prot · GV0970 · 2008-02-22 00:00:00 — , tillsammans med norska Vegdirektoratet, har också gett VTI i nytt uppdrag att särskilt utreda bussars trafiksäkerhet på vinterväglag. VTI har ännu inte redovisat resultaten av undersökningen. avser ändå att återkomma med eventuella förslag som tar hänsyn till de alltmer internationella vägtransporterna . Jag emotser detta och återkommer med åtgärder. Jag vill understryka hur viktigt det är att kontinuerligt arbeta för att förbättra trafiksäkerheten och framkomligheten genom förbättrad fordonsutrustning, gedigen utbildning av buss- och lastbilsförare och bra drift och underhåll av våra vägar. Då , som framställt en av interpellationerna, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 9 (): Jag vill tacka infrastrukturministern för svaret även om jag tycker att det just inte sade någonting. Mycket står fortfarande att läsa i stjärnorna. Frågan kring krav på vinterdäck på tunga fordon, som vi ska diskutera i kammaren , kan tyckas onödig, särskilt om man tittar ut genom fönstret och ser torra, fina vägar i sin bästa vårskrud. Men jag vet att det är många av oss som har vinterkaoset i färskt minne. lamslogs av riktigt svenskt vinterväder med tungt snöfall och blixthalka. drabbades särskilt hårt. Tusentals människor satt fast i timmar i bilar och bussar, utan vare sig mat eller vatten. En stor del av skulden till dramat läggs på tunga fordon med slitna sommardäck som fastnade i snödrivorna. Trots att vårt land får vara med om liknande incidenter tycks vi aldrig lära oss. blir vi tagna på sängen. Jag tror att ministern liksom jag ser det som bäst att förekomma kung nästa gång och undvika ett trafikkaos liknande det . Vi måste ha en vinterstrategi som håller . Svenska och utländska lastbilar och andra tyngre fordon som kör på våra vägar måste utrustas ordentligt för svensk vinter. Många andra länder med ett klimat som liknar vårt kräver till exempel snökedjor och vinterdäck på tunga fordon. Varför gör inte vi det? Ska vi bara stå och titta på när lastbilar med släp hamnar i diket eller ställer sig på tvären över vägen och blockerar framkomligheten för trafiken? Jag vill därför, fru talman, ha svar på min fråga: Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att vinterutrusta tyngre fordon? 10 (): Jag vill å vägnar tacka för svaret men också å mina egna vägnar, eftersom jag tillsammans med tidigare motionerat om behovet av att vinterklassa tunga fordon. Det är positivt att det äntligen händer något på detta område. Som sade har utvecklingen under gjort att incidenterna på våra vintervägar ökat. har utländska fordon varit inblandade. Det är därför bra att det nu tagits initiativ där VTI kommer att se över frågan. Mycket har hänt , och jag upplever det som positivt att det svenska samarbetar med det norska, eftersom förhållandena på många sätt liknar varandra. Själv kommer jag från den del av landet där vi har vinterväglag under en betydligt än , även om just denna vinter varit lite annorlunda. Vi har ett växande antal godstransporter på väg, och många fordon färdas från kontinenten, genom och upp till . Det vore därför mycket positivt om och fick till stånd en samordning och gemensam strategi kring dessa frågor. Det är också viktigt att inte enbart diskutera detta utifrån högre krav på framkomligheten än krav på en viss typ av utrustning. Nackdelen med att ställa krav på kedjeanvändning som alternativ till vinterdäck kan i många avseenden ställa till mer problem än det löser, vilket erfarenheter från andra länder visar. Exempelvis kan tunga fordon som i snöoväder tvingas byta till vinterkedjor orsaka olyckor. Den strategi som diskuteras, och det faktum att nu överväger krav på drivdäck och styrdäck, tycker jag är viktigt. Jag ser därför fram emot den utvärdering som VTI håller på med. Vidare är det positivt att så tydligt signalerar att man är beredd att komma med förslag även om utredningen inte är klar. 11 Statsrådet (): Jag vill börja med inledning där hon sade