prot · GV0994 · 2008-04-11 00:00:00 — Man efterfrågar att alla taxameterföreskrifter samlas i en central databas som administreras av . Det handlar om förändringar av skattedeklarationen och så vidare. Det finns ett antal förslag som taxibranschen själv ansvarar för. En del återkommer i det underlag som och kommer att lämna till regeringen , och andra arbetar vi vidare med i departementet för att komma åt den svarta delen i taxibranschen tillsammans med taxibranschen. Vi vill minska den ekonomiska brottsligheten. Det är så vi tydligt och konkret arbetar. Det handlar om andra förslag, befintlig lagstiftning och andra arbetssätt som kan stärka möjligheterna att komma åt taxifusket. Fokus i interpellantens frågeställning låg på tömningscentralerna eller redovisningscentralerna. Mitt svar är att jag inte ser det som ett svar på hur vi kan minska fusket i taxibranschen. 66 (): Det är naturligtvis inte det enda förslaget som jag har förespråkat heller, men det är ett av de medel som statsrådet har på sitt område att kunna reglera. Det är därför jag också har tagit upp det i det här sammanhanget. Självklart är polisresurser viktiga för att klara det här. Det finns andra saker som man förmodligen också behöver göra enklare skattedeklarationer med mera men det är inte statsrådet som ansvarar för detta, och därför har jag valt att ställa frågor om de saker som statsrådet ansvarar för i den här interpellationen. Med en dåres envishet hävdar att det enkla sättet är att slå av taxametern. Ja, det är sant. Det är riktigt sant. Det är det enklaste sättet. Men problemet är att kassaregister som är riggade och taxametrar som inte läses av och som man inte kan fuska med har inneburit att vi som vanliga konsumenter kan tro att vi har gjort en korrekt affär, och sedan visar det sig att den i verkligheten är svart som natten. Det är ju det som är problemet. Jag är helt övertygad om att det alltid på marginalen kommer att finnas sådana som åker taxi och betalar svarta pengar rent av, men då vet de i alla fall att det är svarta pengar. Det gör inte saken bättre, men det gör i alla fall att man åtminstone är medveten om det. Det är man inte alltid som det ser ut . Det är ju branschen som kräver det här. Det är inte bara jag. hänvisade bland annat till . Även de har i sitt remissvar sagt att detta är någonting som man gärna ser som en lösning för taxibranschen. Men uppenbarligen är det så att inte är intresserad av att lösa de här problemen på ett sätt som är bra för hela taxibranschen. 67 Statsrådet (): Jag tror att det är oerhört viktigt att vi har en gemensam syn i den grundläggande fråga som lyfter fram här. Det gäller att hitta och skapa möjligheter för att ta bort eller åtminstone minska fusket undan för undan inom taxibranschen. Det är ett arbete som pågår . Det pågår tillsammans med och med uppdrag till , och det pågår i allra högsta grad i dialog med taxibranschen för att här skapa förutsättningar där det också delvis är olika departement som är ansvariga. Inte desto mindre är det oerhört viktigt att vi tillsammans med branschen ser vem som gör vad och att också naturligtvis har ett eget ansvar och intresse av att göra en självsanering här. Det arbetet kommer att fortgå. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:495 om och framtid 68 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka tydligheten kring regeringens syften och långsiktiga planering mot bakgrund av det förändringsarbete som pågår inom de statliga transportverken. Som beskriver i sin interpellation pågår flera olika aktiviteter som syftar till att förtydliga ansvarsfördelningen och effektivisera verksamheten inom transportområdet. Det har sin bakgrund både i regeringens allmänna syn på förvaltningspolitiken och i de behov som jag har identifierat på transportområdet. Regeringens mål för svensk statsförvaltning är att den ska vara rättssäker, effektiv och medborgarorienterad. Detta ska uppnås genom att utveckla styrningen samt ledningen och organiseringen. I