prot · GW0932 · 2008-11-20 00:00:00 — Även om utredning ligger på bordet kanske det kan ta eller ännu längre innan det blir vederlagt. Det kanske inte ens blir klarlagt under det halvår som vi är ordförandeland. har gjort en enklare variant på sitt kollektivavtal, och det tycker jag låter bra. Avslutningsvis vill jag säga att hade en artikel på där man kräver skärpning av både regeringen och bankerna: Släpp loss de offentliga jobben och en generösare kreditgivning för 50 miljarder! Faller den svenska arbetsmarknadsmodellen kommer också den svenska välfärdsmodellen att falla i så måtto att kommer det inte in inkomster kommer det inte in några skatter, och då kan man inte dela ut någonting i andra änden. vill jag säga: Rättighetsstadgan, mänskliga rättigheter, subsidiaritetsprincipen och mellanstatligt samarbete är viktigt! (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , , , , , , och (alla s). 192 Statsrådet () replik: Det var ett mycket omfattande inlägg i debatten, och det skulle väl bära lite långt i denna sena timma att försöka svara på allting. En hel del hade egentligen inte heller med Lissabonfördraget att göra, även om det förstås är mycket viktiga frågor. Varför inte har någon representant här i debatten till skillnad från kan jag inte svara på. Frågorna om arbetarrörelsen och vem som är mest renlärig överlåter jag också till kommande inlägg. Jag förstår att har svårt att acceptera att svenska folket röstade fram en alliansregering. Jag förstår att han också har svårt att acceptera att det är borgerliga regeringar i en majoritet av länderna i , men är det så, och då får vi hantera detta. Svenska folket kommer att få rösta igen , och vi får se hur det går då. Icke desto mindre tar sig denna frustration ibland uttryck i en enorm upphetsning över att regeringen inte gör tillräckligt. Det spelar liksom ingen roll vad vi gör, det är ändå inte tillräckligt bra. Jag har i denna kammare hur som helst sagt det har även och de flesta av mina regeringskolleger att den står bakom den svenska modellen. Vi försvarar den. Vi tycker att den är bra. Vi försöker göra reklam för den, och vi står upp för till exempel kollektivavtalsmodellen. Vi gör detta i olika sammanhang. Jag beklagar att inte alla de dokument som ville få ut om domstolsförhandlingarna var tillgängliga. Tyvärr är det fortfarande alldeles för mycket hemlighet kring domstolen. Jag delar den kritiken. Men vi argumenterade där i enlighet med hur jag tror att Socialdemokraterna ville att vi skulle argumentera. Vi var ganska ense i detta. Sedan föll domen. Den domen ska man naturligtvis tolka, och det gör vi genom utredning. Man kan beklaga att den inte tillsattes tillräckligt fort. Det var en konsultationsprocess med arbetsmarknadens parter . själv ville gärna ha . Men utredningen tillsattes, och vi väntar på resultat från den. ser jag att min talartid är ute, så jag får komma tillbaka strax. 193 () replik: Byggnadsfacket har ingen representant här i . Jag är vald av svenska folket precis som alla andra här. Så tro inte för att vi har någon avbetalning på dem eller att de stöttar oss på något sätt. har inte heller någon representant här, men det finns ändå många som pratar för . Det ska vi inte glömma bort. Jag ser en där borta, men jag ska inte säga hans namn, för då blir han arg. Det sägs också att det är svårt att acceptera. Nej, det är hur lätt som helst att acceptera att ni vann, att ni har sju mandat mer. Tror man på demokrati, som vi socialdemokrater gör, accepterar man också det som svenska folket har sagt. De ska naturligtvis välja om . Snacket om att regeringen inte gör tillräckligt , läs protokollen från den tid ni var i opposition! Ni stod här och brände av den ena raketen efter den andra om att den socialdemokratiska regeringen gjorde alldeles för lite. Det är en del av regeringsinnehavet att vi i oppositionen ligger på. Det är bra för er också för det sporrar er att göra ännu mer och förhoppningsvis bra . Det ska du inte vara ett dugg ledsen för! Jag delar den mening som för fram om kollektivavtal, alltså dokumenten. Kanske det med Lissabonfördraget blir lite öppnare. För dem som är helt emot det finns det ju en utträdesklausul. En del skulle ju kunna rösta bara för den sakens skull. Men jag går inte in på det heller. Sedan är det naturligtvis det du berör själv om utredning. Även om det var en konsultationsprocess säger jag bara att det är därför vi har ett sådant klydd med hela resonemanget. Ni skulle ha satt fart på det med detsamma. Det gäller , men han är inte här heller. 