att hon inte fått svar. Jag tror att det är viktigt att man som interpellant tar till sig det svar som finns i underlaget. Det är lätt att stå i en interpellationsdebatt och säga att man inte fått svar, trots att svaret föreligger. Det är viktigt att kontinuerligt ha en debatt och dessutom arbeta med att förbättra trafiksäkerheten. Som jag sade har även den tidigare regeringen hänvisat till underlaget i VTI-studierna . Inte desto mindre redogör jag för att självt nu tagit initiativ till en strategi för att analysera både vad som behövs och vilka åtgärder som är möjliga att genomföra. har eget bemyndigande att till stor del genomföra det som vi diskuterar här. Därför har och dess generaldirektör så sent som fattat beslut om att dels utreda potentialen för att införa krav på vinterdäck på drivaxel, dels införa krav på däck med minst fem millimeters mönsterdjup för fordon med en totalvikt på mer än tre och den 1 december31 mars. har alltså bemyndigande att fatta beslut om att ställa krav på mönsterdjup för tunga fordon . En sådan ändring i kan dock möjligen behöva notifieras. Man har också sagt att man ska analysera krav på medföljande av snökedjor på tunga fordon i vinterväglag, detta som ett alternativ ifall fordonen inte klarar av kravet på mönsterdjup på däcken. har fått i uppdrag av och norska Vegdirektoratet att särskilt utreda just bussarnas trafiksäkerhet på vinterväglag. VTI skulle ha redovisat resultatet men har ännu inte lämnat in det materialet. Jag utgår från att det kommer , alltså . Dessutom har generaldirektör fattat ett internt beslut om att se över nuvarande ordning om till exempel frivillig kolonnkörning. Översynen ska i så fall ske med berörda myndigheter länsstyrelser, SKL och RPS samt eventuella andra aktörer som kan vara delaktiga i detta. Syftet är att hitta förbättrade åtgärder inom ramen för nuvarande lagstiftning. I linje med den fråga som interpellanten ställt pågår alltså ett arbete inom , och har ett bemyndigande att till stor del självständigt fatta beslut om detta. 12 (): Enligt omkom nära 500 personer i trafiken . Det är en ökning med jämfört . Dessutom är antalet dödsoffer nästan dubbelt fler än i det mål som nollvisionen satt upp. arbetar med en rad åtgärder för att minska antalet trafikolyckor. Bland annat fortsätter utbyggnaden av vägar med separerade körfält, och fler övervakningskameror sätts upp längs våra vägar. Som ett led i trafiksäkerhetsarbetet föreslår alltså nu också bättre vinterförberedda fordon. finns det krav på att personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar med upp till tre och ett halvt tons totalvikt och släp som dras av dessa ska använda vinterdäck vid vinterväglag mellan och . Kravet gäller alltså inte fordon som väger över tre och . Det borde det göra, tycker jag. Det tycker även , precis som ministern påpekar. Jag har stått här i talarstolen två gånger förut och pläderat för att tyngre fordon ska förses med en vinterutrustning värd namnet. Kanske tycker ministern att mina argument står sig starkare nu när även håller med mig? Det är dock viktigt att ministern förstår värdet av att motsvarande krav även bör omfatta utländska lastbilar och bussar som trafikerar svenska vägar. Självklart är utländska förare mindre förberedda än vi på att de svenska vägarna plötsligt kan förvandlas från torra och fina till hala som is och täckta av djup, tung snö. Är ministern beredd på att även kräva att utländska tyngre fordon som kör på våra vägar ska ha vinterdäck? 