det ingår också att säkerställa att alla myndigheter systematiskt och kontinuerligt bidrar till förvaltningens verksamhetsutveckling. Regeringen vill att förvaltningsstrukturen blir tydligare och mer överskådlig för att förenkla för medborgare och företag. Det ska bland annat åstadkommas med ett minskat antal myndigheter. Vi ska koncentrera på statens kärnuppgifter och dra en tydligare gräns mellan förvaltning, politik och marknad. Det civila samhället ska få en större roll. I det syftet tillsatte regeringen som fått uppdraget att se över den centrala statsförvaltningens uppgifter och organisation. Jag har tagit initiativ till ett antal genomlysningar som berör merparten av myndigheterna på transportområdet, allt i syfte att skapa en effektivare organisation för verksamheten och det offentliga åtagandet. Det pågår nu arbete med att bereda eller genomföra en del av de förslag som lagts fram. Regeringen avser till exempel att fatta beslut om tilläggsdirektiv till , vilket omvandlar utredningen till en organisationskommitté med uppgift att inrätta en samlad trafikinspektion . Regeringen har även för avsikt att lämna en proposition till som behandlar organisationsformen för och produktions- och konsultverksamheter, liksom verksamhet. I arbetet med den infrastrukturproposition som också kommer att läggas fram har jag uppmärksammat flera verksamheter och områden som jag anser behöver utvecklas. Det viktigaste handlar om att utveckla det trafikslagsövergripande synsättet, vilket många remissinstanser också påpekat. Transportlösningar omfattar ofta flera färdmedel både för gods- och persontransporter. Ett kundorienterat synsätt bör därför bygga på hur hela resan eller transporten kan bli så bra som möjligt ur såväl effektivitets- som hållbarhetsperspektiv. Därför kommer jag att ägna särskild uppmärksamhet åt hur vi ska åstadkomma lösningar som innefattar flera transportslag och kopplingar dem emellan. Analysen av denna och andra frågeställningar behöver fördjupas i det fortsatta arbetet, som detta inte får hindra oss att göra de nödvändiga justeringar i arbetsform som krävs för att få bästa nytta med samhällets resurser. Det är naturligt att det ställs frågor om transportsektorns och trafikverkens framtida struktur, nu när flera organisationsförändringar planeras. För att kunna svara på de frågorna krävs det en god analys både av verksamheten i sig och av vilka lösningar, organisatoriska eller andra, som krävs för att stödja verksamheten. Jag har därför för avsikt att genomlysa och analysera transportsektorns och trafikverkens uppdrag och verksamheter. Syftet är att få den analys och därmed också de förslag till förändringar som krävs. 69 (): Jag tackar för svaret. I finns det två välorganiserade trafikverk, och . Därtill kommer lokaliseringen av Järnvägsstyrelsen och Vägtrafikinspektionen. Tillsammans skapar det här ett administrativt kommunikationscentrum för hela . Av bland annat regionalpolitiska skäl bottnande i en fast politisk vilja har detta successivt byggts upp . Utvecklingen har blivit möjlig genom regeringar som drivit en långsiktig och konsekvent linje. Men var står denna regering? pågår en omfattande förändringsprocess. och ska bolagiseras. Många betraktar det som första steget mot en privatisering. Om det blir resultatet är risken uppenbar att staten tappar kontroll över prisbilden inom dessa delar av anläggningsbranschen. I sin tur öppnar det för prishöjningar. Notan får skattebetalarna stå för, medan privata anläggningsbolag kan hugga för sig. förbereds inrättandet av den nya transportinspektionen. Arbetsuppgifter som utförs inom de nuvarande verken och transportinspektionerna försvinner in i den nya statliga myndigheten. Om detta verkligen leder till besparingar är i högsta grad osäkert. Risken är också uppenbar att arbetstillfällen och kompetens successivt försvinner från . Kraften i de ursprungliga lokaliseringarna riskerar att förminskas. Dessutom har utredaren på vaga grunder föreslagit att