prot · GV0987 · 2008-04-02 00:00:00 — Det var det ni lovade inför valet. skulle den stora satsningen ske. Vi kan inte säga, säger , om det ska vara av en årskull som ska gå vidare till universitet och högskolor. Har inga ambitioner när det gäller att rikta sig till unga människor och säga: Vi ser en framtid för er! Vi vill förverkliga era ambitioner! Det är märkligt att den borgerliga regeringen bara ser de tomma platserna och inte ser bristyrkena. City hade en lista över de mest sökta platserna. Titta på den! Där kan man göra mycket för att ge unga människor möjlighet att studera. 139 () replik: Faktum kvarstår: har påfrestningarna på kvaliteten vuxit. Grupperna har blivit större och lärartimmarna färre, och urholkningen har varit . Det är ett tungt arbete att bryta det, och ingen har lovat att vi ska kunna byta nedgång till en återställare . använde uttrycket långsiktighet. När vi nu har haft en långsiktig neddragning av resurserna till utbildningen under den socialdemokratiska regeringen hälsar jag välkommet att ni nu är med på en långsiktig uppbyggnad igen. Men det är där vi är. Ambitioner talar om. Ja, ambitioner är väl att ha bra kvalitet och bra undervisning och att många av de studenter som satsar på utbildning får en bra utbildning och klarar sig bra? Det är väl inte särskilt ambitiöst att prata om oavsett vad det är för kvalitet i undervisningen och oavsett hur många studenter som klarar sig? Jag tycker att hög kvalitet, och i det här fallet, eftersom vi talar om högskolan, hög akademisk kvalitet, det är att ha hög ambition. Sedan är det naturligtvis så, när det gäller budget, med vår regering som med alla tidigare regeringar i modern tid, att innan en stor forskningsproposition lämnas den lämnas kommer inga löften om vad den innebär rent ekonomiskt, utan det får vi se längre fram. Det är förhandlingar inom regeringen och så vidare, och så var det i er regering också. Ingen kan stå här och nämna några exakta siffror för forskningsbudgetar . Men att fokus kommer att ligga på kvaliteten och på att resurserna fördelas där det finns kvalificerad forskning och kvalificerad utbildning och inte efter något slags kvantitetstänkande, det är helt tveklöst. 140 () replik: Först ska jag säga att det inte var forskningspropositionen jag frågade om, utan det var de högskolesatsningar som lovade inför valet, det stora kvalitetslyftet för högskolan, som jag väntade på . Jag tror säkert att ni kommer att komma fram med en forskningsproposition som har hyggliga ansatser. Men frågan är: Hur blev det med kvaliteten i högskolan? Det var det jag frågade om, inte det andra. Urholkningen togs upp igen. påstår och försöker insinuera att det har med utbyggnaden att göra. Det kan man förstå från borgerliga partier, som på något sätt alltid har varit tveksamma och bromsat: ska vi inte ge fler chansen till högre utbildning! Fråga Sulf igen! De har tittat på vad urholkningen har berott på. Den beror på den löneomräkningsfaktor som vi har som vi har i vår budget och som ni har i er budget. Men påstå då inte att det är kvalitetssatsningar som ni genomför, om det ändå blir ett netto som är negativt för högskolorna. Det är ju det som blir så skevt för högskolorna. Ni påstår att det är ett guldregn över högskolorna, och de ser att det blir minus i bokföringen hemma, att det blir större grupper och färre lärarledda lektioner. Ni lovade ett kvalitetslyft. Vi säger att man måste klara två saker i regeringsställning. Om man är ett ansvarigt parti som vill landet väl måste man dels klara av att satsa på kvalitet, dels inte svika en hel ungdomsgeneration. Jag läste i City en artikel som säger att på sjukvårdsprogrammet i är det 57 sökande på varje plats. På psykologprogrammet på är det 53 sökande på varje plats. På dietistprogrammet är det 51 sökande och så vidare. Flera av de här områdena är områden där det råder akut brist på personal. Att satsa på de här områdena ger unga människor framtidsmöjligheter, men det kortar köerna i vården och förbättrar