prot · GW0935 · 2008-11-25 00:00:00 — Därför vill jag fråga var arbetsgivaransvaret finns i det här sammanhanget om det skulle bli så att Viskananstalten läggs ned. Det kan ju inte bara vara privata arbetsgivare som ska ta ansvar. Det här är en aspekt som jag tycker ska finnas med, men det är inte huvudspåret. Jag anser fortfarande att Viskan är den största anstalten med den högsta kvaliteten och den bästa beläggningen. Regionchefen har gjort en gedigen utredning och en tydlig bedömning av att detta är den enhet som man ska satsa på i regionen bland de öppna enheterna. Jag hoppas verkligen att justitieministern noga följer ärendet och ser till att det blir sakligt hanterat framöver. 21 (m): Jag kan försäkra interpellanten att jag följer ärendet noga. som regeringen ska hantera Socialdemokraternas eftersatta underhåll för det här har pågått måste vi utveckla innehållet i verksamheten. Resultaten är ju långtifrån dem som önskar. Det är alldeles för många som återfaller i brott generellt. Det gör att vi måste arbeta med innehållet också. Vi måste därför å ena sidan arbeta med mycket omfattande investeringar för att vi ska få en anstaltsstandard som är bra och fungerar, å andra sidan ha resurser kvar för att utveckla verksamheten. Vi måste få fler i utbildning, få fler i arbete och ge fler möjlighet till behandling för olika typer av problem som kan vara ett skäl till eller en effekt av kriminaliteten. Vi måste se till att vi får en effektiv och bra organisation. Det är också därför vi har gett uppdraget till . Jag tror inte att vi behöver säga mer om alla fördelar som Viskan erbjuder, för gör det mycket bra. Låt mig bara säga att i ett centralt ansvarsperspektiv är just detta med den stabila och erfarna personalen någonting som talar till en orts fördel. När det gäller Kriminalvården är det oerhört betydelsefullt att ha en stabil och bra personal. Det är någonting som också värdesätts. Men måste se till helheten. Därför kan man inte lova den ena eller den andra anstalten något. På många mindre enheter som ligger på lite mindre orter finns just fördelen med personalen. Men det är många aspekter som måste vägas samman. Det eftersatta underhållet gör att kostnaderna blir stora för att hantera det hela. Jag har som sagt inga upplysningar om enskilda anstalter, och jag kommer inte heller att ha några synpunkter på detta i det här skedet. Jag utgår ifrån att det är fakta som ska ligga till grund för den bedömning och den redovisning som gör om det framtida behovet vad gäller investeringar och förändringar i Kriminalvårdens organisation. Jag vill också säga att till skillnad från en del industrier, som interpellanten nämnde, ökar vi inom rättsväsendet antalet anställda. Den satsning som alliansregeringen gör innebär att fler får en möjlighet att bidra till ett starkare rättsväsende, vilket är alldeles nödvändigt, viktigt och bra. I den meningen tar vi naturligtvis vårt ansvar. Men det ska också sägas att verksamheten i första hand är till för de intagna och för samhället rent allmänt. När vi gör den framtida organisationen och planerar för investeringar måste vi se både till nya regler för utslussning och annat och till verksamhetskvaliteter som närhet till boendeort och mycket annat. Det är en komplex verksamhet och en komplex uppgift som har. Men jag har lyssnat på argument. Det är alldeles uppenbart att han är bekymrad. Det besked jag kan ge är att jag noga följer det arbete som pågår och väntar på att få ett sammantaget resultat innan jag fäller ett avgörande. 