prot · GV09123 · 2008-06-05 00:00:00 — Den har varit proaktiv genom att vi redan på ett tidigt stadium lämnade in en deklaration om hur vi såg på de frågor som tar upp. Det gjorde vi efter kontakter med miljö- och jordbruksutskott. Den inlämnades till kommissionen för att vi ville vara proaktiva och få en mer marknadsanpassad jordbrukspolitik i men också för att minska kostnaden för den jordbrukspolitik som vi har i , och som vi också enligt mitt förmenande ska ha tillsammans i . Det papper som inlämnades innehåller på ett flertal ställen de ord som jag har nämnt. Därtill kan jag säga att vi har varit väldigt aktiva med att söka kontakter med kolleger ute i så att vi kan bilda en majoritet. 49 (): Jag välkomnar ministerns svar. Jag tror att det är viktigt att löpa linan ut. Det här förslaget som kommissionen har lämnat kommer att antas . I förlängningen av detta kommer vi snart in i en ny budgetperiod där man ska försöka balansera ned, åtminstone utgår jag ifrån att det är vår målsättning, jordbrukspolitikens betydelse i EU:s budget. Det är ganska orimligt att världens bästa affärsidé alla kategorier, nämligen att producera livsmedel som alla människor behöver minst , ska behöva omfattas av sådana subsidier från skattebetalarna och att detta inte kan klara sig på egna ben. Jag utgår ifrån att jordbruksministern delar den uppfattningen, och min fråga är därför: Vilka möjligheter tror jordbruksministern det finns att kunna medverka till att i inspelen till den kommande budgethanteringen inom EU försöka få ned detta så att bönder och konsumenter kommer än närmare varandra och slipper omvägen via politiken? 50 Jordbruksminister (): Bönder vill vara företagare. Bönder vill producera det som efterfrågas av marknaden, det vill säga i det här fallet av oss som är konsumenter, och det är vi ju allesammans. Jag tror också att bönderna i vill ta vara på de möjligheter som finns i och med att det finns en stigande efterfrågan på livsmedel, mat, i skilda delar av världen. Det möjliggör en ökad och förbättrad produktion i , och de produktionsbegränsningar som ligger i systemet vet jag att bönder inte vill ha. Jag eftersträvar alltså att vi ska gå på den linje som talar om mot en marknadsanpassning. Jag försöker knyta kontakter med mina kolleger i , allt i syfte att gå i den riktning som här anges. Detsamma gäller i de budgetförhandlingar som sker på regeringschefsplanet och som kommer efter de överläggningar som vi nu har om den så kallade hälsokontrollen. Förföljelse av romer i 51 (): Jag vill rikta min fråga till statsrådet , som vad jag förstår också har hand om Europafrågor. Jag kommer från en manifestation som romer i anordnat som en protest mot de våldsamma och blodiga förföljelserna av romer i . Ingen har väl undgått de rapporteringar som förekommit i medierna om de här förföljelserna. Det finns en särskild dimension i dessa förföljelser av romer i , och det handlar om kraftigt diskriminerande och hotfulla uttalanden av företrädare för regeringsföreträdarna i som mer eller mindre har understött. Då blir min fråga: Kommer att kunna ta upp dessa brott mot de mänskliga rättigheterna med regeringsföreträdare inom Europeiska unionens samarbetsram? 52 Statsrådet (): Tack, , för den här utomordentligt viktiga och angelägna frågan! Jag har också med bestörtning tagit del av det som händer i . Det strider naturligtvis emot allt som Europeiska unionen står för. Det finns mycket tydligt reglerat om respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och minoriteters rättigheter. Dessutom är det så att en mycket stor del av de romer som diskrimineras och utsätts för det här våldet är EU-medborgare, så de har rätt att vistas i . De uttalanden som har kommit från regeringsföreträdare strider helt emot vad man håller på att genomföra i Europeiska unionen. Vi tar naturligtvis avstånd från dem. Det pågår ett arbete inom framför allt det ministerråd som sitter i, så egentligen är det kanske han som kan ge de allra senaste uppgifterna. Detta är ett arbete för att ta fram en gemensam lagstiftning om arbetskraftsinvandring, asylinvandring och migration. Inom ramen för detta diskuteras bland annat den här frågan. 