prot · GV0969 · 2008-02-21 00:00:00 — Frågan är vad Socialdemokraterna tycker om betygsförslaget. När man hör er tala om de skriftliga omdömena handlar det ständigt om att vi vill betygssätta sjuåringar. Det visar klart och tydligt att ni saknar förtroende för den profession ute på skolorna som får lov att bestämma hur dessa skriftliga omdömen ska se ut. Det gör däremot inte vi. Vi tror på dem, vi litar på dem, och vi är helt klara över att de inte kommer att ge sjuåringar godkänd. De är klokare än så. 6 i (c): har vi en särskild debatt om just betygen. Jag håller med språkrör om att det finns betydligt viktigare frågor att debattera när det gäller på vilket sätt eleverna ska nå ökad kunskap på väg mot målen. Betygen i sig har inte någon direkt betydelse för att öka måluppfyllelsen. Däremot ger de en väldigt tydlig beskrivning av hur långt eleven har nått i förhållande till de mål som finns i varje ämne. Kombinerat med skriftliga omdömen blir detta en möjlighet att också ha ett framåtsyftande arbete. Det finns otroligt många inslag i denna debatt från många olika håll. Vad säger eleverna, vad säger föräldrarna, vad säger lärarna och vad säger forskarna om betygsfrågan? Har vi lyssnat på dessa grupper? Ja, det är klart att vi har lyssnat på dessa olika grupper och att vi därmed lägger fram ett förslag som också har ett stort stöd från många olika håll. betyg välkomnas av många elever, också av dem som man ibland hävdar skulle tappa sugen om de fick veta att de inte når målen. När det gäller vuxnas attityd sägs ibland att de inte förstår bättre än att önska tidigare betyg. Många elever är väldigt nervösa inför att få betyg i åttan. ska man få nedskrivet hur långt man har nått i fråga om kunskapsmålen. Det har givetvis diskuterats under utvecklingssamtal , men det är först nu som man får det i skrift. Mellan pojkar och flickor ökar skillnaden i resultat i den svenska skolan. Första gången som pojkar ska få betyg är i åttan när de befinner sig mitt i puberteten. Det är en ganska känslig period. Därför välkomnar nu många elever att de ska få besked tidigare. Föräldrar vill givetvis också veta hur det går för deras barn. Även om föräldrarna har varit med på utvecklingssamtal är det svårt att muntligt ge en tydlig information så att föräldrarna förstår och tar till sig den. Det blir också en större tydlighet så att man som förälder ska kunna ställa krav på skolan när det gäller stöd som ens barn behöver. Man får också möjlighet att fråga sig själv som förälder: På vilket sätt kan jag stötta mitt barn för att barnet ska nå målen och få en lyckad skolgång? Som lärare är det inte någon lätt uppgift att göra bedömningar av hur långt en elev har nått på väg mot målen och sätta betyg. Men i och med att vi inför betyg i tidigare ålder, från årskurs 6, kommer också resurser att satsas på att kompetensutveckla på detta område. Nationella prov kommer också att underlätta för likvärdigheten vid betygssättning. Och med en ytterligare utvecklad individuell utvecklingsplan med skriftliga kommentarer och måluppfyllelse kan betygssättningen också underlättas än mer. Hur kan då denna dokumentation av och kunskapsutveckling bli ett redskap för fortsatt lärande? Vad säger forskarna? Forskare sägs i en del medier vara helt emot betyg. I samma forskningsrapport av en brittisk forskare som det har hänvisats till tidigare visar man att betygssättning i sig inte höjer prestationen. Men om inte enbart betyg leder till förbättrade resultat finns det resultat som visar att om man har skriftliga kommentarer kan man höja resultaten . Jag skulle vilja kommentera en annan del som debatteras väl så mycket. Vi kommer in på det, och många har varit inne på det tidigare. Det handlar om de skriftliga omdömena. Ett viktigt dokument som finns på detta område är den individuella utvecklingsplanen. Den får med regeringens förslag möjlighet att utvecklas ytterligare och bli ett riktigt bra instrument för att utvärdera och sätta framåtsyftande mål. I och med det