194 Statsrådet () replik: Naturligtvis har vi olika roller. Om vi byter roller gör vi liknande inlägg, naturligtvis. Det var också därför jag begärde replik. Jag tycker att det är trevligt att ta den här debatten. För att återgå till sakfrågan inväntar allihop utredning. Det är också den rekommendation som kommissionen, och flera andra länder gör. Låt oss först titta lite nationellt för att få klarhet i eventuella justeringar som krävs av regelverket. Sedan fortsätter debatten att föras både på nationell nivå och naturligtvis också på Europanivå. Det finns redan ett antal forum utarbetade. Det är expertkommittéer och möten på väg där kommer att vara aktivt. Olika parter på arbetsmarknaden kommer också att försöka få klarhet i detta för att tydliggöra hur utstationeringsdirektivet ska tolkas i en globaliserad värld där företag och anställda självfallet rör sig också över gränserna. Det kräver kanske också en översyn av regelverket. Jag vill bara återgå till det jag har sagt och försäkra att vi inte tror utan är väldigt övertygade om att inte Lissabonfördraget och inte heller Lavaldomen hotar den svenska modellen. Lavaldomen slår ju fast att det finns rättigheter som är garanterade, att kollektivavtal är tillåtna och att stridsåtgärder är tillåtna. Det var just i detta specifika fall det inte var proportionerligt. Precis den typen av normer och regelverk finns ju också för agerande på hemmaplan när det inte är utländska företag inblandade. Vi menar därför att det inte finns anledning till panik på det sättet eftersom det är en dom i just detta speciella fall. Men vi tar det naturligtvis på stort allvar genom att den här utredningen tillsatts och inväntar resultaten därifrån. Vi försöker också i olika sammanhang på den europeiska arenan att vara aktiva. Men det är lite svårt att veta exakt vad vi ska göra innan vi har all information. Därför tycker vi att det är klokt att vänta med att diskutera eventuella sociala protokoll eller utstationeringsdirektiv. Med den kunskap som jag har i vet jag att det finns väldigt många länder, inte bara beroende på om det är en höger- eller vänsterregering, som ser väldigt olika på de här frågorna. Det är inte säkert att omförhandlingar av de här frågorna skulle gynna den svenska modellen. 195 () replik: Jag ska faktiskt be att få tacka för den försäkran som du gör nu å regeringens vägnar, att just garantera den svenska modellen. Vad utredning kommer fram till vet vi inte. Oaktat vad den kommer fram till ger den förhoppningsvis ett sådant underlag att detta inte behöver utredas igen eller förlängas. Red upp detta före EU-val och annat! Jag vill bara rekommendera det å det varmaste. Red upp detta! också ut utstationeringsdirektivet. kan också finnas med i det sammanhanget. Det är helt klart. Jag valde också att läsa vad hade sagt om Lavaldomen. har ju i det fallet försökt förändra sitt kollektivavtal som inte var speciellt tjockt. Man ska också ha klart för sig att utländska företag som kommer hit till ska kunna vägtrafikförordningen. De ska kunna . De ska strängt taget kunna hela den lagstiftning som vi andra egentligen måste kunna när vi är här i . När man säger att det ska vara förutsägbart var det ska landa någonstans är ju bekymret att som ett av fackförbunden bedriver ackordsförhandlingar. När man bedriver ackordsförhandlingar gör man det på byggarbetsplatserna. Man gör vissa avstämningar och mätningar av hur det går med produktion och annat. Det var det som faktiskt också lade sig i och riktade kritik mot. Jag hoppas att ni fångar upp det, för det är många som vill jobba på ackord. Det är inte förutsägbart på det sättet. 