22 HANS (): Allt det som justitieministern säger nu om att det är viktigt att se till kvaliteten i verksamheten och förbättra resultaten känns oerhört rätt för Viskans del. Man har bra utbildningsplatser, och man har i många sammanhang framhållits som ett föredöme när det gäller verksamhet riktad mot den som döms för sexualbrott eller relationsrelaterade brott. Viskan ligger inte på en stor ort, och det kan faktiskt vara en fördel i vissa sammanhang. Det finns kommunikationer, men de är inte alltför lätt tillgängliga. Har någon dömts för relationsrelaterade brott kan det vara en fördel för den part i familjen som har blivit utsatt för våldet att man inte finns alldeles intill och lättåtkomligt. Jag hoppas att den här debatten har gjort att ministern har fått upp ögonen ytterligare för den här situationen. Jag hoppas verkligen att ministern noga följer detta så att det blir sakligt hanterat framöver. Tittar man på de långsiktiga effekterna och bortser från kortsiktiga investeringskostnader är jag övertygad om att Viskananstalten är den öppna anstalt i Region som är väl värd att satsa på . Gör man en sammanhållen ekonomisk bedömning och en sammanhållen bedömning för att få goda resultat och kvalitet i Kriminalvården är det rätt att satsa på Viskananstalten. 23 (m): Jag ska bara säga något kort eftersom jag tycker att jag har varit tydlig. Det är viktigt att vi får ett bra underlag när det gäller framtiden för Kriminalvårdens olika anstalter. Det uppdrag som regeringen har gett till är otroligt centralt. Det handlar om brister som har tillkommit under en följd av år som trycket på anstalterna ökar. Det handlar också om de förändringar i kriminalpolitiken som har genomförts . Det är en komplex bild. Jag tycker att det är viktigt att framhålla att Viskan är bra, men att det också finns många andra enheter. Den helhetsbedömning som måste göras vill jag i första hand att myndigheten ska göra. Men det är klart att jag kommer att följa den här diskussionen och se vart den leder framöver. Jag vill tacka för den här diskussionen. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellationerna 2008/09:57 och 87 om skolpeng och danskt riskkapital 24 Utbildningsminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att förhindra att fristående skolor som byggts upp med skattemedel betraktas som en handelsvara genom att exempelvis säljas till ett investmentbolag, vad jag avser att göra för att skapa ett tydligare regelverk vid försäljning av fristående skolor samt om jag är beredd att ta initiativ till att utreda frågan om en juridisk person som fått tillstånd att starta och driva en fristående skola utan vidare ska kunna överlåta eller sälja verksamheten utan att affären först prövats av beviljande myndighet. har frågat mig om jag vidhåller mitt tidigare ställningstagande att den som vill tjäna pengar inte göre sig besvär att starta en friskola och om det är rätt att pengar delas ut till aktieägare. Jag svarar på båda interpellanternas frågor i ett sammanhang eftersom de berör samma ämne. Fristående skolor är en viktig del av det svenska utbildningsväsendet. De bidrar till pedagogisk förnyelse och fungerar som komplement och välbehövlig konkurrent till den kommunala skolan. Ett exempel på detta kommer från . I en undersökning kommer verket fram till att skolor, oavsett huvudman, som ligger i en kommun med hög andel elever i fristående grundskolor har högre kunskapsresultat än andra skolor. Jag har i tidigare debatter redogjort för min åsikt om vinst i fristående skolor. Så länge utbildningen håller hög kvalitet kan det vara acceptabelt att skolorna också ger utdelning till sina aktieägare. Men kvalitetskravet är det väsentliga. Det är just för att öka kvalitetsgranskningen som regeringen har skapat . Resurserna för inspektionen har dessutom fördubblats, och i den nya skollagen avser regeringen att skärpa sanktionerna mot skolor som inte håller tillräckligt god kvalitet. Vad gäller tredje fråga innehåller skollagen en bestämmelse om övertagande av fristående skola. Den som vill överta verksamheten från en annan ägare måste ansöka om fortsatt godkännande eller förklaring om fortsatt rätt till bidrag. Sådana ärenden ska prövas av . 