prot · GV09117 · 2008-05-22 00:00:00 — Men , runt om i , blir människor utsatta för olika former av diskriminering. Vi vet att det förekommer fall där funktionshindrade nekas tillträde till krogar och restauranger. Vi vet att människor med svenska namn har lättare att komma på anställningsintervju än de som har namn som klingar arabiskt eller afrikanskt. Detta är bara två av otaliga exempel på hur människor utsätts för negativ särbehandling. Det är inte acceptabelt. Alla individer förtjänar att bedömas utifrån sina egna erfarenheter och förmågor. Principen om alla människors lika värde är helig. Och det är positivt att det finns en så stor samsyn i riksdag i denna grundläggande fråga. När vi nu i kammaren diskuterar den nya diskrimineringslagstiftningen ska vi komma ihåg att lagen är resultatet av en höjd ambitionsnivå i kampen mot diskriminering. Fram tills nu har haft många olika lagar på området och flera olika myndigheter som arbetat med frågorna. Det har gjort arbetet rätt tungrott. Med den nya lagen kommer det att bli ett effektivare arbete. Med en lag, som har betydligt färre paragrafer jag tror att det går från 228 till 73 och med en myndighet blir det enklare för enskilda personer, organisationer och företag att kunna vända sig till en och samma instans oavsett ärendets karaktär. Det har funnits en oro vi har hört det här i debatten att kompetensen ska gå förlorad när fyra ombudsmän blir en. Tvärtom är jag övertygad om att kompetensen kommer att stärkas i dessa frågor. När flera olika myndigheters arbete och människor kommer tillsammans under ett och samma tak kan frågorna belysas från många håll. Många erfarenheter kommer att föra diskrimineringsarbetet framåt och förstärka det. Dessutom ökar fokus på att individen utsätts för särbehandling, och kanske inte bara på vilken grund detta har skett. En ombudsman i stället för fyra tror jag helt enkelt blir en starkare kraft mot diskriminering. Diskrimineringslagen ska ha till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning. Alla dessa grunder har funnits i tidigare lagar, men tillförs också grunderna könsöverskridande identitet eller uttryck och ålder. Diskriminering bottnar ofta i en attityd som inte ser att alla människor är unika, som inte ser att alla människor har samma värde. Ofta sorteras människor ut som ett kollektiv och behandlas utifrån en grupptillhörighet. I många fall diskrimineras människor också för att andra tycker att de sticker ut från det som för tillfället anses vara norm. Det anser vi moderater inte vara värdigt ett öppet och demokratiskt samhälle. Därför tror vi att den nya lagstiftningen blir en av de viktigaste reformerna för ökad rättvisa på . Den gamla lagstiftningen, de gamla lagarna, har inte fungerat tillfredsställande. Vi har sett väldigt få fällande domar. Och när någon har dömts har skadestånden ofta varit väldigt låga. På det sättet har den inte haft en förebyggande effekt. Men när vi nu inför en diskrimineringsersättning, som bestäms utifrån kränkning men också ger en preventiv signal, tror jag att många arbetsgivare kommer att förstå signalen inte bara arbetsgivare utan också utbildningsanordnare och så vidare att det kommer att kosta att diskriminera. Jag vill säga något särskilt om diskriminering gällande funktionshindrade. Inom arbetslivet finns krav på det som kallas skäliga stöd- och anpassningsåtgärder på arbetsplatsen. Att exempelvis välja bort en sökande med tillräckliga meriter för att undvika en sådan anpassning är diskriminering. Vad som är skäligt bedöms från fall till fall. Det är viktigt att poängtera att diskrimineringsskyddet nu stärks för funktionshindrade genom att också gälla det sociala området och hälso- och sjukvårdsområdet. Men kommittén lyfte också fram frågan om tillgänglighet och föreslog att underlåtenhet att vidta åtgärder som är skäliga för tillgänglighet ska definieras som diskriminering. Att utvidga lagen på detta område är något som vi alla är överens om