den nya myndigheten ska förläggas till . Allt fler frågar sig varför. På denna punkt har infrastrukturminister möjlighet att visa regionalpolitisk styrka. Att förlägga den nya myndigheten till vore att ge trovärdighet åt tanken att satsa på skogslän. I finns en mycket stark kompetens som kan bära upp den nya myndigheten. I regleringsbrevet för och ges direktiv om administrativa sammanslagningar. Är det här början på en sammanslagning av båda trafikverken? Spekulationerna pågår, och energi går åt till fel saker. har talat om att inrättandet av den nya transportinspektionen är steg 1. Vad är då steg 2? Det finns många som vill ha svar på den frågan. Jag ifrågasätter starkt det rimliga i det som sker. Troligtvis leder det till varken besparingar, högre kompetens eller skärpt kvalitet. Resultatet kan bli långvarigt verkande storskalighetsnackdelar. När allt detta ska summeras är risken stor att domen blir att det som skulle bli effektivare blev förändringar för förändringarnas egen skull. Och slutnotan blev högre; det kostade mer pengar. Vem har efterfrågat dessa förändringar? Järnvägsstyrelsens remissvar över delbetänkandet Transportinspektionen en myndighet för all trafik är rätt så talande. Där sägs: Utredaren har av regeringen getts utgångspunkten att en trafikövergripande trafikinspektionsorganisation ska bildas. Järnvägsstyrelsen lämnar därför inga synpunkter på detta, men kan konstatera att inte heller denna utredning har visat vilka effektiviseringsvinster som kan uppnås. Är det förändringar för deras egen skull som pågår? När många med mycket specialiserade verksamheter som egentligen är svåra att samordna ska samordnas, och det i sin tur blandas med bolagiseringar och eventuell privatisering, riskerar fungerande verksamheter att trasas sönder. I sitt svar säger ministern att analyser och genomlysningar ska göras. Människor upplever att kvaliteten och långsiktigheten hotas. Vet man vad man sysslar med på den här punkten? Och hur är det med lokaliseringarna? Ligger de långsiktigt fast? 70 (): Jag vill börja med att framföra att jag anser att det är viktigt att se över verksamheter och hitta förbättrings- och effektiviseringspotentialer. Att stå still eller bli statisk leder inte utvecklingen framåt. Jag anser också att det är av stor vikt att vi försöker minska antalet myndigheter i den utsträckning det är möjligt. Minst lika viktigt är dock att fokusera än mer på kärnverksamheterna och på det offentliga uppdraget. Vi måste även bli tydligare gentemot medborgare, företagare och andra. Politikerna ska sätta upp ramar och regelverk, men enligt min mening ska vi inte detaljstyra. Så till frågan om transportsektorn. Jag tycker att infrastrukturministern gett oss tydliga svar på vad som avses när det gäller översynen av transportsektorn. Den översyn och genomlysning som pågår inom transportsektorn är viktig, nödvändig och efterfrågad. Självklart måste arbetet med översynen ske på ett sådant sätt att det inte underbygger spekulationer med mera. Där har de statliga verk som omfattas av översynen också ett ansvar gentemot samhället och sina anställda. Översynen ställer ett tydligt krav på ledarskap och vilja dels hos ledande politiker, dels hos de olika verkens ledningar. Jag anser att även och oppositionen har ett visst ansvar för detta. Särskilt då det gäller transportsektorn står vi inför nya utmaningar för att kunna möta de behov som finns, som det måste ske utifrån miljö- och klimathänsyn, samt de behov vi ser . Det kräver ett utökat samarbete mellan de olika transportslagen på ett helt annat sätt än och tidigare. Vi måste effektivisera myndigheterna för att skapa ett säkert och miljövänligt transportsystem. Jag tycker att det är bra att det nu genomförs genomgående analyser så att vi får bra underlag inför de förändringar som kommer att vara nödvändiga att genomföra och inför den kommande infrastrukturpropositionen. Alliansen arbetar hårt och målinriktat för att återupprätta infrastruktursektorns trovärdighet av luftslott och tomma löften från den förra regeringen. tog upp Järnvägsstyrelsens remissvar beträffande transportinspektionen, men han tog inte upp remissvaret från Vägtrafikinspektionen. De anser nämligen att regeringen skyndsamt bör utreda och besluta om den diskuterade förändringen och myndighetsstrukturen inom transportområdet en planeringsmyndighet, en inspektionsmyndighet och någon eller några infrastrukturförvaltare. Med en sådan struktur uppnås en tydlig ansvarsfördelning mellan berörda myndigheter. 