ges också möjlighet att ge feedback på vad man har uppnått, dagsläget och målsättningar för framtida arbete. Jag har stort förtroende för att lärare och rektorer i den svenska skolan har klokskap att utforma dessa omdömen så att de blir till stöd för eleverna. De ger en förutsättning för föräldrar att kunna stötta sina barn på bästa sätt. Det blir därför svårt att förstå Socialdemokraternas inlägg i debatten. Vilken politik bygger man sina förslag på? Är det den som ska komma ? har i debatten hävdat att hon vill att det ska vara som det är , trots att ett förslag som ger fler betygssteg och tidigare betyg blir tydligare och ger mer rättvisa betyg än dagens betygsskala. Om betyg inte leder till förbättrade resultat i sig kan skriftliga kommentarer leda till förbättrade resultat. De skriftliga omdömena från årskurs 1, utformade av professionella i skolan, ska ge möjligheter att i skrift vara tydlig. Både Socialdemokraterna och talar om att de vill vara med och göra upp genom kompromisser. Vad ska man kompromissa om? De hävdar att man måste både ge och ta. Vad är Socialdemokraternas förslag till betyg i den svenska skolan? 7 (): Bland de vanligaste frågor som jag får när jag är ute och träffar elever är frågan: Kan ni inte ändra betygssystemet? Det betygssystem som vi har upplevs av både elever och lärare som orättvist. Gapet mellan den elev som kanske med nöd och näppe har klarat gränsen för Godkänd och den elev som ligger på gränsen till VG upplevs som alltför stort. Därför är det väldigt bra att tillsammans med övriga partier i alliansregeringen har kunnat presentera ett förslag och en tidsplan för ett nytt betygssystem. Alliansregeringens mål för skolan är att alla elever ska utvecklas så långt som det bara är möjligt efter sin förmåga. Eleverna ska kunna uppmuntras men också kunna stödjas för att nå lite längre. De ska vinna ny kunskap och nya insikter. Lärarnas roll i detta arbete är oersättligt. Det finns ingen enskild faktor som har så stor betydelse för en elevs kunskapsutveckling som lärarnas kompetens. Det handlar om kunnandet i det egna ämnet men också om förmågan att se varje elev, väcka intresse men också att bibehålla lusten att lära. En förutsättning för att på bästa sätt kunna stödja varje elev i elevens utveckling är att ha bra och träffsäkra system för uppföljning av elevens kunskaper. Det här ska också kunna vara ett medel för att sätta in rätt stöd just för att varje enskild elev utifrån sina möjligheter ska få den hjälp och det stöd som krävs för att kunna utvecklas så långt som möjligt. Debatten , herr talman, handlar om betygen. Men man måste också se att inte bara betygen är en åtgärd som är väldigt betydelsefull. Även andra insatser som regeringen föreslår har ett stort värde för ett så gott resultat som möjligt för den enskilda eleven. Därför kan man inte särskilja betygen. Egentligen behövs det en debatt om helheten. För mig och är syftet med betygen tillsammans med utvecklingsplaner, nationella prov och så vidare att öka kunskapsmålen och att vara ett gott stöd för den enskilda eleven. Vi kristdemokrater välkomnar alltså alliansregeringens förslag till ett nytt betygssystem och att vi får in ett nytt system med betyg tidigare, från årskurs 6. Socialdemokraterna, herr talman, har i medierna uttryckt sig kritiskt om det faktum att förslaget om ett nytt betygssystem inte har förankrats med dem innan det presenterades. Jag måste därför få fråga frågan kvarstår, i synnerhet efter inlägg här vad det är som hon och Socialdemokraterna vill att vi ska göra upp om. I en förhandling mellan parter måste det finnas något att förhandla om. Vi i alliansen vet vad vi vill, och vi har en tydlig ambition. Men var är Socialdemokraternas politik? Jag ställer därför samma fråga som utbildningsministern och mina kolleger tidigare här ställt: Hur ser Socialdemokraternas förslag till ett nytt betygssystem ut? Jag undrar också vem ni i denna fråga hade tänkt förhandla med om inte med oss. Är ni beredda att förhandla