prot · GV09135 · 2008-06-24 00:00:00 — Samtliga frågor har ministern avfärdat som meningslösa att diskutera utifrån argumentet att problemen i första hand ska lösas globalt. Menar att hon som infrastrukturminister inte har något ansvar för de översvämningar som hotar runt ? Menar ministern att hon inte har något ansvar för järnvägs- och sjöfartslösningar runt ? Svär ministern sig fri från infrastrukturens miljöansvar? Är det så jag ska tolka svaret? De frågor jag ställer är frågor som väldigt många människor i undrar över. Vi vill ha besked! Vilka beslut kan vi förvänta oss av ministern för att göra transporterna runt mer miljövänliga? Kommer de två nya järnvägsspåren på sträckan BarkarbyKallhäll att bli verklighet? Det har ju staten lovat i de Cederschiöldska förhandlingarna. Blir det två spår till på hela sträckan TomtebodaBarkarby? Det har också utlovats från staten. När får vi veta vad ministern vill? Man vet inte riktigt vad man ska tro när finansminister å ena sidan säger att det har satsats alldeles för mycket på järnvägstrafik , och är det vägarna som står på tur. Å andra sidan säger miljöminister att vi ska bygga ut järnvägstrafiken de kommande 20 åren. Vad säger infrastrukturministern? Om detta vill ministern inte prata. Det sägs att det ska komma en proposition . Blir det så, eller ska vi vänta ? Hela väntar på besked. Själv börjar jag känna mig som den där lilla mannen som gick till mäster skräddare och bad att få en rock sydd men som lördag efter lördag fick nya besked. Det bidde ingen rock. Det bidde inga byxor. Det bidde inte ens en tummetott. Det bidde ingenting. Vi får hoppas att mäster förlåt, minister har andra besked att ge. 23 (): Jag gick in i den här debatten, för när jag motläser det svar jag fick i min första interpellation om just och översvämningsrisken och vad ministern gör för vägar och järnvägar undrar jag: Är det samma person som har svarat på de här interpellationerna? I mitt svar står det nämligen att i planeringen av investeringar i infrastrukturen tar och hänsyn till klimatförändringar. I det svar som levereras står det dock att det inte är meningsfullt att diskutera järnvägs- eller sjöfartslösningar enbart kopplade till området runt . Men om vägarna och järnvägarna är runt , var ska man annars koppla dem, undrar jag. Man måste väl ändå koppla till där järnvägarna faktiskt finns. Är det inte det som är viktigt? Sin vana trogen skyller infrastrukturministern på den förra regeringens tillkortakommanden. är det halvtid för ministern, och man kan fråga sig vad det bidde . Jag håller med : Det bidde ingenting. Än så länge har vi i alla fall inte sett något resultat, och det är det jag frågar efter. Men anledningen till att jag begärde ordet, förutom att jag vill säga att vi hade ett handslaget avtal vad gäller byggandet av vilket skulle ha påverkat infrastrukturen i redan tidigare, innan ministern tillträdde som minister, är det sista ministern säger: att ministern inte har för avsikt att förekomma det grundliga arbete som pågår och kommer att pågå med planeringsramar och konkreta åtgärdsförslag vad gäller avrinningen av och sluss. Hörde jag fel i den förra interpellationsdebatten? Ministern sade faktiskt att nu funderar på hur man ska bygga om sluss så att avbördningskapaciteten ska kunna öka med, om jag minns rätt, . Hörde jag fel, ministern? Menade inte ministern att detta arbete faktiskt pågår och att man faktiskt kommer att bygga om sluss? Det var ju det ministern svarade på min interpellation. Jag tycker att dessa svar och vad ministern säger rimmar väldigt illa. Det vore bra om ministern tar chansen att rätta till det missförhållandet och berätta hur det egentligen är. 24 (): Jag vill tacka för att hon återkommer för att diskutera bland annat sluss, och jag tackar statsrådet för svaret. Det verkar väldigt klokt att inte föregå det grundliga arbete som pågår. Det viktigaste är dock någonting annat de otroliga förväntningarna som Socialdemokraterna har på regeringen. Här har förrunnit. Statsråd