vårt välfärdssamhälle. Tänk om sade så här: Oj, vi har en del tomma platser. Låt oss utnyttja det utrymmet för att satsa på de utbildningar där det är brist! Men nej, då tar man de pengarna och så sänker man förmögenhetsskatten för 6 eller 7 miljarder, eller så inför man ett avdrag för krattning av gräsmattor. Det är också en prioritering som får ta ansvar för. 141 () replik: Det var synd att Socialdemokraterna inte tänkte lite grann på de yrken och utbildningar där det faktiskt är brist och inte gjorde några satsningar på dem förra perioden, utan i stället bara räknade för att försöka få upp de här . Faktum är att den borgerliga regeringen har höjt det riktade anslaget med öronmärkta pengar, framför allt till humanister och samhällsvetare men även naturvetare, med 360 miljoner. Jag skulle gärna se att det blev mer, men det är ändå en tydlig markering. Vi har också, vilket Socialdemokraterna borde ha gjort för länge sedan, höjt andelen platser för läkarutbildningar och tandläkarutbildningar. Jag bor i . Där far folk över till för att de inte får plats på den svenska läkarutbildningen. Det har alltså varit en kvalitetssatsning som borde ha varit gjord för länge sedan. Så även om det totala platsantalet minskar, framför allt för att ungdomar väljer att inte läsa på högskolan, görs det riktade satsningar på viktiga bristyrken som läkare och tandläkare. 142 () replik: ställde lite frågor i sitt anförande. Det handlade bland annat om varför man gick med på en urholkning. Det var ju ett retoriskt sätt att uttrycka sig. Jag kan börja med att påpeka att vi tyvärr inte satt med i den förra regeringen. Jag hoppas att har uppfattat det. Sedan har jag också fått uppfattningen att det här inte ingår i betänkandet. Jag har full respekt för att man kan diskutera annat än det som ingår i betänkandet, men jag tänkte ändå hålla mig till det som ingår i betänkandet. Det gäller även när lyfter upp gymnasiebehörigheten. Det ingår inte här, men det är väldigt intressant ämne där man kan säga väldigt mycket. Jag tror inte att det är bara bild som skulle kunna vara gällande där. Jag vill göra liten intressant sidoreflexion när det gäller att inte repetera gymnasiekurser. Jag har fått uppfattningen att i stort sett alla ekonomiutbildningar repeterar gymnasiekurser, alltså sådant som ingår i gymnasiet på till exempel natur- och samhällsprogrammen. Det finns olika sätt att se det hela. Men det är självklart att man i gymnasiet ska få den kompetens som krävs för en högskoleutbildning. Jag går över till 25:4-regeln. Jag har sagt att jag håller med om att de här kriterierna kanske inte var de absolut bästa. Problemet är att när man tar bort dem och inte inför något annat relevant så har man försämrat situationen totalt, även om kriterierna inte var de bästa. Det är givetvis så att man kan tycka att betyg är bättre, men betyg är inte rättssäkra heller och är egentligen inte något som man kan garantera är helt rättvist. Vi kommer inte till ett sådant system, tyvärr. Då kan det också vara relevant att se på resultatet. Därför skulle jag vilja veta vad ni anser och om ni tänker införa någonting annat för att komma till rätta med snedrekryteringen med några medel. 143 () replik: Det är svårt att dra gränser. Det är ju väldigt mycket inom utbildningspolitiken som går ihop och hör ihop, och väldigt många av de andra debattörerna före mig nämnde bland annat förändringarna i gymnasieskolan och resurserna och kom med angrepp om det, så det var naturligt att svara på det. Jag kan hålla med om att det inte ingår i betänkandet, men det hör tydligt ihop. säger att man inte var med i regeringen, och det är ju helt riktigt. Men får ändå komma ihåg att ni hade gemensamma budgetförslag. Ni hade gemensamt ansvar för de statsbudgetar som antogs förra perioden och på det sättet också ansvar för utbildningsbudgeten. När det gäller 25:4-regeln får man påminna om att vi har ganska många möjligheter att komma in på högskolan . Som sagt var: Minst en tredjedel ska