med de partier som helt vill ta bort betygen? överenskommelser är förvisso bra. Skolan behöver långsiktighet för sitt arbete. Överenskommelser kräver dock att ni socialdemokrater vet vad ni vill och också att ni talar om det för oss och framför allt för svenska folket. Dagens inlägg från var ett anfall snarare än en utsträckt hand till samarbete och ett gemensamt ansvar. Det är viktigt att i en process, som ju detta med att införa ett nytt betygssystem innebär, också erkänna de skillnader som finns mellan och gymnasiet. Det är stor skillnad mellan en 13-årig elev i som ska få sitt första betyg och en gymnasieelev som är på väg ut i vuxenlivet. Naturligtvis ska det här återspeglas i hur betygen hanteras i skolorna. Därför kommer det att krävas en särskild insats för att hantera de underkända betygen i årskurserna för elever i lägre åldrar så att man därmed får ett verkligt gott redskap för att kunna sätta in de åtgärder som eleven har rätt till för att kunna uppnå målen. Det är också ett sätt att få skolan själv att underkänna att den inte har satt in de resurser som eleven har rätt till. Det här ska ses som ett mycket bra stöd i det arbetet. Detta är också ett viktigt steg för att tillsammans med föräldrarna ge barnet det stöd och den hjälp som barnet behöver för att uppnå de resultat som krävs. Det är ju i kontakterna med föräldrarna som betygen fyller ytterligare ett viktigt syfte. Vi kristdemokrater välkomnar därför alliansregeringens förslag där också ett ansvarskontrakt finns med som ska vara en överenskommelse mellan lärare skolan föräldrar och elev just för att man ska få det stöd som behövs för att uppnå målen. Med ett nytt betygssystem, herr talman, kommer vi det är jag övertygad om att tillsammans med andra insatser få bra verktyg för att kunna stödja varje elev i dess kunskapsutveckling. 8 (): Betygsfokuseringen och betygshetsen har drabbat skolpolitiken. Betygen har upphöjts till den viktigaste frågan i skoldebatten. Det är den inte. Viktigare är frågor om att rusta upp slitna skolor och skapa en bättre arbetsmiljö och om mindre klasser och elevernas rätt till utbildade lärare som har tid och resurser att göra ett bra arbete. Viktigare än att bara diskutera fler betygssteg är att försvara tanken på en likvärdig skola med rätt till kunskap och bildning för alla och att därför bekämpa privatiseringar och vinstintressen i skolan. Det finns inte några vetenskapliga belägg för att betyg skulle öka kunskaperna. Det har till och med här sagt. Forskning visar på att betyg gör att undervisningen fokuserar på kunskaper som är lätta att mäta och att den därmed blir ytlig. I det samhälle som vi lever i där allt vi vill veta finns två knapptryck ifrån oss är det inte ytlighet vi ska sträva efter. Det vi behöver göra i svensk skolpolitik är att återupprätta bildningstanken. Lärandet handlar inte om att fixa uppgifterna på ett prov eller om att samla ihop poäng för ett gymnasieprogram utan om att kunna använda sig av det man lärt i verkligheten utanför skolan i det sociala livet, i samhällslivet och i arbetslivet. Betygsdebatten döljer det faktum att skolan har ett mycket mer omfattande uppdrag än att bara förmedla de kunskaper som betygssätts, bland annat uttryckt i mål att sträva mot. Det handlar om att kunna granska och bedöma värdet av informationen på sidor som dyker upp på nätet, om att ha verktygen för att även när man lämnat skolbänken kunna söka och skaffa sig kunskap. Skolan ska väcka elevernas nyfikenhet och lust att lära. Dessutom hör det till skolans uppdrag att förmedla grundläggande värden som jämställdhet, alla människors lika värde samt solidaritet. Eleverna ska ha möjlighet att få inflytande och att ta ansvar och utveckla sin förmåga att arbeta i demokratiska former. Det här är bara några exempel på kunskaper, färdigheter och insikter som riskerar att hamna på undantag i den här debatten. har vi kunnat se hur betygens värde alltmer har urholkats genom att de används som ett konkurrensmedel. Inför de