prot · GV0987 · 2008-04-02 00:00:00 — Då klarar man ut en hel del av den här problematiken. Jag återkommer till satsningen på miljöteknikexport. Jag tycker att den är bra, men jag förstår inte det logiska i att ni drar ned på möjligheterna genom att minska anslaget till . Du skulle kunna ge mig en förklaring till det, . I ditt anförande tog du också upp att du helst såg att det fanns någon form av skatteincitament för forskning och utveckling i småföretag. Det är jättebra. hade ett förslag om det. Vi har motionerat i den här frågan. Vi har tagit upp den år men inte fått något gehör. Om vi återkommer med en separat motion på det här området , får vi då ert stöd i den frågan? Man kan ha det som i eller andra europeiska länder. Det finns olika modeller för det här. 216 () replik: Det har varit ett förslag som länge har haft att vi måste se över vilka skatteincitament vi kan ha för forskning i mindre företag. Det är tydligen inte helt lätt att få till ett sådant system eller bestämma sig för vilket man ska ha. Det pågår ett arbete för att se över det här. Mina och förhoppningar är att vi kan få fram ett system som är bra och som gör konkurrenskraftigt på det här området. 217 () replik: Det är sent, men jag måste ändå ställa några frågor till . Det som fick mig att begära replik var när sade att regeringen gör stora insatser för kunskap. Vilka insatser är det? Ja, det är väl att dra ned på den kommunala vuxenutbildningen, att ta bort arbetsmarknadsutbildningen och att dra ned resurserna till Forska och väx för småföretag. Genom sänkta ersättningsnivåer ser man i stället till att den kortutbildade arbetskraften tvingas att ta vilket jobb som helst. Riktigt bekymrad blir jag när säger att det är regelverket som är problemet för konkurrensen och att det är en konkurrensnackdel. Men den stora konkurrensnackdelen måste ju ändå vara att vi har oseriösa arbetsgivare som anställer svart arbetskraft. Det måste ändå vara det absolut största problemet om vi vill uppnå konkurrensneutralitet, att det ska vara helt och rent. Jag vill gärna ha ett förtydligande från på det området och ett förtydligande om att hon tydligt är beredd att nu hjälpa byggbranschen, både byggarbetsgivarna och facket, med deras jobb, det som har skett i restaurangbranschen. 218 () replik: Det är ett känt faktum att skolresultaten i och på gymnasiet har sjunkit kraftigt . Inte minst har man sett att matematikresultaten har försämrats kraftigt. Utan goda matematikkunskaper är det svårt att bli ingenjör och få fram goda miljötekniklösningar. Man kan säga till exempel att om vi börjar från en riktigt tidig början är en läsa-skriva-räkna-garanti någonting vi har gjort för att sätta in insatser tidigt i skolan. Vi gör om gymnasiet för att skapa incitament för att fler ska klara sig, antingen genom att man går ett tydligt yrkesinriktat program eller genom att man får en riktig teoretisk utbildning där man också ges incitament att välja tuffa, fördjupande kurser. var det ju inte så att det var en fördel när man skulle in på högskolan att ha läst de sista kurserna i till exempel matematik. har vi gjort om systemet så att man får meritpoäng för att man ska satsa på att göra de svårare kurserna. Det här är bara några av de insatser som vi gör för att främja kunskap som kan gagna framkomsten av miljöteknik. När sade att jag skulle förtydliga någonting som hade med konkurrensneutralitet att göra hade jag lite svårt att uppfatta vad det var, men det är självklart så att det ska vara helt och rent på byggmarknaden. Det var ju vad sade själv, och jag kan inte annat än instämma i det. Det är så som konkurrens ska bedrivas, att alla följer spelreglerna. 