13 (): Än en gång: Det är positivt att det händer någonting på området när det gäller möjligheten att få en bättre trafiksäkerhet utifrån de tunga fordonens krav på möjligheter att köra på vinterväglag. Vintern är en realitet i . Vi vet inte när vinterväglaget kommer. I mina delar av är det betydligt vanligare än i och andra delar. Men det gäller att de som har att yrkesmässigt framföra fordon i har beredskap i form av utrustning och utbildning att hantera situationen. Därför tycker jag också att det är positivt att ministern säger att det finns anledning att följa möjligheterna när det gäller utbildning och kontinuerligt ställa krav och förbättra utbildningen av buss- och lastbilsförare som kör tunga fordon. På samma sätt måste vi också ha bra drift och underhåll. Man kan fundera lite grann på de krav som finns och de förutsättningar som finns för att ha sommarväglag på till exempel Europavägar i hela . Jag tror att en sådan ambition kan motarbeta sitt syfte, med en överdriven saltning och kemisk behandling. Jag tror att vi i ett land med vårt nordliga läge, med den vinter vi har, måste acceptera att vi har vinterväglag i stora delar av vårt land under stora delar av året. Då måste både de fordon och de förare som har som arbete att trafikera vägarna också ha beredskap för det. 14 Statsrådet (): Det är naturligtvis en diskussion om tunga fordon, . Det är det hela interpellationen utgår från: krav på vinterdäck på tunga fordon. Därmed handlar det om de fordon som har en totalvikt på över tre och . Precis som jag har svarat har generaldirektör fattat ett beslut om att utreda potentialen för att införa krav på vinterdäck. Det handlar också om drivaxlar och om att införa krav på däck med minst fem millimeters mönsterdjup för fordon med en totalvikt på över tre och . Den utredningen gäller naturligtvis också utlandsregistrerade fordon. Det ska också sättas i samband med att man parallellt med detta analyserar krav på alternativet, medförande av snökedjor för tunga fordon. Det är det arbete som avser att lämna förslag till detta år. Men icke desto mindre finns det ett antal andra utredningar parallellt med detta som VTI nu har att fördjupa vad gäller bussars trafiksäkerhet på vinterväglag. Man har också ett samarbete med det norska Vegdirektoratet, precis i linje med det som interpellanten efterfrågar och som i detta sammanhang generaldirektören för på eget ansvar och med eget bemyndigande tagit initiativ till. Det arbetet pågår , och till viss del kan fatta självständiga beslut om att vidta åtgärder till någon del, till exempel om man behöver flytta fordon som på grund av oväder begränsar framkomligheten och så vidare. Då krävs en framställning till regeringen för detta. Detta räknar man med ska kunna komma till regeringen från sida. Men i övrigt arbetar utifrån den strategi och de inriktningar som jag har redogjort för: analysering och ett antal utredningar som de sedan har att ta ställning till. 15 (): Jag är glad att ministern efter ett antal debatter förstår att frågan om lämpligt vinterutrustade trafikfordon är viktig sett ur både trafiksäkerhetssynpunkt och framkomlighetsperspektiv. Trafikkaos liknande det på ska inte behöva inträffa här i igen. Vi måste se till att de fordonsförare som kör på våra vägar vet vad som gäller när det är snö och kallt. Det räcker inte att lättare fordon har vinterdäck och kör friktionsfritt om de stora, tunga fordonen inte gör det. När en stor lastbil har fastnat i en snödriva och inte kommer loss kan den hindra efterkommande trafik i timmar, och det var just det som hände på . Jag hoppas att ministern efter dagens debatt är uppfylld av alla goda argument som har lyfts fram. Jag förstår att vi nu är överens om att svenska och utländska lastbilar och bussar som väger mer än tre och måste ha vinterdäck. Vi är också ense om en vinterstrategi som håller . Det gläder mig. 16 (): Jag vill också tacka för den positiva samsynen om behovet av en bättre trafiksäkerhet när det gäller tunga fordon samt för att regeringen är beredd att underlätta för att genomföra de åtgärder som man bedömer behövs för att säkerställa trafiksäkerheten. är det självklart för oss när vi diskuterar miljö att ställa krav på vinterklassning av de fartyg som tar sig in i . De ska ha en möjlighet att klara istryck och framkomligheten i . De kraven finns även en vinter som denna, när det knappt finns någon is i någonstans. På samma sätt är det med de tunga fordonen. Även de bör vinterklassas, så att det där finns en beredskap för att klara de vägförhållanden och de miljöer de kan möta i vår del av världen. 