har passerat revy, och vad har det blivit av allt detta? Det har väl blivit det som någon nämnde en tummetott. Jag har full förståelse för alla de här frågorna, men ska bara uppehålla mig vid en del av detta eftersom jag har varit med och diskuterat det nämligen sluss. Så sent som för diskuterade vi detta. Vid det tillfället hade dessvärre inte möjlighet att delta, men hon ställde en annan interpellation när vi diskuterade detta, och då var även med. Jag tror för min del att om man ska göra någonting både för Mälartrafiken och för att förebygga översvämningar gäller det att se till att verkligen tar den här uppgiften på allvar och ser till att frågan om de uppströms slussarna i löses. Det är som statsrådet säger: Avtappningskapaciteten är så radikalt mycket större om man skulle lyckas lösa detta. är detta också en finansieringsfråga, och det var väl på den punkten som den tidigare regeringen inte nådde ända fram. Jag har nämligen aldrig någonsin betvivlat att också den regeringen hade samma ambition på klimatområdet med . Men det saknades även där en betydande summa. Den senaste utredningen jag har sett nämner en summa storleksordningen 700 miljoner, och det är förstås en summa som någon ska betala. En sak vill jag ändå säga från : Man kan inte förvänta sig att stad, som är minst berörd av alla, kan gå in med betydande summor i detta, utan det måste finnas andra finansiärer. Jag hoppas att man kan förhandla fram något kring detta så att man kan lösa problemet. Från vet jag att man har tillsatt en liten kommitté med den gode landshövdingen i ledningen som utifrån det perspektivet ska se till att Mälarhamnarna och ska få bättre möjligheter att ta in längre fartyg. Men jag tror att man måste bredda detta just till klimatperspektivet, för det är en nyckelfråga. Om man ska föregripa eventuella översvämningar i gäller det att se till att man får sluss ordentligt fungerande. 25 Statsrådet (): Jag förstår att har ett tryck från sina väljare, för jag misstänker att det är många som också har efterfrågat eget arbete för att till exempel vidta åtgärder för i . Den socialdemokratiska regeringen har ju haft den frågan på sitt bord men inte fattat något beslut, så jag förstår mycket väl att det finns ett tryck på i det här sammanhanget. Det som Klimat- och sårbarhetsutredningen jag upprepar det, för det är till viss del samma frågeställningar som kommer upp i debatten skriver i sitt delbetänkande är att det är önskvärt att anpassa avtappningsförmågan i sluss för att kunna förhindra kommande översvämningar i . Som jag svarade tidigare vilar ansvaret på . De har redan ersatt de gamla portarna nedströms med nya portar. Och nu säger jag det igen håller även på att projektera slussportarna uppströms för att öka avtappningskapaciteten . Det var det jag också sade tidigare, att det handlar om en projektering som man håller på med. Jag tror att det är viktigt att se, när vi nu också pratar om Klimat- och sårbarhetsutredningens underlag, att det bygger på klimatpolitiska åtaganden och krav. Det är i princip inte det transportpolitiska arbetet som det kommer ur. Inte desto mindre ligger det naturligtvis som ett underlag för de prioriteringar och det arbete som måste göras när det gäller infrastrukturplaneringen. Därav det arbete som pågår i regeringen . Naturligtvis är det så, , när vi tittar på inriktningen för 20102020 att det handlar om att hitta en transportslagsövergripande samverkan mellan de olika transportslagen i syfte att skapa bästa möjliga klimateffektivitet för varje transportslag, men också att här och vidta åtgärder för hela kedjan, oberoende av om det är persontransporter eller godstransporter det gäller. Det arbetet pågår , för det är de snabbaste och effektivaste åtgärder man kan vidta här och . Den andra åtgärden som är ett pågående arbete här och är att skapa ökad kapacitet på befintliga spår. Det är det snabbaste här och som kan vidtas, för det är här och som näringslivet efterfrågar gods och det är här och som personer efterfrågar trygga och säkra persontransporter. Det må vara att vi blickar framåt i en diskussion mot inriktningar framöver. Jag vill påstå att det blir väldigt mycket inriktning. Men det är arbetet här och som är oerhört viktigt. Det är därför som det är viktigt med de underhållsåtgärder som regeringen har valt att lägga på både och för att skapa bättre förutsättningar här och . Inte desto mindre har också , och tillsammans med ett ansvar för att analysera hur vi skapar bättre förutsättningar för att överföra gods från det ena till det andra transportslaget. 