högskolorna anta på urval på grund av betyg. Sedan har vi en tredjedel som ska antas via högskoleprovet, alltså oavsett betyg. Och högst där är det inte minst utan högst en tredjedel får högskolorna själv bedöma bland annat utifrån relevanta yrkeskunskaper och så vidare. Det finns alltså väldigt många möjligheter, plus att det bara är av samtliga högskoleutbildningar där det över huvud taget sker någon konkurrens och något urval. Det viktigaste för att få människor som kanske kommer från miljöer där det inte finns en studietradition, där man inte förväntas läsa vid högskolan och så vidare, är att ha en bra skolutbildning och ett fungerande studiestödssystem. En bra skolutbildning gör att människor inte slås ut redan i genom att valfriheten att välja teoretiska studier är borta när man kommer till åttan och nian. Att via genvägar släppa in människor för att de har sämre förkunskaper tror jag inte på. 144 () replik: Jag kan inte verifiera de men jag kan hålla med om att man till många utbildningar inte antas i konkurrens. Däremot finns de utbildningarna, och det kan vara relevant att diskutera urvalet där. Det har vi gjort, och jag anser att det är problematiskt eftersom man i viss mån segregerar utbildningarna från varandra. Jag håller givetvis med om att det är mycket viktigt hur studiestödssystemet ser ut. Det ingår inte riktigt i detta betänkande, och därför har vi inte diskuterat det vidare. Jag hoppas dock att ska kunna komma fram till någonting. Om man inte är behörig från grund- och gymnasieskolan medför det förstås problem för att komma in, och då kan det vara viktigt ha en vuxenutbildning som kan hjälpa människor till rätta. Jag ska inte kommentera det ytterligare, men ni kan väl tänka på vad det skulle kunna signalera. Det är viktigt att människor som går i skolan, oavsett om det är grundskola, gymnasieskola eller högskola, känner lust inför lärandet och att den lusten inte dödas genom olika regleringar. Också lusten att lära kan vara en faktor som får folk att gå vidare. Det finns många olika saker att tänka på, och jag tycker fortfarande att det är konstigt att man tar bort en regel, trots att man kunnat se att den haft effekt, och inte sätter in något annat. I stället menar man att det nog löser sig. Jag håller med om att högskolorna har tredjedelsmöjligheten. Men det finns svårigheter. Högskolorna kan vara rädda för att bli stämda om de har kriterier som inte är allmänt godkända och så vidare. I stället borde man från den politiska sidan tydligt markera vilka typer av extra kriterier som kan vara möjliga att ta till. På så sätt skulle högskolorna själva inte behöva ta på sig hela ansvaret för urvalsprocessen. Därför struntar de också i många fall att göra det och tar endast in på betyg. 145 () replik: Den här gången tog upp en hel del som egentligen inte ingår i betänkandet. Det har jag ingenting emot, men för att koncentrera mig på huvudfrågan, som gällde 25:4-regeln, vill jag upprepa att det, för det första, redan finns många olika sätt att komma in på högskolan som inte handlar om att man tävlar med gymnasiebetyg. För det andra tycker vi att vuxenutbildningen är viktig. Regeringen förbereder en lag med ökad rätt att kunna genomgå vuxenutbildning om man inte har högskolebehörighet. För det tredje finns det ett regleringsbrev som säger att högskolorna ska arbeta för att bredda rekryteringen, och det arbetet ska redovisas i årsredovisningen. För det fjärde finns, som sagt, Valideringsdelegationen som lämnat sin slutrapport. Den remissbehandlas och kommer att beredas för att därefter leda till någon form av handlande från regeringens sida. Man har alltså gett Valideringsdelegationen ett tilläggsdirektiv och visat att man tar dess arbete på allvar. Det pågår således ett arbete om hur vi bättre ska validera dels reell yrkesverksamhet och kompetens, dels det som inte minst är viktigt och som ingen egentligen talat om , nämligen de utländska utbildningarna. Det måste bli ett slut på att människor som kommer från andra länder och har bra utbildningar ska läsa om hälften fastän de egentligen inte skulle behöva det. Också det är en viktig utmaning där Valideringsdelegationen pekar på möjligheter att jobba med. Vi jobbar alltså med dessa frågor. 