71 (): Jag måste säga att jag har helt andra krav på tydlighet än vad verkar ha. Jag tycker inte att det finns så mycket av tydlighet i detta. Just tydlighet är en viktig ingrediens, kanske tillsammans med ödmjukhet, när man åtar sig den typen av gigantisk omorganisation som det innebär att fullfölja de planer som vi tycker oss skönja. Jag säger tycker oss skönja eftersom vi inte får några tydliga besked och därför inte riktigt kan veta hur det blir. Det är viktigt att man lämnar så tydliga besked som möjligt, inte bara för myndigheternas och deras personals skull utan också beroende på att vi står inför en ganska tung höst av propositioner som berör hela denna sektor och som dessa myndigheter sedan förväntas effektuera. Därför är det viktigt att veta vad som gäller. Tydlighet och analys, som det talas om i interpellationssvaret, är inte något som den nuvarande regeringen direkt gjort sig känd för. Tvärtom har man ofta börjat med att besluta om något, ofta dessutom hafsigt och slarvigt, och sedan försökt hitta olika skäl för att kunna motivera de förändringar man gjort. blir det så pass mycket fel att man behöver backa. har vi sett regeringen backa ett flertal gånger. Det är viktigt att i detta sammanhang ödmjukt närma sig frågan och se till att det finns en tydlighet om vad som gäller, vad målet är, vad syftet är. Dessutom tror jag att lokaliseringsfrågan är väldigt viktig, inte minst för den landsända som vi nu talar om, i det här fallet alltså och . Det handlar ju också om människors vardag och liv, vilket betyder oerhört mycket. Jag tror inte att man ska underskatta det och säga att det är en sekundär fråga. Vi skulle gärna vilja veta vad som gäller. Infrastrukturministern har chansen att i kommande inlägg berätta för oss vad hon tänker sig ska gälla . Hur ser det ut? Är det ett gigantiskt infrastrukturverk vi ser framför oss? Eller handlar det om en uppstyckning och privatisering, vilket man kan befara utifrån en del av de svar som vi tidigare fått. Jag tror att det för den politiska processen vore bra att få veta det, särskilt med tanke på de infrastrukturpropositioner som vi har att behandla i trafikutskottet men också med tanke på de människor som förväntas göra jobbet i verken. Även för dem är det viktigt att få veta vad som gäller. Jag har tidigare jobbat fackligt inom den privata tjänstesektorn och sett ett antal omorganisationer i privata företag. Min erfarenhet är att det absolut värsta som kan hända en verksamhet är att det hela blir otydligt, att man inte får besked, att det smyger sig in en osäkerhet om vad som gäller. Då kommer det, precis som säger, att användas mycket energi på fel saker, vilket är det sista vi behöver inför de utmaningar vi har i fråga om omläggningen av vårt transportsystem till ett mer klimatsmart system. De myndigheter som berörs har ju en central roll i transportsystemet, och därför vore det, infrastrukturministern, väldigt välgörande både för den politiska process vi har framför oss och kanske framför allt för de människor som jobbar i dessa verk och förväntas förverkliga de beslut som vi fattar att få veta vad som gäller. Det vore även välgörande för den landsända det handlar om, i detta fall och , att få klara och tydliga besked. Vad är det som gäller? Vilken tidsplan ser ministern framför sig? Är det före mandatperiodens slut som de gigantiska förändringarna ska vara genomförda, eller ska de ske eller en tioårsperiod? Vad är det som gäller, ? 