26 (): Jag blir förfärad när jag läser det svar som jag har fått. Ju mer jag läser det, desto värre blir det. Skulle vilja förklara vad hon menar när hon faktiskt skriver att det i egentlig mening inte finns någon isolerad svensk klimatutmaning. Förändring av klimatet är en global fråga och insatser för att möta denna utmaning ska först och främst hanteras på den globala och europeiska arenan. Vad menar ministern? Tar du inte ditt ansvar för det här? Det är precis som om ministern svär sig fri. Jag blir förfärad, och många med mig. Jag pratade med en reporter . Hon trodde att det var felskrivet. Jag sade att jag skulle fråga ministern, och har ju möjlighet att eventuellt korrigera det. Det är bedrövligt. pratar om att det ska komma besked. Men när kommer beskeden? Vi har hört det här . Vi har hört den massiva kritik som levererade mot den tidigare socialdemokratiska regeringen, som enligt mening inte har åstadkommit speciellt mycket knappt en tummetott, säger kollegan . Med tummetott menar han . Är det så ni räknar inom alliansen, att det är tummetottar? Det vill jag absolut inte påstå att det är. Det var en rejäl satsning vi gjorde 2004 som som infrastrukturminister inte har gjort någonting för att förbättra. Det har varit 17-procentiga kostnadsökningar, men inte en krona har ministern lagt till dessa investeringar hon har haft tillfälle att göra så. Det är något märkligt. Jag kan väl som oppositionspolitiker leva med att inte få besked. Men lämna besked till de resenärer, inte bara i utan i hela , som väntar på besked om vad som kommer att hända med i första hand kollektivtrafiken, med järnvägstrafiken. De som sitter i överfulla tåg undrar när det kommer ytterligare möjligheter. När kommer vi att bygga ut järnvägsbanorna ännu mer? Ge besked till de företag som vill expandera men som anser att det är svårt och tycker att det stora hindret är bristande kommunikationer. Ge besked till de företag som vill förlägga mer av sina transporter på järnväg. Ge besked till sjöfarten i , som faktiskt för sin överlevnad är beroende av en utbyggd sluss i . Lämna besked, infrastrukturminister ! Det är dags att ta bladet från munnen. 27 (): är det ju ny majoritet i det här huset. Det är nya kvastar som ska sopa. Då undrar man var kvasten är och vad det är som sopas. Det bidde inte ens en tummetott. Än så länge har vi inte sett någonting. Då säger man alltid: Ni har regerat och då har det inte hänt någonting. Bara ur minnet måste jag ändå få säga att något har det varit i alla fall. Några kvastar har gått som jag har suttit i . Vi har byggt ut järnvägen runt och fått kvartstrafik i pendelsystemet. Vi har en ny . Vi har nya tåg som snurrar runt . Vi har nya tunnelbanevagnar i . Vi har pendeltåg till för dem som bor i norra delen. Vi har stombussar, de blå bussar ni kan se. Vi har fått tunnelbana till . Vi har byggt norrortsleden. Vi har byggt . Vi har byggt motorväg, snart ända fram till och även till . Ombyggnad av har gjorts, vilket inte bara gynnar oss som bor i den här regionen utan hela . Vi hade under försöket med trängselskatter i en massiv satsning på flera tåg i pendelsystemet men också på direktbussar. Och vi har fattat beslut om att vi ska ha dubbelspår till . förväntar vi oss att ministern åtminstone säger någonting om vad ministern vill göra. Det var trevligt att höra att det pågår en projektering av sluss. Men jag förväntar mig faktiskt att ministern ändå, trots det här svaret, tar de översvämningsrisker som finns i på så stort allvar att ministern gör vad ministern kan som ministern får vara minister, om det håller , för att försöka minska risken för översvämning, ras och skred i . 