stundande gymnasievalen möts vi av reklamskyltar och jinglar på radion som kan lyda: Vi är det gymnasium som ger högst betyg. Flera lärare har vittnat om påtryckningar på dem för att de ska sätta högre betyg detta för att skolan inte ska framstå i dålig dager och gå miste om elever och därmed skolpeng. Med ett ökat fokus på betygen riskerar också informationen till elever och föräldrar att bli sämre. Att förstå vilka kunskaper ett visst betyg motsvarar ställer stora krav på både elever och föräldrar eftersom de måste sätta sig in i vilka betygskriterier som gäller och försöka förstå hur den som har satt betygen har tolkat kriterierna. Elever och föräldrar har rätt att få kontinuerlig information om skolgången, och minst en gång varje termin ska utvecklingssamtal genomföras. En stor fördel med utvecklingssamtalen är att de inte bara handlar om elevens kunskapsutveckling utan också om vilket ansvar skolan ska ta för att eleven ska nå målen. Vi skulle snarare behöva diskutera hur vi ska förbättra informationen, inte försämra den genom att införa tidigare betyg. Den här debatten har begärts av med anledning av att skolminister inte kommer att bjuda in oppositionen förrän utredningens betygsförslag har remissbehandlats. Dessutom påstår man att betygsfrågan illa lämpar sig för konflikter mellan riksdagspartierna. bjöd genom medierna in oss i oppositionspartierna till samtal om ett nytt betygssystem. Redan då visste vi att skalan skulle utvidgas och att ambitionen var att sätta betyg på eleverna redan i sexan och att man skulle kunna få ge betygsliknande omdömen från första klass. När det gäller utgångsläget för samtal och kompromisser såg det redan då ganska låst ut. En inbjudan med armbågen som bara är ett spel för gallerierna är, ärligt talat, inte särskilt intressant. Begäran av den här debatten har dessutom fått mig att fundera över om det är så att nu är berett att överge sin syn på betyg och kraven på avskaffandet av betyg. yrkade bifall till sin motion om att avskaffa betygssystemet. Jag kritiserar inte den ståndpunkten. Det jag ställer mig frågande inför är om man håller på att ändra sin inställning till betyg. Man frågar sig då förstås varför. När Socialdemokraterna ändrade sin inställning om hur tidigt betyg ska ges hänvisade man till att det var viktigt att skapa stabilitet i skolan. Jag vill här understryka att inte heller önskar att skolan ska präglas av en hattighet där förutsättningarna skiftar beroende på vem som sitter i regeringen, men vi kan inte låta eleverna ta stryk av borgarnas oansvariga politik. överenskommelser måste vägas mot det politiska innehållet. kan inte acceptera att den Björklundska synen ska ligga till grund för den framtida skolpolitiken. Nej, , vi kommer inte att ge vår välsignelse till en eventuell uppgörelse mellan s och mp. Det låter vi väljarna avgöra i nästa val. 9 Utbildningsminister (): Jag vill ge mitt erkännande till . Hennes inlägg var det enda av oppositionens inlägg som jag begrep. Jag förstår ställningstaganden i betygsfrågan. Vi tycker helt olika, men det är begripligt vad ni tycker och vad ni står för. Övriga inlägg förstod jag inte. När jag lyssnade på kom jag att tänka på historien om . Han skulle hålla ett tal på första maj och hade ett manuskript. Före talet gjorde han en anteckning för hand vid sidan av det maskinskrivna talet: Höj rösten under det här avsnittet! Den egna argumentationen är svag. När jag lyssnar på hör jag en otrolig demagogi om allt elände som regeringen utsätter svensk skola för. Men jag förstår inte vad som är den socialdemokratiska politiken. Det är helt obegripligt när man lyssnar på Socialdemokraterna. Är ni för eller emot tidigare betyg? Är ni för eller emot en betygsskala med fler steg? Som utbildningsminister har jag privilegiet att ha mer debattid än alla andra, men jag kan avstå halva min tid till om hon bara svarar på frågorna. Är ni för eller emot betyg i skolan? Det finns en skillnad mellan de inlägg som har hållits av alliansens företrädare