25 (): Jag vill först tacka utbildningsministern för svaret. Jag tycker kanske att det är ett kortfattat, rent av lite tunt, svar. Det är ändå två interpellanter som har ställt frågor till utbildningsministern. hoppas jag att utbildningsministern vill utveckla sitt tänkande i de kommande inläggen. Bakgrunden till min interpellation är att den första svenska friskolekoncernen nu har sålts till utlandet. Det är det danska investmentbolaget som köpte friskolekoncernen med totalt 29 svenska gymnasie- och komvuxskolor. Tillsammans har koncernens skolor runt 11 000 elever samt 1 000 lärare och övrig personal. Köpeskillingen hålls hemlig, som vid andra storaffärer, men ägare kände sig nöjd med affären. Enligt Jönköpings- Postens källor är det rimligt att tänka sig att det danska investmentbolaget betalade för friskolekoncernen. avslöjar också att köpet skedde i grevens tid. Hade affären dröjt hade det inte blivit en enda krona till ägaren. Den finansiella krisen hann dock inte sätta klorna i uppgörelsen. Det danska bolaget lånade nämligen till affären, och det hade man knappast lyckats göra senare, uppger initierade källor till samma tidning. Varför vill ett investmentbolag som aldrig sysslat med pedagogisk verksamhet eller, som de själva säger, inte har kompetens inom området köpa en friskolekoncern? Jag kan konstatera att en friskola med goda ekonomiska resultat blivit intressant som handelsvara för ett investmentbolag. Enligt TV 4-nyheternas granskning gjorde en vinst på . Av denna vinst delades ut till aktieägarna. Av det som redovisats ser jag inga andra motiv än att tjäna pengar. Det finns inget investmentbolag som köper in sig i en helt ny bransch utan att först ha kalkylerat med möjligheten att göra goda förtjänster. Investmentbolaget har inte heller några långsiktiga planer för sitt ägande eftersom man uppger att en ägarhorisont inte ska vara . Under denna relativt korta period måste verksamhetens avkastning öka kraftigt för att motsvara betalningen för förvärvet samt bygga upp värden för nästa överlåtelse. Så långt har det alltså gått. Elever och skolor har blivit handelsvaror, och utbildning har omvandlats till vilken vinstverksamhet som helst. tycker utbildningsministern att så länge utbildningen håller hög kvalitet kan det vara acceptabelt att skolorna också ger utdelning till sina aktieägare. Det svaret är rätt intressant. Den logiska konsekvensen av det resonemanget blir ju att om en utbildning håller låg kvalitet är det inte acceptabelt med vinstutdelning till aktieägare. Då blir frågan: Hur ska utbildningsministern reglera detta? är det okej med vinstutdelning och andra gånger är det inte det. Den frågan skulle jag gärna vilja att utbildningsministern svarar på. 26 (): Först skulle jag vilja tacka utbildningsministern för svaret, även om det är något minimalistiskt. Antalet friskolor ökar nu kraftigt, eller rättare sagt: Det exploderar. Jag skulle vilja säga att friskolorna är en väldigt viktig del av det svenska skolsystemet, men det krävs krafttag mot de avarter som briserar. Det här gäller allt från fundamentalistiska trossamfund som har rätt att starta fristående skolor till väl fungerande skolor som i moderatstyrda kommuner har skänkts till privata intressen trots lärares, föräldrars och elevers vädjan. Ett annat fenomen som växer i är skolor som vinstmaskiner. För oss socialdemokrater kan aldrig skolan vara en del av marknadsekonomin. Det är ingen vara som vi säljer på en marknad. En skola är inget företag som producerar bara för maximal vinst. Skolan är en del av samhället som vi har valt att finansiera tillsammans via våra skattepengar. Vi socialdemokrater kan aldrig acceptera att de resurser vi valt att sätta av gemensamt till våra barns skola i stället ska gå till enskilda aktieägare. När de bestämmelser som finns om fristående skolor utformades kunde man inte förutse den utveckling som äger rum i dagens med allt fler koncerner och aktiebolag som driver fristående skolor. Någon översyn av lagstiftningen om fristående skolor har inte gjorts med avseende på dessa förhållanden. Därför tillsatte den dåvarande socialdemokratiska regeringen en utredning för att se över hur man skulle kunna stoppa vinstuttag från skolor. Skolorna skulle tvingas att plöja ned all