196 () replik: Jag känner inget större behov av att gaffla och bemöta alla påståenden och här. Men jag vill ändå räta ut ett par frågetecken som uppenbarligen finns angående vad egentligen föreslår. Det är nämligen så att inte alls behöver vara orolig för att inte står bakom kravet på socialt protokoll. Vi har en reservation som vi har yrkat bifall till som lyder så här: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett socialt protokoll för fackliga rättigheter i EU och utveckla juridiskt bindande garantier för den svenska kollektivavtalsmodellen. Detta förslag går det alldeles utmärkt för både och andra socialdemokratiska ledamöter som så tycker att stödja. För vår del finns det som sagt var inga som helst motsättningar mellan att både skydda den specifika svenska kollektivavtalsmodellen och utverka ett socialt protokoll som gäller för löntagare i hela . Det var bara det jag ville få fört till protokollet och ge som information till . 197 () replik: Jag tackar för den informationen. Men jag förstod inte riktigt vad menade med alla påståenden och . Vad ligger i det? Vad har jag sagt för eller gjort för påståenden som är felaktiga? Detta ska ju många av våra fackliga vänner läsa. Då undrar de: Vad är det för han har snackat om och vilka påståenden är det? Jag skulle nog vilja att du är lite klarare på den punkten. Det är ju kul att ni tydligen har fått med det sociala protokollet i en reservation. Men det blir lite knepigt när ni aktivt röstar mot. Vi kräver ju aktivt i reservationen vi har inte yrkat på den och det är väl tur att den motion som vi har skrivit, U258, ska avslås. Varför gjorde ni det? Det verkar ju lite knepigt. Om ni som vi jobbar med 54 miljoner medlemmar, fackliga vänner ute i , och så röstar ni avslag på detta blir det knepigt. Den grejen får du nog reda ut. 198 () replik: Jag reder så gärna ut detta. Som sagt var lägger vi ju fram ett identiskt förslag med den skillnaden att vi också vill ha ett juridiskt bindande undantag för den svenska kollektivavtalsmodellen. Vi tycker faktiskt att det är ett bättre förslag, , därför att det ger både, som man brukar säga, hängslen och livrem hängslen för löntagare i hela och livrem för den unika svenska kollektivavtalsmodellen. Det är det som vi menar krävs för att garantera att har rätt att vidta stridsåtgärder för att kräva allt det som både du och jag är eniga om är viktigt att man måste kunna få göra och använda den möjlighet som vi har som har en stark arbetarrörelse, en stark fackföreningsrörelse att också stödja kampen för att stärka löntagarnas rättigheter i resten av . Vi ser ingen motsättning i det, . Därför har vi ett yrkande som kräver båda de här sakerna på samma gång. Det är ni som sagt var väldigt välkomna att ansluta er till. 199 () replik: Då får jag tacka dig, , för det erbjudandet. Du kanske kan ansluta dig till vår motion, U258. Det är en jättebra idé. Det kan ni andra göra också. Det är helt okej. Sedan var det frågan om det juridiskt bindande. En del av er har snurrat omkring folkomröstningar och sådana saker. Det är bra att vi känner hur viktig den svenska kollektivavtalsmodellen är. Vi har kanske lite olika utgångspunkter, men vi ska verkligen ta tag i detta för att det ska bli bra. Vi ska inte svika dem här i eller de 54 miljoner medlemmarna i . Vi försökte fånga upp dem i vår motion. Vi resonerade att det är rimligt att ställa upp för dem eftersom de driver kravet mot EU-administrationen. 