146 () replik: kom lite grann in på den sociala snedrekryteringen, och jag undrar just vad egentligen vill göra för att bryta den. kanske har fler förslag. Han nämnde studiemedlen. Vi vet att de är alldeles för låga och har urholkats. Vi fick igenom en höjning med när vi samarbetade med s och mp, men vi skulle vilja ha en höjning med . Tänker se till att det händer något konkret på det området? Låt mig ta upp en annan fråga, nämligen det som handlar om studentinflytandet. I betänkandet behandlas två moderata motioner om att avskaffa kårobligatoriet. Det har kommit en utredning om avskaffande av kårobligatoriet och i stället göra det frivilligt. För del behöver vi inte ha kvar kårobligatoriet; däremot är studentinflytandet viktigt. Vi tror på aktiva studenter som kan vara med och granska, påverka, tycka till om utbildning, utveckla kvaliteten i högskolan. Jag tror att ni liksom jag blivit inbjudna till era studentkårer på hemorten för att diskutera dessa frågor med dem. Utredningen har lagt fram ett förslag om att man ska fortsätta att vara oberoende av lärosätena, vilket är viktigt om det ska finnas en kritisk granskning från studenternas sida. Detta ska kopplas till att man från nationell nivå finansierar allt utom jag tror det är . Jag skulle vilja höra om man är villig att garantera att det aktiva studentarbetet och studentinflytandet kan finnas kvar i oberoende form. 147 () replik: När det gäller studiemedlen har utbildningsministern sagt att han hoppas kunna höja dem . Vi har också tillsatt en studiesocial utredning som ska lämna ett förslag; det gäller särskilt studenter med barn, alltså studerande föräldrar. Vi får återkomma till den frågan. Det var ju en mycket blygsam höjning, som för övrigt stödde, som åstadkoms under förra mandatperioden. Vad beträffar studentinflytandet är det i allra högsta grad viktigt att det behålls och utvecklas även om kårobligatoriet avskaffas. Vi på allianssidan har arbetat aktivt för att avveckla kårobligatoriet, och de riktlinjer som gavs i direktiven från regeringen handlade om att just försöka hitta en lösning där man kan fortsätta att ha ett oberoende studentinflytande och oberoende kårer, och i Lunds och nationer, som får möjlighet att leva vidare. Jag kan bara säga att den utredning som är på remiss har lämnat ett antal förslag; det gäller även förslag till finansiering av godkända kårer och nationer. Jag väntar på att remissvaren ska komma in. Sedan kommer jag att tillsammans med mina alliansvänner, och naturligtvis även andra, fundera över hur det ska utformas på bästa sätt. Vi har en utredning som trots allt har kommit med ett antal ganska bra förslag till hur man ska kunna avskaffa obligatoriet och ändå garantera att det finns organ för studenter att kunna utöva demokratiskt inflytande, studie- och utbildningsbevakning, skriva remisser på de förslag som kommer och så vidare. Det är en viktig fråga. Den är under arbete, och jag hoppas att alla, även , deltar i dialogen när den kommer upp. 148 () replik: Det kommer vi att göra. För oss är förutsättningarna för att ställa upp på att obligatoriet avskaffas att man helt enkelt garanterar ekonomiskt oberoende studentinflytande på nationell nivå. Vi vet att det är viktigt för att man ska kunna fungera som en oberoende, kritiskt granskande och utvecklande kraft. Och det ska man kunna göra på alla lärosäten. Jag tänkte ställa ytterligare en fråga till . Vi pratade tidigare om att många kvinnor studerar. Så är det. Sedan krymper antalet i toppen på universiteten. När studenterna blir doktorander är andelen kvinnor , andelen forskare är , och när vi kommer till kvinnliga professorer har andelen krympt till . har andelen kvinnliga professorer ökat . Vi kan knappast ropa hurra till hur det ser ut på toppen vid våra universitet. Hur det ser ut bland studenterna är en fråga som kräver en ganska bred diskussion. Jag skulle vilja veta vilka förslag har för att öka antalet kvinnliga professorer och få ordning på toppen. 