219 () replik: Svaga resultat i skolan, vad är receptet mot det? Borde inte svaret vara mer utbildning, inte mindre utbildning? Men det ni har presterat är ju faktiskt mindre utbildning och färre chanser för människor att ta igen det man har missat av ett eller annat skäl. Det är en otroligt elitistisk syn när det gäller att se på både människor och deras förmåga och möjligheter att komma vidare eller starta om. Det minskar rörligheten på arbetsmarknaden. Det minskar möjligheten att ta nya jobb och att gå in i det nya. Varenda åtgärd som den här regeringen har vidtagit under har slagit mot en grupp, nämligen den grupp som har svag anknytning till arbetsmarknaden. De som har varit långtidsarbetslösa har blivit ännu fler, och det är inte de långtidsarbetslösa som har tagit sig ur arbetslösheten, tvärtom. De är fast, mer fast . Och det beror på denna elitistiska människosyn som gör att man inte är beredd att ge dem chansen, utan det är åt dem som redan har som ska varda givet. Det är det som är så upprörande med alliansens politik. Jag skulle uppskatta om jag också kunde få en försäkran att alliansen, med samma frenesi som barnen ska lära sig matte, kan driva en politik som också gör att det är okej att lära om och lära nytt. Får vi se mer vuxenutbildning? Får vi se arbetsmarknadsutbildning? Är det så att verkligheten börjar komma i kapp också den här regeringen? I en mening säger apropå miljöteknik att det kanske är så att om företagen vill ha samhällets stöd så ska de få det. Långt före regeringsskiftet var väldigt tydliga med att finns det något område där de behöver samhällets stöd och push för utveckling så är det just inom miljöteknikens område. Och först , efter det, börjar regeringen lyssna på det örat. 220 () replik: säger att regeringen gör fel och att vi skulle främja mindre utbildning i stället för mer. Vi är besjälade av att fler ska lyckas i den utbildning som de går. Det är väl helt tokigt att man ska gå och sedan gå efter det därför att man inte fick det stöd som man förtjänade att få då man gick i skolan. Det är där det stora problemet ligger , att ungdomar inte längre når resultat i den ordinarie utbildning som de har gått eller går. Det är mitt svar på den frågan. Sedan är det här inte en debatt om utbildningspolitik, utan det handlar om näringspolitik, så jag stoppar där. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Vissa energipolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2007/08:NU10 Vissa energipolitiska frågor. 221 (): Då ska vi, ackompanjerade av fiskmåsarnas strömmingsfest här utanför, debattera energipolitik eller bristen på energipolitik. När jag pratar med folk i allmänhet och i synnerhet personer som arbetar med energieffektiv verksamhet hör jag att de är mycket oroliga för framtiden. De är inte oroliga för att det är omöjligt att lösa energiförsörjningen. Nej, de är oroliga för att det inte finns några besked och inga långsiktiga spelregler. Det fanns planer redan från under förra mandatperioden, när vi socialdemokrater samarbetade med om energipolitik, om att med den utbyggnad vi hade i tankarna plus de effektiviseringar som är tänkta på de befintliga kärnkraftverken skulle vi enligt både min och nuvarande näringsministerns bedömning sannolikt få ett elöverskott . När jag berättar om det får jag svaret Nja, kan man lita på det? eller Det tror jag inte på. Allt detta misstroende utgör en stor fara för framtidstron och investeringarna. Orsaken är att regeringen har en mängd olika uppfattningar, och ingen vet vad den nuvarande regeringen vill göra efter 2010. Det är snart bara dit, och ingen vet som bekant vad som gäller. Ni som representerar regeringsunderlaget har sagt här i kammaren senast , och jag kan instämma i mycket av vad hon sade om långsiktiga spelregler här i talarstolen att det finns få områden där behovet av långsiktiga spelregler är så stort som i energipolitiken. Men det enda besked regeringen har lämnat om energipolitiken är att inga större beslut ska fattas . har snart halva mandatperioden gått, och ingen vet vad som egentligen ska hända efter 2010 eller vad regeringen vill göra efter 2010. Näringsministern bedömer att vi har ett elöverskott. håller presskonferens och anser att vi behöver bygga ytterligare fyra kärnkraftverk för att klara elförsörjningen. har, vad