28 Statsrådet (): Nej, kära , var inte så förfärad! Jag trodde att även och oppositionen var engagerade i miljö- och klimatfrågan på det sättet att vi ser det globala trycket med förändrade klimatförutsättningar. Därav trodde jag också att oppositionen och Socialdemokraterna ställde sig bakom regeringens engagemang för att skapa gemensamma överenskommelser i både EU och ett internationellt sammanhang just för att ta oss an de övergripande klimatfrågorna. Därefter är det naturligtvis varje enskilt lands ansvar att minimera transportsektorns koldioxidutsläpp. Transportsektorn i har det mesta ogjort. Därför pågår nu ett arbete direkt med näringslivet. Det är ett oerhört viktigt arbete som ett flertal stora företag har engagerat sig i, att skapa klimatneutrala godstransporter på väg som en viktig åtgärd för att minimera transportsektorns koldioxidutsläpp. Parallellt med detta pågår här och ett arbete för att skapa effektivisering i befintlig infrastruktur och befintliga transportslag energieffektivisering, godseffektivisering, logistikeffektivisering för att här och minska koldioxidutsläppen. Detta arbete pågår oberoende av det parallella inriktningsarbetet . Naturligtvis är även Klimat- och sårbarhetsutredningen, som senare kommer att resultera i en proposition från , en del av underlaget för infrastrukturpropositionen. Det är oerhört avgörande, som vi har resonerat om här, att vi identifierar och klarar av att göra riskbedömningar och förebygga med rätt åtgärder vad gäller infrastrukturplanering och -byggande. Det arbetet handlar om pengar och ytterligare resurser. Det arbete som är kopplat till ekonomi är en del av det arbete som pågår i departementet, som återkommer med ett underlag till . 29 (): Jag har ställt tre frågor till ministern: vilka åtgärder hon vill vidta för att göra transporterna runt miljövänliga, om hon tänker satsa på ökad järnvägstrafik och sjöfart och om hon avser att genomföra Klimat- och sårbarhetsutredningens förslag om ombyggnad av sluss. Samtliga frågor har ministern avfärdat som meningslösa att diskutera utifrån argumentet att problemen i första hand ska lösas globalt. Jag är fortfarande lika förfärad, ministern. undrar om inte vi socialdemokrater är intresserade av globala miljöinsatser. Det är väl självklart, men vi tar också ansvar för de inhemska åtgärder som måste vidtas för att, i det här fallet, förhindra översvämningar i . Det måste vi naturligtvis ta ansvar för inom gränser. Vilka beslut kan vi förvänta oss av den här regeringen eller av ministern framöver? har sagt en sak: Satsa på vägar. har sagt någonting annat: Satsa på järnvägar. Och infrastrukturministern säger ingenting. Vi får ingenting veta. Arbete pågår, hävdar ministern. Ja, men när kommer då resultatet? Arbete pågår här och , men vad som kommer vill ministern inte diskutera. Det anser hon vara meningslöst. Jag är lika förfärad. Lämna besked, åtminstone till resenärerna, till trafikplanerarna, till alla företag till alla människor i detta land som väntar på besked om vad den borgerliga regeringen vill med infrastrukturen i . 30 Statsrådet (): Det är synd att inte tagit det ansvar som hon efterfrågar vad gäller sluss. Jag hoppas att för det samtalet med sina väljare som undrar varför ingenting har hänt tidigare en situation som har varit delaktig i . Det är också synd att enbart läser innantill ur sina oppositionsformulär när vi diskuterar infrastruktur och infrastrukturprioriteringar i en situation där det går bra för och går bra för människor, vilket skapar bättre förutsättningar för både export och större arbetsmarknadsregioner. Det pågår här och ett arbete. Men vill inte lyssna på det, för det är inte ett arbetssätt som är van vid. Här och pågår ett regionalt arbete för att hitta en systemanalys, för att skapa