att det måste göras. Men det ställer också stora krav på att vi har ett bra underlag och en bra konsekvensanalys. Regeringen har tydligt meddelat att man skyndsamt ska komplettera kommitténs överväganden med ytterligare underlag. Jag förutsätter att man gör det så snabbt som möjligt. Det är också viktigt, som påtalar, att regeringen noggrant belyser kostnadsaspekterna. Frågan är oerhört angelägen och måste snabbt komma vidare. Socialdemokraterna har påtalat behovet av att utvärdera lagstiftningen. Jag håller med om vi har det som en skrivning att lagstiftningen måste utvärderas. Det kommer att behövas, som med mycket annan lagstiftning. Det har inte skett grundläggande i de lagar som vi diskuterar. Man kan undra varför det inte har gjorts tidigare. Vilken effekt har planerna haft? Vilken effekt har lönekartläggning haft på lönerna? I dagens betänkande behandlar vi också motioner från den allmänna motionstiden inom området jämställdhet och integration, och jag vill stanna där. När det gäller integration vill jag påstå att integrationspolitiken har fungerat alltför dåligt under en väldigt . Sysselsättningen bland utrikes födda har varit och är lägre än för svenskfödda. Väldigt många känner ett stort utanförskap och en hopplöshet över att aldrig komma in på arbetsmarknaden. En av orsakerna till det är diskriminering. Flera forskare har påvisat att diskriminering förekommer exempelvis i anställningsprocessen för personer med ett arabiskt eller afrikanskt klingande namn. Det behöver inte alltid vara resultatet av medvetna val, men det är likväl helt oacceptabelt. Vi lever i ett land där av befolkningen är födda i ett annat land och där är födda här men med utrikes födda föräldrar. Det sägs att det vanligaste namnet på nyfödda pojkar i är . Att vissa invandrare då känner sig tvungna att byta till ett svenskklingande namn, för att få fart i karriären, är ett underbetyg till alla arbetsgivare. Vad skickar det för signaler till unga som växer upp i ? Men diskriminering kan inte ensam förklara den stora skillnaden i sysselsättning. En annan orsak är att den förra regeringen hade en brist på offensiv politik. Alliansen har genomfört en rad reformer för att förbättra utrikes föddas integration i , bland annat genom instegs- och nystartsjobb, som gör det billigare att anställa personer som har stått utanför . Glädjande nog kan det konstateras att en tredjedel av de jobben går just till invandrare. Det är glädjande att sysselsättningen nu ökar i den här gruppen, och mer än för många andra. Många kommer äntligen in i ett arbete. Men det finns fortfarande mycket kvar att önska. Alliansen är bestämd på att göra skillnad med de politiska besluten. Vi vill förändra processen när en person är i eftersom det för många är helt förlorade år. Fler aktörer måste komma in. Svenskundervisningen måste förbättras. Kopplingen till arbetsmarknaden måste stärkas ännu mer. Flera av de motioner som behandlas i betänkandet går i samma anda. Jag återkommer till propositionen och betänkandet. Jag vill säga något kort om lönekartläggning. Låt oss bara komma ihåg att lönekartläggning ska göras av alla företag. Aktivt arbete ska alla ständigt bedriva. Det är en process som alla företag ska syssla med. Det som inte alla företag behöver göra är att upprätta en plan. Det är en väldigt stor skillnad. Om man har sådan tilltro till att upprätta just en plan har man nog lite sned balans i sin syn på jämställdhetsarbetet. Slutligen: Jag tror att den här lagen kan leda till en ny ansats i arbetet för ett mer tolerant samhälle som slår vakt om alla människors lika värde och ger människor möjlighet att utvecklas utifrån sina egna individuella egenskaper. Det är till nytta för alla. En stärkt lagstiftning är en viktig del i arbetet mot diskriminering. Men för att få till stånd en reell förändring krävs mer än bara lagstiftning. Det behövs ett målmedvetet arbete med attitydförändringar i samhället. Här måste arbetsgivare, fackförbund, offentliga