jag har hört, ingen officiell uppfattning, men visst talas det mycket om nya kärnkraftverk ute i landet. brukar hålla på den uppfattning där opinionen ligger för tillfället. har ni möjligheten. Jag ser att alla fyra regeringspartierna finns på talarlistan. Berätta vilka bedömningar ni gör och vad som ska gälla när borgarfreden upphör efter 2010! Vi behandlar här en rad motioner som bland annat handlar om förnybar energi. Intresset är stort, men många tvekar därför att de inte vet vad som ska gälla . Vi är världsledande på flera områden när det gäller förnybar energi men kan mycket snabbt tappa den positionen om marknaden tror att det ska byggas flera nya kärnkraftverk eller att andra än vi ska göra åtaganden. Självklart kan förvirringen bli stor, men vi har stora möjligheter att behålla vår tätposition. Vi har troligen bästa förutsättningar för att framställa förnybar energi. Vi har mycket vatten som ger vattenkraft. Vi har en mycket stor andel av skogar och kan använda skogsavfall som biobränsle. Vi har mark i träda som vi kan odla bioenergi på. På alla dessa områden har vi kommit ganska långt, men det finns en hel del mer att hämta framför allt från outnyttjad mark, den som ligger i träda. När det gäller vindkraften har vi mycket kvar att hämta. Vi ligger långt efter , och vad gäller vindkraftsutbyggnaden. Vi har kommit upp i en produktionskapacitet på . Vi har alltså långt kvar till den nivån. Vi har redovisat vår syn på dessa frågor i reservation 3 och reservation 7. När det gäller biobränslen är det tid att gå från ord till handling. Marknaden behöver smörjmedel för att få i gång pilotanläggningar för biobränslen. I vårt budgetalternativ har vi avsatt 1 miljard för utveckling av alternativa bränslen. Vad gäller vindkraften i behöver vi smörjmedel för att få i gång investeringarna ordenligt. Tillståndsprocessen är alldeles för trög. Vi behöver se över överklagandemöjligheterna, om det ska vara möjligt att överklaga i alla möjliga instanser, alltså utifrån både och . Det råder tydligen krav på detaljplaner även för vindkraft som sätts upp i skogsbygderna. När reglerna upprättades kunde man inte sätta upp vindkraftverk i skogen, men med dagens teknik bygger man vindkraftverk som är så stora att det är mycket möjligt att sätta upp dem där. En komplikation i det sammanhanget är att det på detaljplanelagt område inte finns någon jakträtt. Det har ganska stor betydelse vad gäller markägarnas vilja att upplåta mark för vindkraftverk. Vi har i vår reservation också sagt att det finns behov av ett branschprogram för vindkraften. Vi har i många leverantörer av detaljer till vindkraftverken, men vi har ingen samordning av dem. Vi har också ett stort kunnande, och där behöver vi ett branschprogram som gör att vi kan förbättra vår position på detta område. Det råder stor brist på vindkraftverk. Det gäller inte endast planerna, utan det fördröjer också utbyggnaden och därmed naturligtvis priset på dem. För tids vinnande ska jag inte gå längre i detta anförande. Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för att vinna tid yrkar jag alltså bifall endast till reservation 3 och reservation 7. 222 (): Jag ska försöka vara föredömligt kort, trots att vi behandlar en oerhört viktig fråga. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1. Givetvis står jag även bakom övriga reservationer från . Låt mig göra en kommentar. Klimatberedningen har lämnat sitt förslag. Det är beklagligt att vi inte kunde få ett enigt förslag, men det finns i Klimatberedningens förslag ändå en hel del ståndpunkter som beredningen är överens om. Det är gott nog. Regeringen har också lagt stor vikt vid att resultatet ska ligga fast vid bedömningen av en kommande proposition. Därför blir det mycket märkligt att utredningen redan i samband med presentationen havererar. Regeringen går nämligen ut och sågar den totalt och säger att den inte kan genomföras. Det är uppseendeväckande. För att vinna tid kapar jag av mitt anförande