eventuell vinst i verksamheten. En internationell utblick visar också att våra nordiska grannländer har det på det sättet på samma sätt som , och . Något av det första som den borgerliga regeringen gjorde när den kom till makten var emellertid att lägga ned utredningen. Regeringen ansåg inte att den behövdes eftersom man sade att det var så få friskolor som går med vinst, eller som , dåvarande skolminister, nu utbildningsminister, uttryckte det: Den som vill tjäna pengar göre sig icke besvär att starta en friskola. Men verkligheten borde ha kommit i kapp också den borgerliga regeringen. har svensk friskola utvecklats till en miljardindustri. Enligt nyhetsprogram har en tredjedel av bolag som drev friskolor 2007 valt att ge utdelning på bolagets aktier. Totalt delades ut . Exemplet visar också att vinstintresset har fått till följd att skolor drar ned på lärarledd undervisningstid, inte tillhandahåller tillräckligt med praktiktid med mera. Mina frågor, precis som , till är: Vidhåller utbildningsministern sitt tidigare ställningstagande om att den som vill tjäna pengar inte göre sig besvär med att starta en friskola? Är utbildningsministerns ställningstagande också att det är rätt att tjäna pengar på skolor, pengar som borde gå till eleverna i stället för att delas ut till enskilda aktieägare? 27 (): Jag tänkte ta upp ett litet exempel här, men innan jag gör det vill jag bara poängtera en sak. Även om jag inte är lika positiv som utbildningsministern är till friskolorna om jag tolkar det hela rätt har jag väl ändå sett att det finns vissa poänger med vissa friskolor som har en viss pedagogisk inriktning. såldes i till friskolekoncernen . , har vi redan fått höra här, har flera verksamheter runt om i landet, bland annat i och . Totalt finns det på 27 orter och har ca 10 000 elever. Efter övertagandet av har koncernen, som vi också har hört, sålts vidare till det danska investmentbolaget . Jag anser att ett investmentbolag som inte har någon som helst erfarenhet av att bedriva skolverksamhet ser köpet enbart som en bra placering. Precis som sade här tidigare är köpeskillingen hemlig, men ägaren till har meddelat att han var nöjd med den uppgörelse som hade gjorts. fick koncernen totalt 1,8 miljarder i anslag från de kommuner där den är verksam. Av dessa användes 1,7 miljarder, och 120 miljoner plockades ut i vinst. Det här var skattepengar som var avsedda för enskilda elever och undervisning som flyttades över till aktieägarna. Jag anser att det är felaktigt att pengar som är avsatta för våra barns skolgång i stället försvinner rakt ned i privata affärsmäns fickor. Det kan inte vara avsikten med friskolorna att kommunala skattepengar ska användas för spekulation och berika dem som redan har tillräckligt. Det är bara att konstatera att friskolorna har blivit som vilken annan affärsverksamhet som helst. Försäljningen av är ett alldeles tydligt exempel på detta. Varför skulle annars ett danskt investmentbolag gå in och investera i en svensk friskola? Jag vill passa på att fråga utbildningsministern om kommunernas ansvar vid etablering av friskolor och om han tycker att det regelverk som gäller är tillräckligt. I svaret tidigare refererade utbildningsministern till en utredning som har gjort. Jag tror att man kan tolka den på andra sätt än att bara se att studieresultatet är högst där det finns många friskolor. 28 (): Orsaken till att jag begärde ordet i den här debatten är att jag i går träffade en grupp företagare i , min hembygd, för att diskutera företagsklimatet. De sade till mig, när vi satt och resonerade: Vi måste bli bättre på att förklara varför vinst är så viktig för varje företag. Vi måste bli bättre på att förklara varför vinst är nödvändig för att utveckla en verksamhet men också varför det är rätt att en företagare som lägger ned kraft, tid, engagemang och kreativitet för att skapa och utveckla en verksamhet och en företagare som riskerar sitt kapital för att bygga upp en verksamhet har möjlighet att tjäna pengar