att få fram ett tillräckligt underlag innan man lägger fram en proposition. Det borde vara något av en grundläggande faktor att man gör det innan man lägger fram ett förslag. Det finns en mängd olika satsningar i det här. Det finns strategiska satsningar, och de är desamma som i den förra forskningspolitiska propositionen. Det gäller tre områden. Den förhandlades fram mellan den dåvarande socialdemokratiska regeringen, och , och vi har naturligtvis inget emot de områdena. Vi ser dock att man tyvärr satsar lite för lite på klimat, i den mån vi kan utläsa vad som har satsats, för det är också väldigt otydligt. Mer behövs alltså på klimat, och framför allt det berör i och för sig inte detta område bör man gå till handling. Det behövs mer forskning, men det behövs framför allt att man gör någonting av den kunskap som finns i samhället. När det gäller andra detaljer i forskningen är vi besvikna över att trots att den svenska genusforskningen står sig väldigt bra internationellt och har ett stort samhällsintresse genom att den kan bidra till jämställdhetsutvecklingen i vårt land, som jag trodde att alla var eniga om att vi behöver, utpekas det inte särskilt. Då kan man kanske tänka att det kommer att satsas på detta ändå. Tyvärr är genusforskning inte någonting som prioriteras ute på våra lärosäten, och därför anser vi att det är helt nödvändigt att vi gör en speciell satsning på detta från politikens område. Vi menar att vi borde avsätta genom för att främja det här området. Ett annat område som regeringen har förbisett är arbetslivsforskningen. Regeringen lade ju ned men lovade att det skulle satsas på det här.