institutioner och också var och en av oss ta ett personligt ansvar. I detta anförande instämde , Reza Khelili Dylami, , och (alla m). (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag hälsar statsråden välkomna. Det är socialminister , utrikesminister , statsrådet , jordbruksminister och försvarsminister . ÖB:s bedömning av säkerheten i vårt närområde 21 (): Jag riktar mig till utrikesminister . ÖB hävdar ju att ökad maktkoncentration i , negativ demokratiutveckling, minskad insyn och ökade svårigheter att bedöma den politiska och militära utvecklingen har lett till ökad osäkerhet i vårt närområde. Osäkerheten bedöms och vara större . ÖB markerar till och med i en officiell skrivelse till regeringen att han har en annan syn än Försvarsberedningen. Statsministern, utrikesministern och försvarsministern har uttalat sig till och från med olika uppfattningar om detta. Utrikesministern har sagt att ÖB och Försvarsberedningen inte är oeniga, trots att det finns svart på vitt på det. Jag har dokumentet här. Utrikesministern och hans kolleger skapar därför beklaglig förvirring. Mina frågor till utrikesministern är: Har ÖB fel enligt utrikesministern? Varför säger utrikesministern att man är enig när man inte är det? Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att utrikes- och säkerhetspolitik ska uppfattas som enhetlig och genomtänkt? 22 Utrikesminister (): Tack för frågan som jag redan har svarat på i annat sammanhang. Det förhåller sig så att den parlamentariska försvarsberedningen avlade ett betänkande . Det innehöll en säkerhetspolitisk bedömning som man då stod bakom och som jag tycker i allt väsentligt var rätt förnuftig, om jag får ha en personlig mening i det här sammanhanget. Därefter har överbefälhavaren inlämnat en redovisning som, enligt min mening, innehåller i grova drag samma sak. Den finns hos regeringen och vissa andra. Jag har sagt att om man är intresserad av att ta ut satsdelar i olika dokument kan man ju ägna sig åt det. Det är kanske inte det som är min huvudsakliga uppgift. Jag ser inte någon dramatisk förändring i omvärlden och i den säkerhetspolitiska bedömningen mellan och maj . Man kan ägna sig åt satsdelsstrider eller ordstrider, men när jag talar med överbefälhavaren och de under honom som svarar för dessa bedömningar har vi inga större delade meningar satsdelarna till trots. 23 (): Försvarsberedningen är ju ett rådgivande organ till regeringen och . Därför är det viktiga i slutändan vilken uppfattning regeringen och har. måste ge tydliga signaler till omvärlden. Därför är det viktigt att regering, ÖB och militär underrättelsetjänst uppträder som en enhet utåt. Just nu fungerar inte det, oavsett vilka telefonsamtal eller andra samtal ministern har haft med diverse befattningshavare. Det är det eniga uppträdandet utåt som är viktigt. Oavsett vilka förklaringar som utrikesministern nu försöker sig på är det viktiga: Har ÖB fel? Han skriver här att hans bedömning avviker från Försvarsberedningens. Det är hans egen formulering. Har han fel? Vilka åtgärder tänker man vidta för att skapa enhetlighet utåt mellan ÖB, och regeringen? Det är grejen just . Regeringen har själv varit med och skapat den här förvirringen, därför måste regeringen också reda ut situationen. Jag förutsätter att det som utrikesministern säger även gäller för försvarsministern. 24 Utrikesminister (): Så här är det på den här punkten, : Det viktiga är att vi, också över partigränserna, har en ganska gemensam bedömning av det säkerhetspolitiska läget. Jag tror nog att håller med mig om att den bedömning som Försvarsberedningen gjorde i allt väsentligt håller. Som jag också har sagt ska sådana här säkerhetspolitiska bedömningar inte göras på grund av rubriker i en tidning, på grund av en tillfällighet eller på grund av ett partipolitiskt intresse. Vi ska ha stabilitet och enighet i denna riksdag om den grundläggande säkerhetspolitiska bedömningen. Jag har inte uppfattat att någon företrädare för parti har anmält avvikande mening på denna punkt. Jag följer detta med mycket stor detaljrikedom. Det vet nog . När jag tittar på det underlag som står till mitt förfogande från de militära myndigheterna ser jag ingenting som förändrar den grundläggande bild som tecknades av Försvarsberedningen. Försvarsberedningen tittar på de här frågorna igen. Jag följer också detta med yttersta noggrannhet. Jag kan försäkra att om jag skulle upptäcka något som jag bedömer som en avgörande säkerhetspolitisk förändring i närområdet kommer inte bara att informeras om det. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 25 (): Min fråga riktas till försvarsministern. klubbade vi ju här i kammaren igenom propositionen om en ny krismyndighet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Även om jag inte delar försvarsministerns linje att förlägga ledningen för den någon annanstans än i bäddar ju propositionen för en väl fungerande krishantering och ett väl fungerande olycksförebyggande arbete. Det är otroligt efterlängtat. En av utmaningarna för den nya myndigheten, MSB, är också att hantera och tydliggöra den ansvarsprincip som vi har haft i och som har tjänat oss väl. Här spelar också politiken en stor roll. Min fråga till försvarsministern är: Hur kan statsrådet stärka och ytterligare tydliggöra det? 26 Försvarsminister (): Det viktiga är att vi skapar en ny krismyndighet som får ett samlat ansvar för krishantering i med operativt stöd och kunskapsutveckling inom landet men som också deltar i internationella insatser. Där samlar man på sig erfarenheter och kunskaper som man sedan tar med sig hem till det svenska perspektivet. Vi förtydligar ansvarsprincipen och säger att myndigheter inte bara ska ansvara för sitt eget i sitt stuprör, utan man ska också ansvara för att samarbeta och samråda med andra. Om vi tittar tillbaka ser vi att just detta har varit en brist i . Det har varit rätt med en ansvarsprincip som säger att den aktör som har ett ansvar i goda tider också ska hantera det i kris, men det har varit otydligt när det gäller samverkan med andra. Det förtydligas nu och ut. är regeringens uppfattning också i och med att propositionen är antagen. 27 (): Det är glädjande att statsrådet ger detta otroligt viktiga arbete högsta prioritet. En ytterligare del i detta är frivilligresurserna. Det pågår en utredning som är fokuserad på Försvarsmaktens kringorganisationer. Även när det gäller den civila sidan spelar ju frivilligresurserna en otroligt viktig roll. På vilket sätt kan man ytterligare stärka deras roll i detta arbete? 28 Försvarsminister (): Det är ett helt korrekt konstaterande. kan militären bidra till att stärka även civila insatser under civil ledning. har många här i kammaren lyft fram att hemvärnet fullgör en rad sådana uppgifter. Vi ber den nya myndigheten att titta på hur man till exempel kan bygga denna civilamilitära samverkan . Finns det återstående hinder som behöver täckas upp? Det pågår också, som frågeställaren sade, en frivilligutredning som handlar om hur vi bättre kan anpassa de frivilliga organisationerna till Försvarsmaktens nya behov och uppgift. Det är en alldeles central fråga. Krishantering är inte bara något som den offentliga sektorn ägnar sig åt att hantera. Ett betydande ansvar ligger på förberedelse och beredskap, till exempel på företag men också på den enskilda individen. För att få ett fungerande system behöver den nya myndigheten samverka med andra aktörer. Vi har också, som alla känner till, inrättat en ny funktion i för att stärka vårt arbete inom . 