149 () replik: Toppen och botten är olyckliga ord för dem som nöjer sig med en filosofie magisterexamen om man kallar det för botten. Jag förstår att inte menar så. har vi kommit till den situationen att betydligt fler än av dem som studerar på grundnivå är kvinnor. Sedan blir de hälften, och när det gäller professorer är andelen väldigt låg. Det är naturligtvis något som hela regeringen är mycket medveten om, och därför arbetar vi nu bland annat med . Den blev färdig för och är nu ute på remiss. Den har ett antal förslag för att underlätta karriär och även en viss trygghet vid tjänstetillsättningar för alla människor, inte minst för kvinnor. Det finns många förslag som jag är beredd att peka på. Jag kan inte komma på alla , men ett förslag är att man till exempel när man har barnledigt ska få förlänga tidsbegränsade tjänster som man har för att kunna meritera sig till att söka andra tjänster. är väldigt gammalmodigt när det gäller sådana bestämmelser. Vi är medvetna om problemen. Jag har själv inte hunnit läsa utredningen, men vet att det finns en hel del förslag och tycker att det är en väldigt viktig fråga. Det kommer naturligtvis hårda förslag från regeringen. Det är därför man har avslutat utredningen och sänt ut den på remiss. Jag kan från hela alliansen, inte minst från med vår tradition, garantera att vi verkligen kommer att göra vad vi kan för att öka jämställdheten i karriärvägarna på universiteten. 150 (): Först och främst vill jag gärna börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga motioner. På många av våra svenska lärosäten finns studentcentrum. Det är en sektion inom lärosätet som ska vara studenterna behjälplig genom hela studieprocessen. Studentcentrum ska ge bästa möjliga administrativa stöd före, under och efter studietiden. Jag tycker personligen att studentcentrum, studenten i centrum, är en bra bild av alliansens och högskolepolitik. Vi ser hela lärosätet som ett studentcentrum. Hur ska lärosätena på bästa sätt möta studenterna? vill lyfta fram några saker. En viktig grund är tillräckliga förkunskaper. Vi får inte ägna oss åt falsk marknadsföring eller åt att ge studenterna förhoppningar som inte infrias. I en alltmer internationaliserad värld kan vi inte ha lägre förkunskaper än omvärlden. Högskolan får inte gymnasifieras, utan en hög akademisk kvalitet måste finnas. Regeringens politik har detta som mål av hänsyn till eleverna. Den förra regeringen slog fast ett 50-procentigt mål för hur många studenter i en årskurs som ska fösas in i högskolan. Men hur många är det som tar sig ut? För det har vänsterkartellen inte satt några mål. Väl i högskolan lämnas studenten åt att lyckas efter egen förmåga. Det finns undersökningar som pekar på att de från studieovana hem är de som i högre utsträckning väljer att avsluta sin utbildning . Detta är ett problem. Det är inte bra, och det är inte tillräckligt. Vi ser gymnasieskola och vuxenutbildning, betyg och validering som viktiga instrument för att säkerställa att studenterna har rätt saker i ryggsäcken när de väl kommer till högskolan eller . Vi tror till exempel att validering är ett mer verkningsfullt instrument än den generella så mycket diskuterade och debatterade 25:4-regeln inte för lärosätena eller andra som säkert tycker att det är praktiskt med en enkel standardiserad formel, men för dem det är till för, nämligen studenterna. Varje individ måste ses och värderas som en individ. Den högre utbildningens viktigaste uppgift är att förmedla och skapa kunskap. Det kräver kompetenta lärare och forskare, en stimulerande arbetsmiljö och studiesocial trygghet. Vår vision är ett kunskapssamhälle där ingen hålls tillbaka eller lämnas efter. har därför pläderat för en bromsad utbyggnadstakt och en ökad fokusering på kvalitet per plats för