bättre kapacitet och en effektivare logistik och för att säkerställa bra transportflöden i både regionala och långväga trafiksystem. Det är så infrastrukturplanering sker. Det är synd att inte lyssnar och inte vill ta till sig och föra den debatten. Men det är ett arbete som pågår här och tillsammans med näringslivet, som mycket riktigt också är aktuellt för att vilja föra över gods från väg till järnväg. Därför arbetar för att se till att skapa ytterligare utrymme på befintligt spår, till exempel genom ekonomiska styrmedel, så att gods transporteras på rätt stråk och så vidare. Det är ett mycket, mycket konkret arbete som jag ser fram emot ska ge resultat här och , som vi blickar framåt mot 2020. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2007/08:721 om infrastrukturen i 31 Statsrådet (): har frågat mig vilka planer jag har i frågan om en förlängning av Götalandsbanan, liksom om jag tänker ta initiativ till satsningar på järnvägen mellan och i den kommande infrastrukturpropositionen. Regeringen bereder en ny infrastrukturproposition som ska presenteras i samband med budgetpropositionen . Efter beslut med anledning av förslagen i propositionen kommer ett mer konkret arbete med prioritering av olika åtgärder utifrån dess nytta att genomföras. Regeringen avser sedan att fatta beslut om nya långsiktiga infrastrukturplaner. I beredningsarbetet av propositionen prövas eventuella satsningar på höghastighetsjärnvägar, exempelvis Götalandsbanan. I arbetet med att utforma det framtida transportsystemet står vi inför ett antal utmaningar. Vi behöver transporter som effektivt kan svara upp mot minskad klimatpåverkan som tillgängligheten till transporterna ökar. Järnvägar för höghastighetståg skulle öka framkomligheten för persontrafiken och också öka förutsättningarna för en effektiv godstrafik på det konventionella järnvägsnätet. Men höghastighetsbanor är också dyra att bygga och behöver därför ett stort trafikunderlag. Regeringen gav i uppdrag att analysera de marknadsmässiga och samhällsekonomiska förutsättningarna för svenska höghastighetsjärnvägar. har presenterat sitt uppdrag, och redovisningen bereds inom . Redovisningen kommer att utgöra ett underlag i den fortsatta beredningen av frågan om höghastighetsjärnvägar. Angående satsningar på den befintliga järnvägen mellan och pågår det nu ett brett beredningsarbete om de prioriteringar av infrastrukturåtgärder som behöver göras. Målet är att få till stånd ett sammanhängande och fungerande transportsystem i hela där alla transportslag bidrar till samma övergripande mål. Efter att infrastrukturpropositionen har lagts fram och fattat sitt beslut med utgångspunkt i den inleds en åtgärdsplanering. Som ett förberedande arbete genomför nu trafikverken, länsstyrelser och regioner regionala och nationella systemanalyser. Där kommer den befintliga järnvägen mellan och att vara en del. Dessa analyser kommer att fungera som underlag i åtgärdsplaneringen. 32 HANS (): Jag tackar statsrådet för svaret. Det var intressant att sitta och lyssna på Stockholmsproblematiken. Det är många som är engagerade i det. Här står jag nu ensam och försvarar hela , men det ska säkert gå bra. Jag kan inte undgå att ge stockholmarna en liten vink. Jag förstod att ni blev överens om att problemet i beror på att ni inte är överens och drar åt olika håll. I är vi överens; där drar vi inte åt olika håll. De flesta partierna är överens, men det blir ingen infrastruktur ändå, så jag vet inte om det hjälper eller inte. Om vi ska vara riktigt ärliga har jag egentligen inte fått något svar på min fråga. Det finns några saker jag funderar över, till exempel infrastrukturpropositionen som alla har pratat om som ett litet spöke. Här står att den ska komma i samband med höstbudgeten. Jag skulle vilja veta om den gör det. Jag har nämligen hört helt andra saker. Det skulle vara väldigt intressant att veta när den kommer. Det skulle vara tacksamt att få besked om. Frågan om Götalandsbanan och förlängningen mellan och