17 Statsrådet (): Jag vill säga tack till interpellanterna för den här diskussionen. Även om det råkar vara soligt och blåsigt men inte så mycket snö är det precis som interpellanterna säger, nämligen ständiga överraskningar. Det är därför som det är viktigt att kontinuerligt både diskutera och arbeta utifrån de förändringar som trots allt sker. Det är precis det arbetet som har tagit initiativ till, och det ligger på ansvar. Det är därför som man så sent som har vidtagit ett antal åtgärder. ska därför i regionerna identifiera kritiska punkter och vägavsnitt samt vid behov komplettera med ytterligare plog- och halkbekämpningsresurser. Det handlar om att identifiera vilka vägavsnitt som är problematiska, till exempel vilka två-plus-ett-avsnitt som är problematiska. På det sättet får man tydlig kunskap och kan snabbt komma fram med förslag på omledningsvägar som alternativ till de vägar där det kan bli problem med framkomligheten. ska utreda ett införande av krav på vinterdäck. Verket ska också föreslå förändringar i författningar så att det lättare och tydligare går att omstyra bärgningsarbetet i de skeden det behövs när det är blockeringar på en väg. Verket ska också inventera behovet av förändringar i författningar för att genomföra till exempel kolonnkörning vid akuta situationer med kraftiga snöfall eller vinterväglag. Jag ser fram emot ett underlag. behöver ett initiativ från regeringen. Jag ser också fram emot vilken strategi som efter erforderliga utredningar och analyser kommer att gå vidare med. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2007/08:392 om lågtrafikerad järnväg i 18 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställa att lågtrafikerade järnvägsbanor i inte läggs ned utan i stället ses som en del av inriktning för att minska klimatpåverkan. Jag vill börja med att understryka att jag delar syn på att det finns en samhällelig vinst i att tågtrafiken bibehålls och utvecklas på järnvägssträckor där behov finns nu och kan tänkas finnas . Med tanke på den stora klimatutmaning vi står inför behöver vi transporter som effektivt kan svara upp mot minskad klimatpåverkan som tillgängligheten till transporterna ökar. har lämnat ett inriktningsunderlag till regeringen inför den långsiktiga infrastrukturplaneringen för perioden 20102020. I denna redovisning har pekat ut ett antal lågtrafikerade järnvägsbanor som är i behov av upprustning eller som föreslås läggas ned. Totalt finns det lågtrafikerade banor i . Eventuell nedläggning av järnvägssträckor föregås av en lagstadgad process där samråd med berörda parter ska ske och trafiken på sträckan ska vara av obetydlig omfattning. Jag kommer att verka för att ser över utpekandet av lågtrafikerade banor utifrån dagens förutsättningar och behov för effektiva järnvägstransporter. Jag kommer också att arbeta för att det skapas en regional och lokal förankring kring järnvägssträckornas utveckling eller eventuella nedläggning. Regionala prioriteringar av infrastrukturåtgärder är centrala i arbetet med den åtgärdsplanering som förbereds. Då kommer ett mer konkret arbete med prioritering av olika åtgärder utifrån dess nytta att genomföras. Jag hoppas att alla intressenter deltar aktivt i denna process, som bör kännetecknas av öppenhet för nya samverkanslösningar där regioner och näringsliv är beredda att bidra och ta ett tydligt ansvar. 