studenterna. Ett viktigt skäl till att vi gärna sätter studenterna i centrum i vår högskolepolitik är subsidiaritetsprincipen, som är ett bärande element i den kristdemokratiska ideologin. Besluten ska fattas på lägsta och effektivast möjliga nivå. Det är också en utgångspunkt för högskolepolitiken som helhet. Högskolan är inne i ett intressant skede. Flera utredningar bildar underlag för framtiden. Kanske kan man till och med tala om ett brytningsskede. Högskolepolitiken har haft en inriktning som inte längre tycks helt framkomlig. Det gäller allt från resultattilldelningssystem till högskolelandskapet i stort. Här är subsidiaritetsprincipen central. Vad gäller exempelvis högskolelandskapet har vi stor tilltro till lärosätenas vilja och intresse av att möta utmaningarna genom samverkan. Vi tror nämligen att lärosätena är mest lämpade att finna vägar och hitta de samarbetspartner som man för stunden ser behov av på den lokala nivån. Oppositionen gör sitt jobb och opponerar sig på en lång rad punkter i betänkandet. Tiden räcker naturligtvis inte till för att bemöta alla. Det skulle bli alldeles för tröttsamt och kanske lite tjatigt. Jag ger i alla fall en kort kommentar utifrån just subsidiaritetsprincipen. Socialdemokraterna driver än en gång kravet att regeringen ska utse flertalet av högskolans styrelseledamöter. Det gör mig ganska förvånad, eftersom det betyder att man inte heller på detta område lär av sina egna misstag. Jag vill bara påminna kammaren om att den socialdemokratiska regeringen för sitt sätt att tillsätta personer som bevisligen verkat inom socialdemokratin. Ett gynnande, en klapp på axeln tack för trogen tjänst! Det rörde sig inte om för många socialdemokrater i förhållande till valresultatet 2002, inte heller om . Det var varken 30 eller 40, utan faktiskt . Det är inte förvånande att 2005 i voteringen biföll den kristdemokratiska anmälan. Jag vill också påminna om att det under den förra borgerliga regeringen i högskolelagen fanns ett krav på att allmänhetens representanter skulle ha relevant kompetens för att sitta i högskolestyrelsen. Det var en av de första saker som regeringen tog bort 1994, vilket lade grunden för en utnämningspolitik som bevisligen gick vilse. I stället för en lagreglering, och utifrån subsidiaritetstanken, har vi nu lagt frågan på styrelsernas egna bord. Vi anser det vara relevant att ha med i styrelsen. Det har visat sig att en del av de ledamöter som regeringen utsett bedömts ha sådant positivt värde att de fått sitta kvar, oberoende av partifärg, på grund av kompetens. Det tycker vi är viktigt. Jag har stor förståelse för oppositionens otålighet. Jag delar den. Med så mycket igångsatt inom högskolesektorn är högskolepolitiken ett av de roligaste områden man kan delta i. Men det kan ändå ibland kännas som att det blir en lite långsam färd. Till oppositionen kan jag trots allt säga: Take it easy! Eller som vi säger på svenska: Ta det lugnt! Innan mandatperioden är slut kommer vi att se mer konkreta resultat. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 151 () replik: nämnde i sitt anförande en del olika saker. Jag tänkte inte kommentera vänsterkartellen, eftersom jag inte tycker att jag tillhör någon vänsterkartell. Däremot är jag intresserad av att höra lite om att högskolorna ska se till individen. Det tycker jag låter jättebra. Jag undrar om är beredda att garantera att högskolor kommer att se till individerna vid antagningen. Det skulle jag tycka vara hemskt bra. Jag kan hålla med om subsidiaritetsprincipen, att det är viktigt att man för ned besluten. Problemet är att en rättssäkerhet för studenterna måste garanteras. Då gäller det att man garanterar rättigheten uppifrån. Jag är intresserad av att höra om kan göra det. Jag kan också hålla med om att tiden inte räcker till i talarstolen för att kommentera alla olika reservationer. Därför hade det varit väldigt bra att ha en tydliggjord argumentation i betänkandet. För texten borde ändå räcka till, kan man tycka.