på sin verksamhet genom att tillgodogöra sig en del av vinsten. När man deltar i den här debatten inser man hur rätt de här företagarna hade. För vad handlar den här debatten, som utgår från utbildningsministerns utmärkta svar på de här båda interpellationerna, om? Jo, den handlar om att Socialdemokraterna vill misstänkliggöra företagare och företagande. De vill måla upp bilden av rovgiriga företagare som försöker sko sig på skattebetalarnas bekostnad. Vi känner igen den här debatten från varje deldebatt under den utveckling av välfärdsverksamheterna mot ökad mångfald som vi har haft i . Socialdemokraterna vill inte och tycker inte om, men de tvingas till reträtt efter reträtt. agiterar de inte längre mot fristående dagis med den hätskhet vi såg . agiterar en del socialdemokrater inte mot friskolor som företeelse. Vi hörde föregående talare här generöst säga att han ser vissa poänger med vissa friskolor. Det är ett stort steg framåt. försöker oppositionen i stället hitta andra angreppsvinklar. är det friskolornas ägare om attackeras. För tänk så hemskt det är, herr talman, om de här ägarna driver en verksamhet som är så bra att många elever vill gå där och få sin utbildning där, en verksamhet som drivs så effektivt att det blir pengar över! Man kan tycka att Socialdemokraternas upprördhet borde vara lika stor över till exempel de byggföretag som bygger våra barns skolor med våra gemensamma skattemedel. De byggföretag som kommunerna anlitar ägs ofta av internationellt verksamma koncerner. När jag tänker på saken, herr talman, borde det egentligen vara ännu hemskare att byggföretagen tjänar pengar genom kommunernas skattemedel. När det gäller byggtjänster har vi nämligen fri prissättning i riket. När det gäller friskoleersättningen regleras den i lag, och den bestäms av kommunen. Man får säga att det är en större prestation att vara effektiv och få lite pengar över när man driver en friskola än när man driver ett byggföretag eftersom friskolorna inte har förmånen av fri prissättning, vilket byggföretagen alltså har. Frågan till Socialdemokraterna blir: Hur vill ni begränsa byggföretagens möjligheter att ta ut vinst när de bygger kommunala skolor, för det är väl inte rätt att de får sko sig på våra skattemedel? 29 Utbildningsminister (): Varför har som land utmärkt sig genom att ha en fullständig explosion i utvecklingen av fristående skolor? Varför valde fler och fler föräldrar för varje nytt år bort den offentliga skolan just som Socialdemokraterna styrde ? Varför valde folk bort den skola som och och styrde över? Varför har folk velat välja alternativa skolor? Dessa frågor tycker jag är de verkligt viktiga att ställa i sammanhanget. Varför är folk så missnöjda med den offentliga skolan och den skolpolitik som förts i ? Det är nämligen bakgrunden. Det är inte så att en friskola med automatik, bara genom att etablera sig, blir framgångsrik, får många elever och skapar ekonomiska vinster. Friskolorna får det genom att erbjuda något som föräldrar tycker att den kommunala skolan inte erbjuder. Jag tror att det finns friskolor som är mycket bra och friskolor som inte alls är så bra, det är jag helt övertygad om, på samma sätt som det finns kommunala skolor av båda sorterna. Jag tror att många föräldrar i , rätt eller fel, tror, anser, förväntar sig att friskolor är mer kunskapsfokuserade än den offentliga skolan. De tror och har föreställningen att friskolor har mer ordning och studiedisciplin än den offentliga skolan. är den föreställningen rätt, ibland är den förmodligen fel, men den finns. Det är den föreställningen som driver utvecklingen av friskolorna, alltså att många vill söka till friskolorna och väljer bort den kommunala skolan. Jag tror inte att det finns många föräldrar som tänker att de absolut vill ha sina barn i en skola som delar ut vinst till aktieägarna. Det är inte det som är drivkraften hos föräldrarna när de söker. De söker en skola som de tror är bättre än den kommunala. De väljer bort den kommunala