och de som hållits av oppositionens företrädare. Vi från den borgerliga sidan talar om skolan, eleverna, kunskap och argumenten för vår linje, om verkligheten som vi möter. Många elever tar upp med oss att de vill ha fler steg och tidigare betyg. Socialdemokraterna och talar inte om skolan. Ni talar inte om verkligheten. Ni talar om det politiska spelet, om förhandlingar, om taktikspel, om positionering, om rädslan för att väljarna skulle få inflytande över frågan. Det är det som styr er. , som jag har debatterat skolfrågor med i olika kapaciteter i ungdomsförbundet och framåt , har varit stenhårda motståndare till betyg. Om ni plötsligt är för betyg välkomnar jag naturligtvis det. Det är oerhört bra. Jag noterar att hade en mycket kraftig plädering för skriftliga omdömen. Det gillar vi. Det kan vi nog hitta en överenskommelse om, . Men frågan är om lämnar förhandlingarna då. Hon ställer som villkor att det absolut inte får bli några skriftliga omdömen. antyder i frågan att hon inte är för betyg, men har fått mandat att göra upp om betyg. Det är frågan. Men då säger både och att man absolut är emot. Kommer de två att lämna förhandlingarna om betyg? På allianssidan ägnade vi detta rätt mycket arbete under . Vi är eniga om en utbildningspolitisk inriktning för . Ni på vänstersidan talar om överenskommelser. I själva verket är det bara en ursäkt, en rökridå för att dölja er inbördes oenighet i frågorna. Det är därför ni talar om överenskommelser och inte om sakfrågorna. Ni är djupt splittrade internt. Jag förstår: Ni vill att frågan ska vara avförd, för i händelse att ni skulle vinna valet har ni inte en aning om hur er regeringspolitik skulle se ut. Därför vill ni helst att vi ska avgöra det, så att ni slipper. Det finns naturligtvis ett annat sätt för er att slippa avgöra detta, nämligen att vi sitter kvar. Men ni är rädda, för om ni hamnar i regeringsställning har ni ingen aning om hur ni ska hantera frågan. har en tydlig uppfattning, men den står i strid med de andras. Vad och Socialdemokraterna säger förstår vi inte. Skriftliga omdömen, ! Jag välkomnar dina besked på punkten. År 20102011 är tidsplanen för att införa betygen. Det beror på att läroplanen ska skrivas om och lärarutbildningar genomföras enligt detta. Det innebär i praktiken att det är den regering som sitter efter valet som äger frågan om detta i sista ändan ska genomföras. Det ger faktiskt väljarna en möjlighet att få ha ett ord med i laget. Det är väl ingenting vi ska vara rädda för. Det är väl fantastiskt att människor i ett demokratiskt val kan få avgöra en politisk fråga, om det nu skulle bli så. Jag tycker att det vore bra att få en överenskommelse, men då måste ni bestämma er för vilken er linje är. 10 (): Jag har tidigare i debatten försökt peka på att diskussionen kring skolan och betygen har hamnat väldigt fel. Delvis är skolministern orsaken till detta. Han väljer gång på gång att sätta likhetstecken mellan kunskap och fler betyg, inklusive betyg på lägre nivåer. Jag och andra har försökt visa att forskningen talar mot att det skulle vara på det sättet. Kunskaperna ökar inte med fler betyg, fler steg i betygsskalan eller att vi för ned betygen på lägre nivåer. Däremot finns det entydig bred forskning, vilket också höll med om, som talar för att skriftliga omdömen på lägre nivå och på alla nivåer i skolsystemet höjer möjligheten att öka kunskapen i skolan. Det är bakgrunden till att i partiprogrammet har inskrivet att vi vill ha skriftliga omdömen i skolan. Vi vill höja kunskapsnivån. Vi försöker ta till oss den forskning som finns på området och använda skriftliga omdömen, inte betyg, utan betygsfria omdömen. Om man gör om de skriftliga omdömena till kortfattade formuleringar som är i stil med betygssystemen med bokstäver eller siffror har man missat poängen med dem. Vi måste kunna ge mycket bredare information till eleverna och föräldrarna. Då ger det någonting tillbaka. Då kommer det att kunna göra så att eleverna förstår vad det är