och går direkt in på de areala näringarnas möjligheter i energiomställningen. Om vi ska lyckas ställa om energisystemen på ett framgångsrikt sätt är vi beroende av att de svenska bioresurserna utvecklas på ett hållbart och effektivt sätt. Det finns inga hållbara argument för att vi ska invänta vad andra länder tänker göra i den här frågan eller invänta EU:s direktiv när de kommer. Hur ska vi använda de skogliga resurserna, och på vilket sätt kan åkergrödorna bidra till energiomställningen? Det borde regeringen ha någon idé om. Trots en ökad satsning på att använda åkergrödor som biobränsle bidrar åkermarken endast med energi motsvarande 1 . Enligt många bedömare skulle jordbruket kunna bidra med 1020 gånger mer om det fick de rätta förutsättningarna. Detta visar beräkningar av energiutbyte från åkergrödor utförda av . Från sida har vi framhållit behovet av en nationell strategi för hur bioenergin ska utvecklas. Det har vi gjort med tanke på en alltmer hårdnande konkurrens om de skogliga resurserna. Ska de användas till bränsle i våra pelletspannor? Ska vi såga upp dem för att bygga hus? Ska vi göra papper av dem? Eller ska vi använda dem till att utveckla alternativa energikällor? Marknaden väntar på någon form av besked om detta, och mot den bakgrunden behövs det alltså något slags strategi. Med detta tackar jag för ordet. 223 PER (): Till att börja med vill jag säga att jag självklart står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 2. Det är välkänt att klimatsystemet är utsatt för stor påverkan och på god väg att förändras. Elva av de tolv varmaste år som någonsin uppmätts har inträffat . Vi ser hur polarisarna i både och försvinner med oroväckande hastighet. Världens glaciärer smälter snabbt vilket kan hota dricksvattenförsörjningen för miljarder människor. Havsnivåerna stiger allt snabbare vilket kan tvinga hundratals miljoner människor att lämna sina hem och bli klimatflyktingar. Listan över klimatförändringarnas fruktansvärda konsekvenser kan göras lång. Det verkar nu finnas stor enighet i om att klimatproblemet är verkligt, vilket är glädjande. Det är inte länge sedan vi tvingades stå i talarstolen och försvara klimatproblemen mot klimatförnekare, som hävdade att problemen inte fanns. Både statsministern och miljöministern har vid många tillfällen uttalat att ska vara ett föregångsland när det gäller klimatomställningsarbetet. Från sida delar vi självfallet den målsättningen, men till skillnad från regeringen är vi också beredda att fatta de konkreta beslut som krävs för att verkligen ska gå före, att vi verkligen ska minska våra koldioxidutsläpp så kraftigt som behövs. samarbetade med den socialdemokratiska regeringen ökade ekonomin i . Det är just den utvecklingen vi visade att vi kunde genomföra, och vi kan genomföra den även . Det världen desperat behöver i dessa tider av svåra klimatförändringar är föregångsländer. Det räcker inte med prat om klimatpolitiken. Det har vi emellertid sett mycket lite av från regeringens sida tyvärr. Transporterna står för en stor del av klimatpåverkan. Transportsektorns klimatpåverkan fortsätter dessutom att öka, till skillnad från många andra sektorer. Det behövs konkreta åtgärder för att påskynda utvecklingen av moderna miljöbränslen och effektivare transporter. Vi har tidigare föreslagit kraftigt utökade anslag för att stödja pilotanläggningar och demonstrationsanläggningar för nya biodrivmedel. Tekniken för biomassaförgasning är till exempel inne i ett avgörande skede, och förgasningen av både svartlut och ved behöver demonstrationsanläggningar för att tekniken ska få ett genombrott. Tyvärr avvisades vårt förslag om satsning av regeringspartierna. I stället fick vi en liten rännil av satsning som inte alls är tillräcklig. Vi kan inte heller bara förlita oss på nästa generations biodrivmedel, utan vi måste vidta åtgärder . Om vi ska kunna lösa trafiksystemens klimatpåverkan måste vi få fram en mångfald av förnybara drivmedel. Här ser vi biogasen som