72 Statsrådet (): har fått svar på sin interpellation och de frågor som ställdes. Jag blir dock lite fundersam över vad frågeställningen egentligen gäller eftersom nu fokuserar på och försvaret av att myndigheter som en gång blivit fastställda i sin struktur tydligen för alltid ska så förbli, utan att förändras. Jag vet inte om ändrat sin frågeställning. Jag tror att det är viktigt, med tanke på fråga, att vara tydlig. Regeringen har varit oerhört tydlig i det här arbetet. Det började egentligen med att den tidigare regeringen, på beställning av , tog initiativ till att tillsätta en utredning om en samlad trafikinspektion. De argument som då framfördes var att alla fyra transportslagens inspektioner tydligare måste samverka. Den utredningen var alltså utgångspunkten, och jag utgår från att regeringen var seriös när den tillsattes. Regeringen har en tydlig förvaltningspolitik. Det kan man läsa i den senaste budgetpropositionen. Det råder ingen otydlighet vad gäller de uppdrag som getts till utredarna. Det går att utläsa ur de tydliga kommittédirektiven. Utredarens betänkande remitteras därefter och lämnas till regeringen. Att det därefter i själva beredningsprocessen kan uppfattas en oro och en otydlighet ligger i sakens natur när man går vidare med ett underlag som bygger också på remissinstansernas synpunkter. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppgift att förbereda och genomföra bildandet av en trafikinspektionsorganisation. Det är mycket tydligt. Utredaren ska genomföra detta i två etapper, en analys- och en genomförandefas. överlämnades utredningens delbetänkande, Transportinspektionen En myndighet för all trafik, som avslutar den första etappen. Den innehåller analyser och förslag till vilka verksamheter som ska föras över till den nya myndigheten. Dess ansvarsområde är arbetet inom internationella organisationer och EU, finansieringsformer och lokalisering. Utredaren har också i det sammanhanget föreslagit som lokaliseringsort för huvudkontoret och argumenterat för det. Delbetänkandet har sedan remissbehandlats, och vi har erhållit synpunkter på betänkandet. ska utredaren återigen redovisa erforderliga författningsförändringar. Under den andra etappen ska åtgärder genomföras som krävs för att den nya myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . Dessutom har regeringen för avsikt att lämna propositioner avseende en ny verksamhet för , , Projektering, och . 73 (): säger någonting i stil med att hon undrar om jag angående lokaliseringarna tror att allting är givet för alltid och om jag har ändrat min frågeställning. Det här är min interpellation. Den ser ut så här. Först tar jag upp direktiven i regleringsbrevet om att man ska förbereda en sammanslagning av de administrativa enheterna inom och . Är detta början på att slå ihop verken? Den andra punkten jag tar upp är bolagiseringen av och , som tolkas som en privatiseringsprocess. Tänker ni gå vidare med privatiseringsförslag? Den tredje punkten i sammanhanget är hållfastheten i redan gjorda lokaliseringar. Hur blir det med det? Är det , eller kommer vi att få se en successiv urgröpning? Den fjärde punkten är steg 2. Ministern säger att Trafikinspektionen är steg 1, men vad är steg 2? Så frågar man ute i verksamheten. Den femte punkten är att vi har kvalitetsmässigt kompetenta och fungerande organisationer inom och . Därför är man förvånad över tankarna kring sammanslagningar. Går de att genomföra, och vad blir resultatet? Man efterfrågar en ökad tydlighet i dessa sammanhang. Allt det här finns med. Jag har inte ändrat en enda punkt i mina frågeställningar. I den utredning som har gjorts om Trafikinspektionen skriver utredaren själv så här: Sammantaget kan vi konstatera att argumenten för en långt gående organisatorisk integrering av verksamheten för de fyra trafikslagen är svaga. Detta skriver utredaren själv: är svaga. En betydande del av verksamheten inom Transportinspektionen kommer därför att utföras i avdelningar som är separata för respektive