de ska förbättra och föräldrar vad de ska hjälpa till med. Då höjer man kunskapsnivån i skolan. Det vore bra om skolministern tog till sig den insikten. Men om man gör det, som till exempel , varför vill man då också ha betyg på lägre nivåer? Då säger man att betygen i och för sig inte har någon betydelse för kunskapsnivån, men att man tycker så ändå kanske för att det finns många människor som har missuppfattningen att betyg är bra för att höja kunskapsnivån, likt vår minister här. Men det vore bättre om man försökte skingra missuppfattningarna och få människor att förstå att det inte riktigt är på det sättet. Man behöver ett annat system om man verkligen vill höja kunskapsnivån. Vi har och i riksdagsgruppen också sagt att vi kan tänka oss att förändra vår linje, så att vi säger ja till betyg i avgångsklasserna i nian och gymnasiet. Det är inte på grund av kunskapsdiskussionen, utan för att vi behöver ett urvalssystem för att komma vidare till gymnasiet respektive . Det är bakgrunden till att vi i de årskurserna är beredda att ändra vår linje för att kunna medverka i någon form av uppgörelse som bygger på en kunskapsbaserad skolpolitik. Det finns inget bättre alternativ än att ha betyg i nian och i gymnasiet om man vill gå vidare och ha någon form av system för urval till nästa steg i utbildningen. Men där har Vänstern än så länge inte någon kraft och vilja att vara med, verkar det som. Jag vill avslutningsvis också säga något om jämförelsen med det europeiska betygssystemet. Där handlar det om ett relativt betygssystem. Vi vill fortfarande ha kvar ett målrelaterat system, om jag förstår ministern rätt. Det skiljer sig och skapar snarare en förvirring när man har samma betygssiffror eller steg i systemet men utgår från helt olika förutsättningar. 11 (): kommer nog att gå till historien som en skolminister som inte tar en utsträckt hand och som per definition inte vill ha några blocköverskridande överenskommelser. vill hålla konflikten vid liv i stället för att ge arbetsro ute på skolorna det som lärarna och eleverna tycker är viktigt. I stället för att stå här och tjafsa borde vi sätta upp ett datum. Kan vi inte komma överens om ett datum då vi sätter oss ned för att hitta en överenskommelse som bär över tiden? Vi har ett klart mandat, och det vet . Det är dags att sätta i gång i stället för att föra debatten i medierna. Kom med ett datum så att vi kan börja diskutera! vet att socialdemokratin alltid har stått för de blocköverskridande överenskommelser som vi har gjort. Vi har stått för den energiöverenskommelse som vi kom överens om tillsammans med och . Vi har stått för pensionsöverenskommelser. Vi räddade ekonomi tillsammans med över blockgränserna. ville inte vara med. För elevers skull låt oss sätta oss ned och hitta någonting som bär över tiden! Låt oss se till att få undan den här frågan så att vi kan diskutera det som är det viktiga: skillnader som ökar, hur vi ska styra resurser och se till att alla elever får en chans att vara med och lära sig det som de har rätt att lära sig! Vad gäller sjuåringarna kan jag inte förstå varför det är så viktigt att sätta ett Godkänd eller Icke godkänd på dem. Jag kan inte heller förstå att lärare som enligt regeringen inte kan leda ett utvecklingssamtal så att föräldrarna får reda på hur det är för deras barn ska kunna vara lämpade att helt plötsligt och utan utbildning sätta betyg. Detta tycker inte heller befolkning. Lyssna på lärarna! Lyssna på befolkningen! 12 (): Debatten ska handla om det nya betygssystemet. Men vad vill oppositionen när det gäller betyg? Det spretar åt alla håll, och vi kan inte se någon gemensam linje. Socialdemokraterna förslag till betyg har vi fortfarande inte fått höra någonting om. Vad vill egentligen ? Vill ha tidigare betyg eller vill hon inte? Hon sträcker ut en hand mot utbildningsministern, men den är helt tom. Jag läser i tidningen , där säger följande: Om jag fick bestämma skulle vi behålla det system vi har med betyg från åttonde klass.