53 (): Jag tackar för svaret och uppskattar den inställning som har. Jag har från dessa romer fått ett uttalande som jag hemskt gärna skulle vilja lämna över till regeringen för att understryka deras synpunkter. 54 Statsrådet (): Jag tar gärna emot detta. En del av de förslag som har kommit från den italienska regeringen om att riva upp och begränsa de åtaganden som man har gjort strider mot den gällande rätten och de gällande överenskommelserna inom EU. Där står naturligtvis mot övriga EU. I övrigt fördömer vi naturligtvis de rasistiska uttalanden som har gjorts. Det finns också en artikel i nuvarande fördrag inom EU som faktiskt ger möjlighet att bestraffa ett land som gör den här typen av uttalanden, som strider mot grundläggande rättigheter, om det skulle fortsätta. Jag vet att också förbereder någon form av uttalande om detta och det som händer i . 55 (): Jag vill ställa min fråga till finansminister . En märklig skatt har den borgerliga regeringen hunnit införa, nämligen den höjda trafikförsäkringsavgiften för vanligt folk eller med , för att finansiera bland annat borttagandet av förmögenhetsskatten. Den extra skatten på trafikförsäkringen tas från vanligt folk som brukar vara fordonsägare: låginkomsttagare, pensionärer, ensamstående, småföretagare, arbetslösa och sjukskrivna. För en del av dessa grupper och människor är den ekonomiska situationen ganska svår. Då undrar jag på vilket sätt denna skatt minskar det så kallade utanförskapet, som den borgerliga regeringen pratar om, och om pengarna går till att finansiera skattesänkningar för de rika och välbärgade. 56 Finansminister (): Skälet till att vi förändrar trafikförsäkringen är naturligtvis att i bred enighet har ställt sig bakom en nollvision i trafiken. , som alldeles var uppe i talarstolen, utredde ju också dessa frågor och pekade på betydelsen av att vi också måste använda ekonomiska styrmedel för att förbättra trafiksäkerheten. Ett sådant är naturligtvis att ha en särskild skatt på trafikförsäkringar som gör att det blir mer dyrbart att ha en farligare bil eller ett farligare körsätt. kan man naturligtvis diskutera om man kan ytterligare förstärka differentieringen mellan premierna för att underlätta detta. Det är en senare fråga. Syftet med detta är naturligtvis att också få in pengar. Vi har lagt fast en bred politik för att återupprätta full sysselsättning. Den ger också tydliga effekter. Men låt mig säga att jag är lite förvånad över att alltsomoftast möta socialdemokrater här i som är bekymrade över skattehöjningar, när Socialdemokraterna drivit en politik för att höja skatterna och har haft som sitt kärnuppdrag i sin ekonomiska politik att höja skatterna för just låg- och medelinkomsttagare. 57 (): Det är förvånande att de nya och de gamla som brukar säga sig vara motvilliga att höja skatter ändå gör det. Det är inte hållbart i längden att de sämst ställda ska betala extra skatt på trafikförsäkringen med tanke på att skatten inte går till den tilltänkta privatiseringen av trafikförsäkringen, som regeringen kanske tvingas lägga ned sedan planerade förändringar visat sig svåra att genomföra. undrar jag: Kommer den borgerliga regeringen att hinna privatisera trafikförsäkringen före valet , och kommer finansministern fortsättningsvis att straffbeskatta fordonsägare med ? Jag vill påminna finansministern om att denna skatt är selektiv och enbart drabbar fordonsägare som grupp. Är det Nya policy att beskatta vissa grupper i samhället utan att motivera varför? 