ställs därför att den är väldigt viktig för och . Eftersom jag inte får svar av statsrådet måste jag söka svaret på annat håll. I inriktningsunderlag för 20102019 finns svaret hur det blir med Götalandsbanan. Man har olika planeringsalternativ beroende på hur mycket pengar man får. Alltihop kokar ned till pengar. Får man kommer Götalandsbanan att börja byggas och det blir dubbelspår mellan och . Den kommer att vara färdigbyggd runt 2030. Jag är född . Får man är det lite grann på nätten att jag får uppleva Götalandsbanan. Men jag hoppas att jag får göra det. Alltihop kokar alltså ned till pengar. Det är klart att vi i är intresserade av regeringens syn på detta. är väl det vassaste regeringen har när det gäller infrastruktur. Ge oss en liten vink om penganivån! Blir den oförändrad, blir det nollalternativ, blir det eller ? Det är pengarna som avgör om vi får detta. 33 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. rör det ihop sig när vi ska diskutera två saker . Infrastrukturpropositionen kommer parallellt med budgeten. Det är ett budgetarbete i sig. Här skapar vi förutsättningar för vilka ramar vi har . Den ekonomiska ramen är förutsättningen för åtgärdsplanen som återkommer till regeringen först efter det att har fattat sitt beslut om inriktningsmålet. Det är alltså flera led i detta. Inte desto mindre sker det ett parallellarbete med ordinarie budgetarbete eftersom det i ramarna för den befintliga planen saknas 8090 miljarder. Därför är det viktigt att vi skapar förutsättningar för ökade resurser i befintlig budget . Det arbetet pågår också . Volymerna i 2009 och budget har en relation till inriktningen i infrastrukturpropositionen. Detta hör i allra högsta grad ihop med både ordinarie budget och kommande infrastrukturproposition. Det pågår ett arbete i som mycket väl kan ha varit direkt involverad i. Där har man haft ett unikt uppdrag att tillsammans med ta ett samlat ansvar för inriktningarna till 2020. pågår regionala systemanalyser som är aktuella här och i just i syfte att fortsätta det arbete som pekade på där 49 kommuner i regionen är överens om vad det är för prioriteringar som ska göras. För att få ett sammanhängande och fungerande transportsystem måste det fungera regionalt men givetvis också i anslutning till ett nationellt tranportsystem. Det arbetet pågår . 34 HANS (): Det kanske är läge för något annat nu än det vanliga gnetandet med infrastrukturpengar som vi har hållit på med år ut och år in. Jag såg en rapport i går. går forskare ut och säger att det som FN:s klimatpanel har sagt inte räcker. Det är värre än så med klimatet på jorden. Då känns det som att de infrastrukturdiskussioner vi har är på en annan nivå. Det är inte det vanliga traditionella gnetandet med infrastrukturpengar, utan det handlar lite mer om den jord och planet vi ska leva på. Det är ett annat läge när vi pratar infrastruktur än om vi backar tillbaka . Återigen kokar det ned till pengar. Lyssnar jag på miljöministern tycker han som . Det handlar om för att klara detta. Men lyssnar jag på och andra regeringsmedlemmar får jag intrycket att man inte tänker satsa så mycket pengar. Vilken nivå hamnar vi då på? Är det miljöministerns eller statsministerns uttalande som gäller? Det skulle jag vilja ha ett besked om. Hur tänker i så fall ? 35 Statsrådet (): Jag tror att även är införstådd med att i rena budgetdiskussioner arbetar alla i regeringen tillsammans för att skapa en gemensam budget och prioritering. Det är precis som på vilken annan nivå som helst. När vi skapar förutsättningar för människor att gå från arbetslöshet till arbete är det en gemensam prioritering. När vi lägger fokus på klimatåtgärder är det en gemensam prioritering som regeringen står bakom. När vi pratar om att det ges ytterligare utrymme för reformer är det regeringens syn att där skapas det förutsättningar för ytterligare pengar till infrastrukturen som en del av flera reformer. Det är det arbete som pågår . Transportsektorn generellt är satt under tryck.