200 (): Det finns en rad anledningar till att jag och yrkar avslag på Lissabonfördraget här i kammaren . I första hand menar jag att det handlar om de avgörande demokratibrister som är förknippade med fördraget och dess behandling. Vi menar att en levande demokrati kräver närhet och förtroende mellan just de förtroendevalda politikerna och medborgarna. Vi här i riksdag har ju efter allmänna val fått det svenska folkets förtroende att stifta våra lagar. Om Lissabonfördraget antas till slut om än i något reviderad form flyttas ytterligare makt, utöver den som redan har flyttats till EU, från svenskt demokratiskt beslutsfattande till gemensamt beslutsfattande inom EU. är det främst vad gäller de rättsliga och inrikes frågorna. Man skulle kunna säga att det folkliga inflytandet halveras när beslut flyttas från svensk nationell nivå till EU-nivå eftersom valdeltagandet i riksdagsval är ungefär dubbelt så högt som i val till EU. Valdeltagandet är nog den bästa indikatorn vi har på grad av folklig demokratisk förankring. Lissabonfördraget handlar också om sämre möjligheter för oss att föra en självständig politik inom en rad områden utifrån våra förutsättningar, traditioner och demokratiska beslut. Det gäller till exempel försvars- och säkerhetspolitiken där Lissabonfördraget innebär att alltmer vävs in i EU-gemensamma ageranden med syftet att EU ska utveckla ett gemensamt försvar med ömsesidiga försvarsåtaganden och där medlemsländerna är ålagda att rusta upp. möjligheter att utifrån vår historia och erfarenheter utveckla en alternativ säkerhetspolitik mer inriktad på förebyggande civila åtgärder begränsas därmed. Samma brist på möjlighet att föra en självständig politik utifrån de demokratiska ställningstaganden som det svenska folket gjort visar frågan om den svenska kollektivavtalsmodellen. Den har ju diskuterats mycket i kammaren. Domen i det svenska Lavalfallet slår fast att låglönekonkurrens är acceptabel på EU:s inre marknad medan fackliga stridsåtgärder för att kräva inhemska kollektivavtal kan betraktas som ett otillåtet marknadshinder. Vi får alltså i detta fall acceptera att samma arbete kan ha olika pris beroende på vilken nationalitet de arbetande har. Det strider mot själva grundidén för den svenska kollektivavtalsmodellen. Men har ett förhandlingskort att spela ut gentemot EU. En ändring av fördraget eller ett juridiskt bindande undantag kan ge oss ett fullgott skydd mot den mycket politiska domstolen i . Vi har ett unikt tillfälle att få ett sådant undantag. Det är alltså fråga om ett undantag som liknar dem som i stor utsträckning har. Vi menar därför att inte ska godkänna Lissabonfördraget innan ett sådant juridiskt bindande undantag för den svenska kollektivavtalsmodellen finns med. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 5 i dagens betänkande. Vi vet med till visshet gränsande sannolikhet att Lissabonfördraget oberoende av agerande inte kommer att träda i kraft förrän tidigast om kanske . Det finns tid och ett bra förhandlingsläge för . Dessutom väntar vi ju på den Stråthska utredningen som kommer först . Varför fatta beslut ? Att Socialdemokraterna som sitter i vågmästarställning i denna fråga med tanke på att det krävs tre fjärdedels majoritet i kammaren inte utnyttjar läget förstår jag faktiskt inte. Bristerna i demokrati när det gäller Lissabonfördraget handlar även i hög grad om beslutsprocessen i EU och i . Lissabonfördraget har ju i praktiken samma innehåll som det förslag till som avvisades i folkomröstningarna i och . Sedan har EU:s stats- och regeringschefer i en sluten process utan reellt folkligt demokratiskt inflytande ompaketerat den avvisade konstitutionen till detta Lissabonfördrag. vill majoriteten i denna riksdag ratificera fördraget utan föregående folkomröstning, trots att man vet, eller borde veta, att majoriteten av svenska folket tycker att en rådgivande folkomröstning borde genomföras. har vid upprepade tillfällen drivit denna fråga. Vi menar att inte kan anses ha mandat att fatta beslut om ratificering utan vägledning av en föregående folkomröstning, bland annat därför att fördraget inte diskuterades ordentligt inför valet . Därför, herr talman, yrkar jag bifall också till reservation nr 4. Avsaknaden av svensk folkomröstning i denna process är alltså en stor demokratisk brist. En annan demokratisk brist är det faktum att