19 (): Jag vill börja med att tacka infrastrukturminister för svaret på min interpellation om lågtrafikerad järnväg i . Det finns en positiv ansats i ministerns svar, och det är oerhört viktigt vilken inställning regeringen intar för att ange inriktningen för och även Rikstrafiken att utveckla järnvägstrafiken på lågtrafikerade banor i stället för att avveckla. Inför regeringens beslut om en ändrad inriktning av infrastrukturinvesteringarna har presenterat ett förslag till hur staten ska förhålla sig till de så kallade lågtrafikerade banorna. anser att man ska lägga ned tågbanor som inte trafikeras i tillräcklig utsträckning. Detta är en tredjedel av de lågtrafikerade banor som finns i . Det är självklart att en sådan åtgärd leder till att kostnader för underhåll minskar, men det är bara under förutsättning att man anlägger ett snävt företagsekonomiskt perspektiv. Utifrån samhällsekonomiska utgångspunkter finns det mycket att vinna på att behålla lågtrafikerade banor, till exempel Lysekilsbanan, , västra järnväg, Kinnekullebanan, Industrispåret , Karlsborgsbanan och Viskadalsbanan. Det här är banor som jag vet att ministern väl känner till eftersom de finns i ministerns hemlän. I stället för nedläggning borde samhället se vinsten i att behålla och utveckla tågtrafiken på dessa angivna banor för både person- och godstrafik. Enligt uppgift är kommuner och företag längs dessa banor villiga att försöka utveckla järnvägstrafiken naturligtvis om det blir bra inriktningsbeslut från regeringens sida. Vi har framöver ett stort behov av att flytta över så mycket transport som möjligt till spårbunden trafik. Lokala luftföroreningar, global klimatpåverkan och ökad tillgänglighet för alla människor är alla argument för att vi inte ska lägga ned redan investerad infrastruktur. Den största kostnaden för banorna har redan ägt rum i och med att de byggdes. Underhållet är i detta sammanhang en mindre samhällsekonomisk summa. har tillsammans med andra i varit drivande för att uppmärksamma bristen på underhåll av de mindre järnvägarna. Det bristande underhållet har medfört att trafiken har begränsats och i några fall helt upphört. Befintlig trafik har försämrats genom olika restriktioner, till exempel minskad hastighet och minskat tonnage. Vi har framhållit vikten och betydelsen av att dessa järnvägar effektivt kan bidra till ett mer sammanhållet järnvägssystem som väsentligt avlastar vägtrafiken. De lågtrafikerade banorna handlar inte bara om persontrafik utan också om godstrafik. Den mängd gods som kan transporteras på dessa banor är betydande för en god infrastruktur, en hållbar utveckling för en positiv förändring av klimatproblemen och naturligtvis för en bättre kollektivtrafik. måste erhålla tillräckliga resurser för att också säkra det eftersatta underhållet av så kallad lågtrafikerad järnväg. Det är mycket angeläget att åtgärda det eftersatta underhållet av de mindre järnvägarna i . Utifrån ministerns svar undrar jag vad ministern konkret kommer att göra för att säkerställa fortsatt trafik på de hotade järnvägsbanorna i . 20 (): Jag vill också tacka infrastrukturministern för ett sådant positivt besked. Det är kanske det mest positiva beskedet sedan jag kom in i 2002. Det känns tryggt att man har en sådan inriktning från regeringens sida. Regionala järnvägar måste prioriteras utifrån deras rätta värde. För många orter är det en förutsättning för effektiva och miljövänliga persontransporter. räknade upp en del banor i , men det finns banor över hela som kan tas med i debatten. har fokus legat på hur mycket dessa banor är trafikerade. På något vis går det inte att bara utgå från den nuvarande trafikeringen, utan det viktiga är att se potentialen för järnvägarna. Det är väl det som diskuteras . Då är det viktigt att regeringen, precis som infrastrukturministern säger, har tagit ned frågan på regional nivå och låtit regionerna verkligen gå in och analysera och prioritera utifrån en lokal förankring. Klimatarbetet är också en faktor som har kommit in och förändrat den här diskussionen helt och hållet. Det visar vikten av att man trots allt har kvar dessa järnvägar och har möjlighet att öka underhållet av dem. De har funnits och fått vara kvar, men ingen har gjort någonting åt dem. Att underhållet är eftersatt, som tar upp, kan man bara hålla med om. Men det får ändå falla tillbaka på tidigare regeringars arbete. Den nuvarande regeringen har de facto fokuserat mycket på frågan om underhållet och gjort den analysen