58 Finansminister (): Vår politik är konsekvent. Vi sänker skatten på arbete; då lönar det sig bättre att arbeta. Vi tar bort förmögenhetsskatten; då blir det mer lönsamt att investera. Vi höjer skatterna på tobak, alkohol och också trafikförsäkringen. Det är viktiga styrmedel som gör att människor dricker mindre, släpper ut mindre koldioxid, röker mindre och skaffar sig bilar och körsätt som är mindre farliga för trafiken. Det är ett konsekvent användande för att försöka se till att vi får in de skatteintäkter vi ska ha men också göra de skattesänkningar som är nödvändiga för att återupprätta full sysselsättning. Den socialdemokratiska skattestrategin är och förblir ju tydlig i motionerna. Varje skatt man kan höja som gör det mindre lönsamt att arbeta ska höjas för att vi återigen ska hamna i en sits där vi är tillbaka där arbetslinjen undergrävs. Det är ju den socialdemokratiska politiken. Här har vi så att säga två grundläggande alternativ. Vår hållning till trafikförsäkringen är precis lika logisk som vår hållning till tobaksskatt, alkoholskatt och koldioxidskatt. Vi ska ha låg skatt på arbete och hög skatt på sådant som ställer till bekymmer i samhället som till exempel trafikolyckor. 59 (): Jag har en fråga till jordbruksminister angående senaste möte i . Det vore intressant att få höra vad ministern har att återrapportera från detta möte. Det var ett viktigt möte har vi förstått av medierapporteringen, och jag skulle gärna vilja höra mer om det. Kampen om åkermarken ökar alltmer, och priset stiger. Då menar jag inte bara i kronor och ören, utan kompetensen inom odling efterfrågas alltmer. Priset stiger eftersom marken ska räcka till mycket mer livsmedel . En stor del av energilösningarna kan finnas inom biomassa, kanske även biomassa från . Jag skulle vara tacksam för ett svar. 60 Jordbruksminister (): Det är riktigt som frågeställaren säger, och min bedömning är att detta är ett av de viktigaste möten vi haft under . Det kan konstateras att det finns någonstans runt 850 miljoner människor i världen som inte har rätten att äta sig mätta . Därtill har vi en folkökning. Vi har ändrade konsumtionsmönster, vilket innebär att människor med mer pengar i plånboken väljer att äta mer och bättre mat. Det gör att efterfrågan på mat bedöms bli så stor att vi behöver öka produktionen i världen . För att avhjälpa de akuta problemen har världens länder enats om att akut ge pengar till Programme. 61 (): Jag tackar för svaret. Det är bra att fokus satts på frågan eftersom FN:s första millenniemål gällde just bekämpandet av svälten. Det tycker jag att vi kunde nämna oftare, för vi kan hjälpa till och bidra till att människor över hela jorden ska slippa svälta. Det finns mat så det räcker till alla människor på jorden, men den fördelas inte rättvist. Om vi då ska öka vår produktion av biomassa krävs det naturligtvis tekniklösningar som är smarta, men resurserna måste också fördelas mer rättvist. i debatten kunde vi höra att det var subventionernas fel att maten var dyr, och när vi nu går mot en marknad som fungerar är det marknadens fel att maten är dyr. Det kanske är så att mat- och livsmedelspriserna ska höjas till den nivå som egentligen är den rättmätiga. Mat är inte något som ska vara billigt; vi kräver ju säkra och sunda livsmedel det har vi riksdagsbeslut på, om inte annat. Jag tackar för svaret och önskar lycka till i arbetet. 62 Jordbruksminister (): Som komplement till mitt tidigare svar kan jag säga att marknadsekonomin säger mig att ökade priser brukar leda till ökad produktion. Jag är alldeles övertygad om att de ökade priserna på flera av basvarorna i världen, som vi sett , kommer att leda till en betydligt ökad produktion och därmed större möjligheter att mätta alla munnar i världen, . Som exempel kan jag nämna kammaren känner förmodligen redan till det att vi inom EU beslutat oss för att inte ha någon obligatorisk träda under innevarande år. Min förhoppning är att det undantag som vi gör ska kunna permanentas så att bönderna kan odla all den mark som de har möjlighet till allt i syfte att tillgodose världens folk med mat , . 