vi över huvud taget ska behöva ta ställning till fördraget . har som enda medlemsland genomfört en folkomröstning med resultatet nej. Därmed har fördraget fallit enligt EU:s egna regler. Vi menar att måste följas, och följaktligen bör den svenska ratifikationsprocessen avbrytas. Regeringen borde ta initiativ till vidare fördragsförhandlingar. I en sådan ny omförhandling borde även lyfta upp frågan om ett permanent undantag från EMU. Även om Lissabonfördraget också innehåller vissa förbättringar jag tycker till exempel att den så kallade rättighetsstadgan är en sådan är det enligt min uppfattning så att det grundläggande problemet kvarstår, nämligen att det är den fria rörligheten på den inre marknaden som är EU:s överordnade princip. Det kan exemplifieras av artikel 63 om fri rörlighet för kapital. Där framgår att alla restriktioner för kapitalrörelser mellan medlemsstater och mellan medlemsstater och tredjeland ska vara förbjudna. Det är en intressant skrivning i dagens finanskris. Andra exempel på den fria rörlighetens överordning är de gånger olika länder vill stoppa vissa produkter av miljöskäl. Det har genomgående avvisats med hänvisning till den fria rörligheten. Handeln med genmodifierade produkter kan ses som ett sådant exempel. Lissabonfördraget innebär alltså sammantaget, enligt min uppfattning, en avgörande försvagning av vår demokrati och att den befintliga obalansen till förmån för den inre marknaden kvarstår. Jag yrkar därför även bifall till reservation nr 2, som innebär avslag på propositionen om Lissabonfördraget. I detta anförande instämde , , , , , , och , (alla v). 201 (): Den svenska arbetarrörelsen är positiv till Lissabonfördraget. Såväl det socialdemokratiska partiet som LO har varit mycket tydliga på den punkten. Mycket kritik kan och ska riktas mot EU både för den tid som har varit med de gamla fördragen och troligen även med de nya fördragen. Men om kritik ska vara konstruktiv måste man kunna gå vidare och våga förändring. Vi svenska socialdemokrater har bland annat arbetat hårt för att utvidga EU. Alla ska med så enkelt är det. Då måste vi också anpassa EU till den nya situation som uppstår. Vi socialdemokrater har kritiserat EU för ineffektivitet, och då måste vi också medverka till att göra EU effektivare. Vi socialdemokrater har kritiserat EU för att de sociala rättigheterna har en för svag ställning. Med Lissabonfördraget stärks de sociala rättigheterna. Vi socialdemokrater har kritiserat EU för att inte tillräckligt kraftfullt agera för jämställdhet, mot miljöförstöring och organiserad brottslighet. Med det nya fördraget stärks möjligheterna för oss att tillsammans med socialdemokrater i kämpa för att lösa dessa problem. Är då allt så bra som vi skulle vilja ha det? I finns samma motsättning mellan höger och vänster som här i . Inom det socialdemokratiska partiet i finns olika uppfattningar beroende på olika historia och erfarenheter, precis som det inom det socialdemokratiska partiet i finns olika uppfattningar mellan storstad och landsbygd eller mellan norr och söder. Det är ingenting konstigt med det. Att Socialdemokraterna röstar för fördraget när det kommer till beslut i är därför en helt konsekvent och förutsägbar händelse. Vi gör det inte för att det är perfekt utan för att det ger oss en bättre utgångspunkt att fortsätta arbetet med våra europeiska kamrater inom det europeiska socialdemokratiska partiet och inom den europeiska fackföreningsrörelsen. När det gäller det så omtalade beslutet på , att verka för att den utredning som har tillsatts för att lösa de problem som Lavaldomen skapade ska vara klar innan fördraget ratificeras, står vi socialdemokrater helt bakom det beslutet. Det hade varit av stor betydelse att få rätt beslutsgång, inte minst för att inte äventyra legitimiteten i ratificeringen. Men den svenska högerregeringen har agerat kortsiktigt och ansvarslöst, och man har vägrat att medverka till en lösning. Ska vi då låta en högerregering styra vår uppfattning i en