29 (): Min fråga riktar sig till utrikesministern, den flygande halländaren . Jag skulle vilja ställa en fråga rörande de otidsenliga och vidriga vapen som vi kallar klustervapen. ställde sig en enig riksdag bakom ett betänkande där det står att man vill framhålla vikten av att fortsätter att vara pådrivande för att få till stånd ett heltäckande internationellt förbud rörande klustervapen i enlighet med Oslodeklarationen. I samma debatt slog utrikesutskottets ordförande fast att ordet heltäckande både avsåg antalet länder och typer av klustervapen som borde inkluderas i ett internationellt förbud. inleddes slutförhandlingarna i om ett internationellt förbud rörande klustervapen. Ryktet har nått oss och andra om att här inte har en alldeles självklar linje. Därför är mina frågor: Vilken är egentligen regeringens position i förhandlingarna i ? Verkar regeringen för ett undantag för det svenska klustervapnet bombkapsel 90? 30 Utrikesminister (): Det är alldeles riktigt att vi eftersträvar ett heltäckande förbud. Ett heltäckande förbud kan enbart uppnås inom FN-processen. Det har vi diskuterat tidigare i denna kammare. Dublinprocessen kan ha sitt värde och har sitt värde men är per definition inte heltäckande eftersom åtskilliga av de länder som har de farligaste och de mest frekvent använda klustervapnen inte deltar i denna. Sedan ska man ha klart för sig att det i den Oslodeklaration som åberopas talas om att man ska förbjuda de klustervapen som har en speciellt allvarlig humanitär effekt. Det är inom ramen för denna inriktning som också bedriver förhandlingsarbetet i men med understrykande av att det är FN-ramen som är den enda som kan åstadkomma ett i verklig mening heltäckande förbud. 31 (): Det torde väl vara uppenbart för alla som lyssnar att mycket nogsamt undviker att svara på frågan. Frågan var inte vilka typer av förhandlingar som var de mest heltäckande. Frågan var: Vad driver i förhandlingarna i ? Driver ett undantag för det svenska klustervapnet bombkapsel 90 eller inte? Är berett att skriva under ett avtal även om det omfattar bombkapsel 90? Jag föreslår att utrikesministern den här gången gör sitt yttersta för att faktiskt svara på den fråga som jag ställer. 32 Utrikesminister (): Jag tror att skillnaden mellan och mig är att medan han är ute efter att rusta ned det svenska försvaret är jag ute efter att förbjuda de klustervapen som faktiskt har åstadkommit betydande humanitära lidanden runt om i världen. Vi är inriktade på att åstadkomma ett så långt möjligt heltäckande förbud mot de klustervapen som orsakar oacceptabla humanitära konsekvenser. Det är det som Oslodeklarationen handlar om. Det ska vara så heltäckande som möjligt i bägge dessa hänseenden. Vi är inte, på det sätt som är, inriktade på att på det ena eller andra sättet behandla svenska vapensystem. Sin destruktiva inställning till svensk försvarspolitik kan han ge uttryck för i något annat sammanhang. Skolskjuts för barn med funktionshinder och växelvis boende 33 (): Min fråga riktar sig till statsrådet . Vi har från Kommuner och Landsting, som har gjort en undersökning , fått höra att arbetet med att vidta åtgärder för att öka tillgängligheten i samhället inte riktigt går i den takt som vi kan önska. Jag skulle vilja ställa min fråga särskilt med tanke på situationen för de barn som har funktionshinder och också har ett växelvis boende. har vi hört talas om tioåriga som är döv. Precis som de andra barnen på Manillaskolan har han rätt till skolskjuts för att kunna ta sig till den skola som kan ge honom den utbildning som han behöver. Men eftersom föräldrar har separerat kan han inte längre få skolskjuts när han bor hos den förälder som han inte är skriven hos. I alla andra sammanhang lyfter vi fram vikten av att föräldrar faktiskt delar på ansvaret och vårdnaden av barnen. Det tycker vi ska uppmuntras även för de barn som har funktionshinder. Min fråga till statsrådet är i vilken mån som denna problematik har lyfts fram i de samtal som har förts med Kommuner och Landsting? 