63 (): Jag vill ställa en fråga till biståndsminister . Jag tror att biståndsministern och jag har samma uppfattning om vikten av att stödja länder i postkonflikt och också få de olika delarna av samhällets strukturer att bli återuppbyggda och kunna fungera. Då tänker jag främst på den juridiska kedjan, rättskedjan, som är mycket av en stomme och en grund för att andra delar av samhället ska kunna fungera. Vi skickar ut åklagare, domare och poliser i FN-tjänst, och även inom EU, men vi talar sällan om kriminalvården. Kriminalvården är också en del av rättskedjan. Den är en förutsättning för att vi ska kunna få juridiken på plats i alla dess delar. I många av de länder där vi finns med biståndsarbete är förhållandena i fängelserna fruktansvärda. Jag har besökt i , de gamla delarna, och förhållandena där är vidriga. Därför vill jag fråga biståndsminister : Är du nöjd med de insatser som gör på detta område? 64 Statsrådet (): Jag tackar för frågan och för engagemanget. Jag tror att den frågan varit lite försummad tidigare; vi har inte tittat på hela rättskedjan och vikten av fungerande institutioner för att skapa säkerhet och trygghet för medborgarna. Kampen för att bistå fattiga länder med att bygga upp en väl fungerande kriminalvård ligger väl i linje med ökade engagemang för mänskliga rättigheter. Det handlar om att se till att kriminalvården och den kapacitet som finns i också kan användas för att stärka vårt utvecklingssamarbete. Därför har jag tillsett att bland annat , som har till uppgift att se över samlade resurser inom den civila hanteringen, ges ökad kapacitet för att se till att vi ytterligare förbättrar vår förmåga att bidra, både intellektuellt och vänskapsmässigt, genom att stärka utvecklingsländerna i deras strävan att bygga väl fungerande institutioner för att säkra mänskliga rättigheter men också för att vi ska få en fungerande rättskedja inte minst, precis som säger, i länder som präglas av postkonflikt. 65 (): Det är väldigt positivt om vi kan samverka kring dessa frågor. Jag har besökt fängelser även i andra postkonfliktländer, och min bild är att kvinnorna oftast är i den svåraste situationen. Det beror på att man ofta blandar män och kvinnor, av kunskapsbrist och resursbrist, eller för att man inte bryr sig om dessa människor. Ofta är det fråga om kvinnor som själva egentligen är offer för en situation, brottsoffer, och har mindre pengar att kunna överleva i fängelset. Ofta får de ju klara sin dagliga försörjning på egen hand, vilket inte är lätt när livsmedelspriserna dessutom stiger. Kvinnorna har också mindre makt, inflytande och tillgång till rättsväsendet, att över huvud taget få sin sak prövad. Kvinnornas situation är alltså än mer bortglömd. Jag vill skicka med att när vi ska fokusera mer på dessa frågor, på ett tydligare sätt lyfta fram dem och bygga in dem i säkerhetsstrategier nationellt och även inom EU och FN, är det viktigt att vi lägger extra fokus på de kvinnliga fångarnas situation. 66 Statsrådet (): Jag kan inte tillägga annat än att vi kanske också ska nämna barnen. I många av dessa fängelser ser vi att kapacitetsförmågan behöver höjas och man behöver komma till rätta med de kränkningar som ibland sker i situationer där rättssäkerheten inte är tillräckligt utbyggd. Då är det som vanligt de allra svagaste som drabbas värst, nämligen kvinnorna och barnen. Därför är jag glad över och välkomnar det engagemang som ger uttryck för. Nollvision för dödsolyckor i arbetslivet 67 (): Jag vill ställa min fråga till . Tyvärr har dödsolyckorna i arbetslivet ökat . Det är en allvarlig utveckling. Jag tycker att det är viktigt att man kan vara trygg på jobbet. Ytterst är det arbetsgivarna som har ansvaret. Vi har en nollvision för dödsolyckor i trafiken. Jag tycker att man borde införa en nollvision även för dödsolyckor i arbetslivet. När man tar sig till jobbet antingen man åker bil, tåg, cyklar eller tar sig dit på annat sätt arbetar regeringen för en nollvision, det vill säga att risken för att dö ska vara noll. När man åker hem från jobbet gäller samma sak; då ska man skyddas. Däremot finns inte denna nollvision när man är på jobbet. Jag undrar om regeringen kan tänka sig att införa en sådan nollvision så att man är skyddad . 