en väldigt stor potential. Vi har i vår motion lagt fram ett antal förslag för att skynda på produktion, distribution och användning av biogas i . Vi föreslår att en utredning snabbt tillsätts för att föreslå konkreta åtgärder för att snabbt öka produktionen och användningen av biogas. Vi vill ha ett nationellt biogasprogram, där alla kommuner tar fram planer för produktion och distribution av biogas. Vi vill se ett ökat stöd till biogas, som bland annat bör innefatta investeringsbidrag för biogasanläggningar och ökad ersättning till producenter av råmaterial till rötning till biogas. Vi vill att man tillsätter ett biogassekretariat, som har till uppgift att i samarbete med kommuner och regioner skapa minst 100 storskaliga biogasfabriker i till 2015. Ett sådant sekretariat kan också tillsammans med genomföra riktade upphandlingar med ny teknik, så att det tas fram bättre biogasfabriker, biogasbilar och biogasbussar. Genom att genomföra de här många åtgärderna som vi föreslår på biogasområdet tror vi att man kan åstadkomma biogas , vilket är en kraftig ökning. Däremot anser vi att fossilgasen, till skillnad från biogasen, inte är någon uthållig energikälla. tar därför bestämt avstånd från en utbyggnad av naturgasnäten i . En sådan utbyggnad av naturgasen anser vi skulle tränga undan både biobränslen och vindkraft och därigenom göra det väldigt svårt att uppnå de svenska klimatmålen. Vi anser också att nya gasledningar hotar den satsning på biogas som vi i stället vill se och generellt försvårar utvecklingen av ett hållbart energisystem. När det gäller naturgasen är regeringens tystnad närmast monumental. Det skulle behövas tydligare signaler om vad regeringen egentligen vill göra med naturgasen i . Vi anser att har unikt goda möjligheter och förutsättningar för att skapa ett energisystem som helt baserar sig på förnybara energikällor. En sådan energikälla är vindkraften, och möjligheterna att öka produktionen av vindkraftsel i är mycket stora. Vindkraften är tillsammans med solkraften den mest miljövänliga energikälla som finns tillgänglig . För att en stark utbyggnad av vindkraften ska bli möjlig behöver man vidta ett antal åtgärder. Det finns ett stort behov av att förenkla och påskynda tillståndsprocessen och att se över stödet till vindkraften och hur det är utformat. har som enda parti i föreslagit att vi ska införa ett fastprissystem för vind- och solel. Det är väldigt tydligt i att man har sådana fastprissystem i alla länder där den förnybara energin växer snabbt . Det gäller till exempel och . måste lära sig av det här och införa ett liknande system även här. Vi tror också att man kan genomföra snabbare åtgärder, som att genomföra förstärkningar av elnätet för att möjliggöra en kraftig utbyggnad av vindkraftsproduktionen i hela landet. Vi föreslår i vår motion att regeringen ger i uppdrag att anpassa elnätet för en stark utveckling och utbyggnad av vindkraften. Dessutom anser vi att bör ändra sin praxis, så att man underlättar för ökad anslutning till vindkraft i det redan befintliga nätet och att ska få i uppdrag att ta fram en plan för hur miljövänlig reglerförmåga kan byggas upp för att möta de behov som uppstår i en kraftigt ökad produktion av vindkraftsel. Även solenergins stora potential när det gäller energiförsörjningen och omställningen av energisystemet måste tillvaratas. Vi har tidigare föreslagit ökade medel för att främja både solcellsteknik och solvärme i . Men detta har tyvärr avslagits av regeringspartierna. ligger långt framme när det gäller teknikutvecklingen på solcellsområdet, och det är viktigt både för klimatet och för en miljövänlig tillväxt att ökar stödet, så att man får en storskalig etablering av solcellstekniken. Investeringsstöd till solceller på offentliga byggnader har enligt min uppfattning betytt väldigt mycket för utvecklingen av solel i . Vi tycker också att statsmakterna mer aktivt ska främja de näringspolitiska förutsättningarna för forskning, produktion och