att underhållet är väldigt eftersatt när det gäller både vägar och järnvägar. Det är naturligtvis viktigt att man underhåller den infrastruktur man har. Man kan inte bara satsa på nybyggnation, även om det kan vara lite mer spektakulärt i många lägen. Underhållet är det grundläggande. Det är ren kapitalförstöring om man inte kan komma till skott med det. Eftersom regeringen så tydligt i budgetsammanhang har satt fokus på att underhållet är viktigt känner jag ingen större oro. Det är snarare en förändring som har skett som är otroligt positiv. Man måste också ta med järnvägarnas betydelse och framtida potential när det gäller regionförstoringen och en fungerande arbetsmarknad. Det låter kanske lite diffust med en fungerande arbetsmarknad, men man kan ta in andra saker, till exempel skalfördelar. Det gäller inte bara arbetsmarknaden, utan man kan få skalfördelar även när det gäller sjukvård och utbildning. Där har effektiva persontransporter en väldigt stor betydelse. Om man ser på sådana saker som produktivitet inom en region kan ett välfungerande transportsystem ge chansen till en ökad specialisering, där tjänstesektorn har en helt annan möjlighet att utvecklas. Den högre produktiviteten beror väldigt mycket på att man kan transportera arbetskraft effektivt, så att det arbetsutbud som finns kan matchas med arbetskraften inom ett mycket större område. Det ger en region väldiga möjligheter att utvecklas. Utgångspunkten är ändå att de regionala järnvägarna måste prioriteras utifrån sitt rätta värde, så att man inte bara fokuserar på nuvarande trafikering. Då kan man nästan hamna i att det är bara pendeltågstrafiken i som ska vara kvar. 21 Statsrådet (): Tack för interpellationen! Det är inte så svårt att hålla med både och om det som de har anfört. redogjorde till exempel för bristande underhåll. Det är sant det är en stor del av problematiken. Jag förstår engagemang. Tyvärr lyckades inte och med sitt engagemang få den socialdemokratiska regeringen att lägga resurser just på våra befintliga spår runt om i landet. Det är inte med speciell stolthet jag kan konstatera att den europeiska järnvägsunionen pekar ut som det land som har lagt minst resurser på järnvägsspåren runt omkring i landet. Det är precis den verklighet vi befinner oss i här och . Det faller tillbaka otroligt tungt på prioriteringar som den socialdemokratiska regeringen tidigare gjorde tillsammans med och . Det är lätt att både prata om vikten av lågtrafikerade järnvägars roll och plädera för nyinvesteringar, som vi egentligen inte orkar föra en debatt om vilka brister det finns i befintligt underhåll, både i befintlig infrastrukturplan och i det underhåll som vi diskuterar. Låt mig bara referera till den bedömning som gör. Man säger så här: Med den nuvarande utbytestakten kommer i stort hela det trafiksvaga nätet att behöva stängas av säkerhetsskäl . Det är oerhört allvarligt. bedömer att det är angeläget att rusta upp lågtrafikerad järnväg. Upprustningen beräknas kosta per spårmeter. Totalt för de 235 milen bedöms det kosta nästan 12 miljarder. 12 miljarder är oerhört mycket pengar. Då man har avstått från att vidta några åtgärder finns behovet av de stora resurserna. Det är den problematiken vi har att hantera. Inte desto mindre, som jag svarar , innebär bara de två senaste årens diskussion och fokus på koldioxidutsläppen, fokus på åtgärder för att stärka den regionala utvecklingen och större arbetsmarknadsregioner, att det finns anledning att se över det underlag som har vad gäller de lågtrafikerade banorna. Vi har en mycket tydligare ambition att skapa bra förutsättningar för persontransporttrafik i samband med en regionförstoring. Därmed har de lågtrafikerade banorna oftast en annan roll i ett regionalt transportnät än vad man kanske tidigare hade ett resonemang om. Det gäller framför allt klimatdiskussionen och vikten av att få ett engagemang och bra alternativ till vägtransporter för människor som pendlar, skolelever och så vidare.