68 Arbetsmarknadsminister (): Jag tackar för att hon tar upp denna viktiga frågeställning. Jag är den förste att beklaga de ganska många dödsolyckor som vi sett . Det är oerhört tragiskt, och det är naturligtvis mycket lätt att spontant ansluta sig till engagemang för en nollvision. Alla vill vi givetvis kunna gå till jobbet utan risk för att skada oss, utan risk för att behöva avlida, och sedan kunna komma hem säkert efter att jobbet är utfört. Det är alldeles självklart. håller vi på att utarbeta en ny arbetsmiljöstrategi för . Vi har haft flera partssamråd. Vi har tagit fram en departementsskrivelse som bygger på att inte bara engagera parterna utan också få i gång en bred samhällsdebatt om arbetsmiljön. Det är därför egentligen lite för tidigt att i övrigt kommentera detta arbete, som är tänkt att mynna ut i en nationell arbetsmiljöstrategi för . Jag delar i grunden uppfattningen att ingen ska behöva dö på jobbet. Det är alldeles självklart. 69 (): Det är viktigt att också satsa ekonomiskt på detta. Det har man gjort när det gäller trafikarbetet; då finns nollvisionen för dödsolyckor. Jag tror att man behöver tänka om beträffande de nedskärningar som gjorts på arbetsmiljöarbetet. Polisen på området, alltså i fråga om brister i arbetsmiljön, är . Där har regeringen skurit ned anslagen med en tredjedel. Jag hoppas att regeringen mot bakgrund av den senaste utvecklingen kan tänka sig att återställa resurserna och kanske till och med satsa mer. Jag tror att det fyller ett dubbelt syfte. Det handlar om kontrollerna där man kan förebygga dödsolyckor och säga: Den här maskinen är inte säker. Man rättar till den och förhindrar kanske en dödolycka. Sedan handlar det om de signaler man sänder ut till arbetsgivarna om att det kan bli kontroll, det vill säga att det gäller att sköta sig. Jag hoppas att regeringen tar med det i det vidare arbetet. 70 Arbetsmarknadsminister (): Vi ska självklart ta in all typ av information och all typ av underlag som vi kan i en sådan bred diskussion. Det finns glädjande information. Jag vet inte om såg Afas rapport som kom precis . Risken att drabbas av ett allvarligt arbetsolycksfall fortsätter att minska och har minskat . Det är glädjande information och en utveckling som jag hoppas att vi kan förstärka. Vi har diskuterat anslaget till . Jag kan konstatera att vi nu är på en nivå som gällde efter den exempellösa ökning som varit före valet. Jag utgår ifrån att myndigheten ska fullfölja sitt uppdrag. Jag ser framför allt fram emot den rapport som , generaldirektören för , nu har initierat när det gäller den senaste tidens arbetsplatsolyckor. Det ska bli mycket intressant att läsa slutsatserna av den. 71 (): Jag har en fråga till finansministern i egenskap av allmänpolitisk talesman. Jag vill till att börja med säga att det är roligt att det går så bra för och att vi är några som kan glädjas åt det i denna kammare. Men det är en stor grupp svenska medborgare som är bekymrade över det sjunkande skattetrycket. Det gäller särskilt de 65 miljarderna i jobbskatteavdraget. Det är närmare bestämt 171 personer som är bekymrade över detta. Alla hör till oppositionen i denna kammare. Jag vill fråga om en annan grupp som inte riktigt har tagit del av jobbskatteavdraget mer än indirekt. Det är pensionärerna. Det finns en frustration och irritation hos pensionärerna. Jag vill fråga finansministern: Vad kan tänkas komma för att också pensionärerna kan få dra nytta av de goda tider som här beskrev? 72 Finansminister (): Låt oss glädjas inte bara åt att vi går mot sommar och att solen skiner utanför utan också att det går bra för . Regeringens politik har också positiva effekter för pensionärsgruppen. Vi ser nu att när pensionerna räknas upp med tillväxt och sysselsättning får vi en kraftig ökning av pensionerna . Vi vet också att de ökade resurser för offentlig välfärd som tydligt kommer både kommuner och landsting till del har positiva effekter för pensionärerna. Vi har kraftigt ökad konsumtion och rekordinvesteringar i den sektorn. Men det är också nödvändigt att göra direkta förbättringar för pensionärsgrupperna. Vi har framför allt i gruppen äldre kvinnor haft en försämring av den ekonomiska standarden. Den ekonomiska utsatthet som de upplever finns det alla skäl att göra någonting åt. Regeringen har därför sagt att vi i höstens budgetproposition ska återkomma med förbättringar för framför allt de sämst ställda pensionärerna. Kan vi gå utöver den gruppen är det naturligtvis bara glädjande. 