34 Statsrådet (): Tack för frågan. När det gäller skolskjutsproblematiken finns det en praxis som har utvecklats bland kommuner. Om föräldrarna har delad vårdnad och bor i samma kommun erhåller barnet skolskjuts också vid växelvis boende. Om föräldrarna bor i olika kommuner erhåller barnet skolskjuts bara från den kommun där skolan ligger. Detta är en särskild problematik när det gäller barn med funktionshinder eller funktionsnedsättning och som ibland går i specialskolor, precis som har beskrivits här. Detta ligger inom ramen för det som man tittar på inom just nu och som inte ligger inom mitt departement. Där kanske det kommer förslag till lösningar. När det gäller tillgänglighetsarbetet, som också så tydligt tar upp, vill jag säga att det, trots den plan som lades fast 2000, går i alldeles för långsam takt att undanröja enkelt avhjälpta hinder. Vi vet att det som är tillgängligt för personer med funktionsnedsättning i regel blir bra för alla. Därför har vi försökt att sätta högsta fart på detta arbete. 35 (): Det är glädjande att höra att det är ett ökat tempo när det gäller de generella frågorna och särskilt att man tittar på de frågor som gäller barn som har särskilda behov. Problematiken i detta fall är att både kommunen där barnet bor och kommunen där barnet inte bor kan hänvisa till lokaliseringsprincipen och säga att de inte betalar, och barnet kommer i kläm. Det skulle därför vara intressant att höra om det finns några särskilda direktiv till , även om jag vet att det inte är ministerns ansvarsområde, om vad man särskilt kan göra för att lösa dessa barns problem. Lagstiftningen om var man är mantalsskriven är framför allt till för friska vuxna, inte för barn med särskilda behov. 36 Statsrådet (): Dessvärre kan jag inte direktiven till utantill eftersom den inte ligger inom mitt departement. Jag ber att få hänvisa den frågan vidare. Men jag skulle gärna vilja säga någonting om vikten av att faktiskt se till att det nu sker saker ute i alla kommuner i fråga om ökad tillgänglighet. Oavsett var barn med funktionsnedsättning bor behövs det en ökad tillgänglighet till samhällets institutioner, butiker och olika serviceinrättningar. Därför har vi nu gjort ett handslag med Kommuner och Landsting som har gjort den utredning som det hänvisades till i början men som också har gått in i ett aktivt arbete för att informera kommunpolitiker och informera fastighetsägare om att vi faktiskt har en lagstiftning som säger att vi ska undanröja alla enkelt avhjälpta hinder till 2010. Så vi går tillsammans med Kommuner och Landsting för att faktiskt få till stånd resultat i detta arbete. 37 (): Jag riktar min fråga till utrikesminister . hölls nyval i , och det var femte gången på ungefär som serberna gick till valurnorna. Situationen i stora delar av västra är fortfarande något instabil. Trots att valet hölls under demokratiska och fredliga former kvarstår många frågor efter att valresultatet stod klart. Det positiva var dock att den EU-vänliga falangen fick ett starkt stöd. Vi får se hur det går med regeringsbildningen. Det är dock inte säkert att den EU-vänliga falangen får möjlighet att bilda regering, därav min fråga. har ett, enligt mig, väldigt gott anseende på , och givetvis följer med detta också ett stort ansvar och stora möjligheter. Min fråga till utrikesminister är vad man avser att göra för att så att säga stabilisera och hindra att serberna blir isolerade som de tidigare har blivit. 38 Utrikesminister (): är en demokrati. De har hållit, som påpekas, sina val. De har hållit ett parlamentsval. Det har resulterat i ett i förhållande till opinionsundersökningarna, om man nu ska använda sådana begrepp, mycket bättre resultat för de Europa-, demokrati- och reformvänliga krafterna och ett något sämre för de radikala nationalisterna. Detta till trots är regeringsbildningen högst osäker. Det står just nu och väger nere i , och jag tror att det kommer att stå och väga ett bra tag framåt. Vi kan inte påverka, och ska inte påverka, regeringsbildningen i en annan europeisk demokrati. Men vi kan påpeka en del av konsekvenserna. Skulle det vara så att väljer att isolera sig från det europeiska samarbetet kommer detta att få negativa konsekvenser framför allt för självt men självfallet också för regionen i dess helhet.