lagring av solenergi som ett led i kampen mot klimatförändringarna och miljöförstöringen. Av den anledningen har vi också stött en moderat motion, N214, som går ut på samma sak. Vi hade hoppats på att regeringspartierna skulle stödja den också, men så blev tydligen inte fallet. Avslutningsvis, herr talman, går politik på energiområdet ut på att ska vara en verklig föregångare på klimatområdet, inte bara i ord utan i handling. Med politik får vi ett energisystem som baseras helt på förnybara energikällor. Vi har där en kraftig utbyggnad av vindkraften, som vi ser i många andra länder. Vi har där en kraftig utveckling inom solenergin och effektiviseringen på energiområdet. 224 (): Som någon har sagt här tidigare är timmen sen. Det är lite förundrande att jag alltid står här uppe och talar väldigt sent om kvällarna sedan jag kom till näringsutskottet. Jag vet inte om det är någon tradition att man ska lägga näringsutskottets debatter så här . Det stimulerar kanske inte till den allra friskaste idédebatten i den här sena timmen, men jag ska försöka så gott jag kan att hålla mig så kortfattad som möjligt. Inledningsvis yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. Energin får en alltmer central roll i vårt samhälles utveckling. De gamla energikällorna, som vi har använt för vår välståndsutveckling, är inte oändliga utan måste ersättas med nya. Utvecklingen i , och kräver enorma nya energimängder. Ovanpå detta finns hotet om att vår miljö och vårt klimat försämras om vi inte hittar energiformer som gör att vi kan både leva och utvecklas på vår jord. Det har blivit tydligt för alla att vårt klimat håller på att förändras och att vi alla måste hjälpas åt för att komma till rätta med det problemet. En central del i arbetet mot klimathotet är just vår energipolitik. Det handlar om den energi vår industri behöver och som vi använder för att köra våra fordon och värma våra hus och för alla de olika apparater vi har i hemmet, så att de fungerar. Därför är en minskning av utsläppen från energianvändning, inte minst inom transportsektorn, en avgörande utmaning för energi- och klimatpolitiken. Användandet av fossila energislag måste minska, vilket bland annat innebär en övergång från fossila till förnybara drivmedel vid transporter. har mycket goda förutsättningar för produktion och användning av förnybar energi i form av biobränslen, vilka svarar för en betydande del av den totala energitillförseln i . Inom transportsektorn står bioenergin dock fortfarande endast för en liten del av energianvändningen. Inom ramen för det europeiska samarbetet har vidtagits en rad åtgärder i syfte att öka användningen av biobränslen såväl generellt som inom transportsektorn. I det förslag till direktiv om främjande av förnybara energikällor som presenterade föreslås dels en fördelning av det övergripande målet om förnybar energi i EU mellan de olika medlemsstaterna, dels ett bindande mål för andelen förnybar energi i transportsektorn om . Vi ser det som angeläget att EU:s medlemsländer tar ett gemensamt ansvar för att klara klimatutmaningen och menar att ska ha en framträdande roll i processen, vilket också statsministern har poängterat vid ett flertal tillfällen. Men, herr talman, diskussionerna kring alternativa drivmedel förs ofta med förnybara bränslen som enda utgångspunkt. Det verkar ibland som att det är utvecklingen av förnybara energiformer som i sig själv är målet, och inte att lindra den klimatpåverkan som transportsektorn orsakar. Utgångspunkten för diskussionen måste naturligtvis vara att vi ska minska transportsektorns negativa klimatpåverkan på ett snabbt, billigt och effektivt sätt. Vi har generellt, om man jämför med andra europeiska länder, ett gott utgångsläge i för de förändringar i energianvändning som måste ske. Vi har en förhållandevis stor koldioxidneutral energikonsumtion, både inom industrin och inom bostadssektorn, mycket tack vare att vi tidigare byggde ut vattenkraften och framför allt kärnkraften.