skolan. Det är den stora utmaningen för oss. Vi kan naturligtvis ägna all vår kraft åt att krångla till det för friskolor, och vi kommer att krångla till det lite för dem med de reformer vi nu planerar, visst gör vi det, men det är inte lösningen på skolproblem. Lösningen är att vi höjer kvaliteten i den kommunala skolan, att den kommunala skolan erbjuder höga kunskapskrav och god studiedisciplin så att folk inte behöver välja bort den kommunala skolan. Det är kärnan i det vi nu diskuterar. Socialdemokraterna fokuserar på ett litet symtom, men det vi egentligen borde diskutera är varför föräldrarna vill välja dessa friskolor och varför de väljer bort den kommunala skolan. Det är den stora och viktiga frågan att diskutera, men ni fokuserar på hur man ska begränsa de nya alternativen. Ni ger er på symtomen men inte roten. Jag tycker att friskolor har ett antal fördelar. För det första ger det valfrihet åt föräldrar och elever. För det andra ger det, genom olika arbetsgivare som också konkurrerar om att vara goda arbetsgivare, möjligheter och valfrihet åt personalen i skolan. För det tredje ger det en pedagogisk utveckling. Några av friskolekoncernerna har en pedagogik som jag med min inställning nästan skulle beskriva som flummig men som andra skulle beskriva som något som ligger i framkant och verkligen avviker från en mer traditionell undervisning. Låt dessa olika pedagogiska former konkurrera med varandra. Jag skulle vilja säga att flera av friskolekoncernerna har ett annat pedagogiskt arbetssätt än den traditionella skolan. Om det är bra eller dåligt är inte för oss politiker att avgöra, utan det måste utvärderas; föräldrar och elever måste själva få välja. Vi är nu på väg att genomföra ett par reformer som den förra regeringen inte orkade med. Vi kommer att i skollagen och läroplanen jämställa friskolor och kommunala skolor. Friskolor har haft ett stort friutrymme som den kommunala skolan inte har haft. Det ska naturligtvis vara samma regler. Det orkade ni inte med. Jag vill avsluta detta inlägg vi återkommer ju med ytterligare några inlägg med att säga att de regler som gäller för aktieutdelning och för friskolor är de regler som gällde under Socialdemokraternas vid makten. Varför ändrade ni dem inte? Jag håller med om att man 1996 inte insåg utvecklingen, men visst insåg man den , 2004, 2005 och 2006. skäller ni på mig för att jag inte ändrar på detta. Ni hade på er att göra det. Varför gjorde ni det inte själva? 30 (): Till vill jag säga att det för mig är skillnad på företag och skolor. I skolor handlar det om barns och ungdomars växande och lärande som finansieras med skattemedel. I en sådan verksamhet tycker jag inte att man ska hålla på med vinstdrivande verksamhet där aktieägare tjänar pengar på små barn och elever. Det intressanta är att Tories i , som ju är kolleger till , gärna vill importera det svenska friskolesystemet om de vinner valet. Däremot vill de inte, har de sagt, importera detta med vinstutdelning till aktieägare. Det kan vara intressant att även lyssna på kamrater i . Jag tycker att utbildningsministern glider undan min fråga beträffande vinstutdelning till aktieägare. Den är säkert besvärlig eftersom det sticker i ögonen att man tjänar pengar på skattemedel. Därför talar du, , allmänt om friskolor och friskolesystemets fördelar. Du vet lika väl som jag att vi socialdemokrater inte säger nej till friskolor, men just nu fokuserar vi på frågan om det är rätt att vi ska använda skolor till att låta aktieägare tjäna pengar. En komponent som tillkommer är att investmentbolag går in och köper en koncern. De kan inte något om skolor, har inte tidigare sysslat med detta, utan gör det bara för att det är en lukrativ verksamhet. Som liberal borde du inse att det är ett problem. Det är väl därför du glider undan min fråga hur vi gör med vinstutdelning till aktieägare. Jag tycker inte att det är rimligt att elever, lärare och övrig personal ska betraktas som handelsvaror som det går att tjäna pengar på.