trafikslag. Detta skriver också utredaren. Till och med utredaren ger här belägg för hela den argumentation jag har och som har framförts av professionen. Dessa avdelningar kommer att ledas av chefer som för respektive trafikslag kan företräda myndigheten i de internationella grupper där myndigheten ska vara representerad. Det som kommer att hända är bara att man på de nuvarande inspektionerna skapar en ny överbyggnad. Det här leder förmodligen till ökade kostnader, och . Det är er effektivisering. Sedan säger man att jag och oppositionen ska ta ansvar. Det är också att ta ansvar att peka på svagheterna i det ni håller på med, så att ni får chansen att skärpa upp er innan ni kommer med slutliga förslag. Det är också ett sätt att ta ansvar. Ett sätt att ta ansvar är också att lyssna på företrädare för verksamheten, på deras oro, på de frågor som ställs av dem som är professionella i detta sammanhang och har viss vana av att jobba med frågorna. Det är ett ansvar som jag tycker är väldigt viktigt. Jag har några frågor till. Varför ska inspektioner som har olika finansieringsskäl, vilket gör det omöjligt att föra ekonomiska medel mellan transportslagen, slås samman? Är det så att regeringen faller undan för en kampanj från byggindustrin, från , och , när man nu vill bolagisera och ? Är nästa steg privatisering och en prispress uppåt? Hur är det? Kommer ni att acceptera en urgröpning av jobb i eller inte? 74 (): Jag har också rätt vittomfattande erfarenheter från i min profession, utbildning och forskning. Jag tänker inte gå in på mer det. Jag förstår inte hur Socialdemokraterna har tänkt sig att lösa de nya utmaningar inom transportsektorn som inte bara står för dörren, utan faktiskt är här . Vi måste sluta tänka i stuprör. Det fungerar inte om varje trafikslag tänker för sig självt: väg för sig, järnväg för sig, sjöfart för sig och luftfart för sig. Allting är ett integrerat system, där vi måste samverka. Resandet och transporterna består oftast av en kombination av flera olika transportslag. Statiska strukturer fungerar inte. Självklart måste det finnas ett visst tidsperspektiv. Det går inte att omorganisera . Det är inte det som är tanken. Men transportsektorn står tydligt inför nya utmaningar för framtiden. Vi har ett gigantiskt behov av att ta klimat- och miljöhänsyn. Det är nödvändigt med översyn och förändringar. Det får man inte vara rädd för. Det går med översyn och förändringar att förbättra och skapa nya och bättre organisationer, som kan ta till vara inte bara ekonomiska effektiviseringar, utan även effektiviseringar som leder till ett totalt samhällsekonomiskt resultat som är bra. Miljöfaktorn har också ett pris på sig, inte bara själva organisationen. 75 (): Jag tror att det är viktigt att vi i det här tidiga stadiet har en ordentlig diskussion och en kritisk analys av vad som pågår. De utmaningar vi har framför oss kan inte lösas via omorganisationer och förändringar av verken. Det tror jag inte heller att tror. Dessutom pågår förändringar . Jag vet inte vilken närhet till har , men den information jag har är att det pågår väldigt mycket gemensamt arbete, till exempel med , för att hitta de gemensamma lösningarna i trafiken. Man ska inte tro att det inte sker någonting utan dessa gigantiska omorganisationsplaner som regeringen nu har, för det gör det. Det kanske inte är tillräckligt, men det är det vi efterlyser. Vad är syftet? Ser en infrastruktur framför sig, ja eller nej? Ser privatiseringar av hela eller delar av verksamheten framför sig, ja eller nej? Ser en omlokalisering av myndigheterna framför sig, ja eller nej? Det var ganska konkreta och enkla frågor att svara på. Den här regeringen har gjort sig känd för att skjuta först och fråga sedan. Då blir det ibland hafsigt och slarvigt. Det här är alldeles för viktigt för att göras hafsigt och slarvigt. Det är väldigt viktigt att ha tydliga mål framför sig och framför allt att vi får tydliga besked från regeringen. Jag tycker tyvärr inte vi får det.