73 (): Tack, herr minister. Det är väldigt viktigt man ser till att också den pensionärsgrupp som finansministern nämnde, kvinnor , får ökade ekonomiska tillgångar. finns det många pensionärer som har det väl ställt. Det gäller att rikta satsningen väldigt mycket. Jag tackar för beskedet att pensionärerna kommer att i höstens budget få se någonting som de tycker är väldigt trevligt och bra. Det är ett bra sommarbesked. Jag gläds åt detta. Jag hoppas att många i kammaren kan göra det. 74 Finansminister (): Låt oss glädjas tillsammans över att vi har en politik som leder till att vi får mer av arbete och företagsamhet. Det gör att vi får större skatteintäkter och mindre offentliga utgifter för att betala för utanförskapet. Därmed har vi resurser att satsa på välfärd och att förbättra också för pensionärerna. Det vore naturligtvis en stor glädje för regeringen och för alla våra riksdagsledamöter om detta kan förverkligas i höstens budgetproposition. Det har vi också goda förutsättningar för. Frihandeln och EU:s jordbrukspolitik 75 (): Jag har en fråga till jordbruksministern. Den är delvis berörd tidigare. Även jag har noterat att det har varit möte med FN:s livsmedels- och jordbruksorgan FAO i . Jag vill uppmärksamma den viktiga frågan om frihandel i kampen för att ge fler människor i världen chansen till att få mat på tallriken. Det kräver reformering av EU:s jordbrukspolitik. Vi har jobbat mycket här i huset och i regeringen den nämnda hälsokontrollen av EU:s jordbrukspolitik. De flesta av oss är överens om att stödpolitiken måste ändras, och däribland , chefen för . Hans namn kan låta franskt, men han är från . Fransmännen däremot som snart tar över ordförandeklubban i EU ser nu ut att vara lite mindre reforminriktade än vad svenskarna är och än vad vi kanske skulle behöva och hoppas. Därför undrar jag hur tongångarna gick framför allt mellan EU-länderna och hur EU kan gå vidare för att ge fler människor i världen möjlighet att äta sig mätta. 76 Jordbruksminister (): Det är riktigt som sägs i frågeställningen att en av förutsättningarna för att kunna mätta fler och förhoppningsvis alla munnar i världen året runt är att vi får till stånd bra handel och riktiga distributionssystem. Det förutsätter att de skadliga tullar och handelssnedvridande saker som finns i skilda delar av världen bryts ned, tas bort och reduceras. Det handlar om det som ligger i frågeställningen, nämligen EU:s jordbrukspolitik. Men det handlar också om att förenta stater förändrar sin så kallade farm bill likväl som att ett antal länder tar bort de exportrestriktioner de har i form av exporttullar, licensgivning eller kvotsystem. Allt detta var en av de tunga frågorna på nämnda . Min bild är att de flesta insåg att detta måste ske. 77 (): Den matpriskris som vi nu upplever har två dimensioner. Matpriser är både mat och priser. Jag skulle vilja rikta min följdfråga till kanske finansministern. Vi får väl höra vem som nappar. Även finansministrarna har träffats . När finansministern var i tog han också upp matprisfrågan. Finansministermötena är ett viktigt forum för att diskutera just exportsubventioner, budgetreformer i EU och annat. Därför undrar jag vad som hände i den riktningen vid finansministermötet och hur de kollegerna kan tänka sig fortsätta att driva på för att just komma åt krisen för matpriserna, förbättra för frihandeln och kanske till och med avskaffa exportsubventionerna. Det gäller både under det kommande franska och det kommande svenska ordförandeskapet i EU.