fråga där vårt ställningstagande har varit välkänt och förankrat? Det är inte ett alternativ. Vi kan inte i rösta ned det förslag som vi tror på. Vi kan inte göra detta. Det är en helt annan sak för , som inte tror på Europasamarbetet. De har alltid röstat nej till allt som har med EU att göra. har de visserligen ett svepskäl i och med dumheter, men det har ingenting med saken att göra för . Vi socialdemokrater, som tillhör den europeiska arbetarrörelsen, har en betydligt mer konstruktiv inställning. Vi har mer gemensamt med en tysk arbetare än med en svensk borgare. Det är någonting att fundera på. , det före detta , representant oroade sig för hur vi socialdemokrater skulle kunna möta arbetare ute på arbetsplatserna. Jag kan lugna på den punkten. Till skillnad från har jag tillbringat större delen av mitt vuxna liv på ett fabriksgolv och har inga som helst problem att möta mina arbetskamrater, eller andra arbetare i , i eller var som helst i världen. Jag tillhör, till skillnad från , ett parti som är en del av svensk arbetarrörelse och som har en stark och trygg förankring på svenska arbetsplatser. Jag tillhör, till skillnad från , en europeisk arbetarrörelse. Den svenska modellen är hotad. Så är det. Vari består hoten? domar är ett hot mot den svenska arbetsmarknadsmodellen. Så är det. Den svenska högerregeringen är ett hot mot den svenska arbetsmarknadsmodellen med svenska kollektivavtal och starka fackföreningar. Så är det. När a-kassan rustas ned är det ett direkt slag mot våra kollektivavtal. När nya regler för F-skatt införs är det ett hot mot våra kollektivavtal. På punkt efter punkt driver den svenska högerregeringen en politik mot arbetare och deras anställningsvillkor. Frågan är då: Hur avvärjer vi dessa hot? Hotet från den svenska högerregeringen kommer vi att möta genom att göra och kompani arbetslösa efter nästa val. Hotet från löser vi genom att arbeta aktivt i med europeisk fackföreningsrörelse och europeiska socialdemokrater. Hotet från avgörs inte vid kvällens votering. Ett nej till det nya fördraget löser ingenting av de problem som uppstått på grund av och andra domar. Även om och hans kompisar lyckats hålla utanför EU hade vi drabbats av Lavaldomen. Vad hade hotat med då? Hade hotat med att vi skulle gå med i EU? Hur går då arbetet i , kan man undra. De grundläggande sociala och mänskliga rättigheterna i EU ska inte underordnas de ekonomiska friheterna. Det slog en bred majoritet i fast när de röstade för ett betänkande om utmaningar för kollektivavtalen i EU. Parlamentet tar tydligt avstånd från uppmärksammade beslut i Laval-, Viking-, Rüffert- och Luxemburgmålen. I samtliga dessa domar har inskränkt grundläggande fackliga rättigheter på ett helt oacceptabelt sätt, eftersom domstolens tolkning av utstationeringsdirektivet inte stämmer överens med lagstiftarens avsikt. Parlamentet vill också tydliggöra att varken utstationeringsdirektiv eller andra direktiv förbjuder medlemsstaterna eller arbetsmarknadens parter att kräva förmånligare villkor i syfte att garantera likabehandling av alla arbetstagare. Kommissionen uppmanas därför att inleda en översyn av utstationeringsdirektivet i syfte att klargöra att löner och anställningsvillkor är minimikrav; ett golv från vilket fackföreningar kan kräva likabehandling genom förhandlingar om kollektivavtal. Hur reagerar då högerns representanter i ? En av dem, moderaten , föreslog att utstationerade arbetstagare ska särbehandlas och diskrimineras i förhållande till inhemska arbetstagare. Hon föreslog också att alla löne- och anställningsvillkor som går ut över minimikraven i utstationeringsdirektivet ska ses som hinder mot den fria rörligheten. Den underliggande logiken tycks vara att lönekonkurrens mellan arbetstagare ska vara tillåten och att ekonomiska friheter oreserverat ska gå före arbetstagarnas rättigheter och intressen. Även här i visar den svenska högern sitt rätta ansikte. Återvänder vi till kan vi fundera över hur den svenska högern agerar i .