prot · GV0956 · 2008-01-23 00:00:00 — De 24 riktlinjerna är viktiga för att samordna medlemsländernas ekonomiska politik och svara mot framtida utmaningar, som globaliseringen, klimatförändringarna och den åldrande befolkningen. Fokus ska ligga just på främjandet av konkurrenskraft och tillväxt. Riktlinjerna fungerar som en ram inom vilka medlemsländerna på olika utvecklingsnivåer och med olika sociala system och strukturer kan pusha på sina egna nationella handlingsprogram. Det är av största vikt att unionen utnyttjar hela sin potential som aktör på den globala scenen för att utveckla välståndet i . Den inre marknaden har här spelat en central roll för samtliga medlemsländer som motto för just tillväxt och sysselsättning när det gäller att uppnå de prioriterade målen i Lissabonstrategin. Det är tack vare EU:s inre marknad som det har skapats en reell marknad för över 500 miljoner konsumenter. Många nya arbetstillfällen har tillkommit, och tillväxten har stimulerats. Människor, kunskap och kapital rör sig nu lätt över nationsgränserna. Men, som kommissionär framhöll i går i sitt anförande i förstakammarsalen, är det av företagen som sysslar med gränsöverskridande handel av varor och tjänster. Här finns en stor potential. Euron har spelat en viktig roll som den stabiliserande faktorn som länkar samman marknader och suddar ut nationsgränser för människor och företag. Euron infördes och är en del av vardagen för 315 miljoner européer. använder 15 av 27 medlemsländer euron, och fler lär det bli. Jag hade gärna sett att tog det tredje steget i EMU-samarbetet och införde den gemensamma valutan, men dessvärre vann nej-sidan i folkomröstningen , och resultatet blev bindande. Därmed har frågan blivit en icke-fråga i svensk politik. Det är synd. Detta är en viktig konkurrensfråga för . Merparten av svensk export går just till Europaområdet Europamarknaden. Här visar ny statistik att svenska företag tappar marknadsandelar. Det är mycket oroväckande. För de stora företagen är inte valutarisken ett problem, men det är den för de små och medelstora företagen. Jag är övertygad om att ett litet handelsberoende land som skulle främjas av att införa den gemensamma valutan, både för företag och för konsumenter. Efter avstämningen av Lissabonstrategin som har gjorts på nationell nivå kan vi konstatera att de åtgärder som har prioriterat har ökat framstegstakten betydligt . Alliansen har en stark reformagenda för att minska det omfattande utanförskapet. Vi har genom jobbskatteavdraget gjort det mer lönsamt att arbeta. har 164 000 människor lämnat utanförskapet. Vi har återupprättat arbetslinjen, men fortfarande har vi en bristande rörlighet på arbetsmarknaden. står stora grupper utan ett riktigt jobb. När av befolkning i arbetsför ålder uppbär ersättningar relaterade till ohälsa är det lätt att konstatera att här finns mer att göra. För varje människa som går till arbete från arbetslöshet eller sjukskrivning är det en seger för individen, inte bara för politiken framför allt för varje enskild människa. nya roll att fortsättningsvis se och värdera det friska hos människor och inte som tidigare vad de inte klarade av i arbetslivet anser jag i grunden vara både sunt och positivt. Alliansen har nyttjat det gynnsamma konjunkturläget för att genomföra nödvändiga reformer för att stärka konkurrenskraft såväl inom EU som globalt. Vi driver en politik för att göra det mer lönsamt att starta och driva företag. Helt i linje med de övriga medlemsländerna i unionen har beslutat att minska företagens administrativa kostnader till 2010. För övriga medlemsländer är det som gäller. Vi ska inte glömma att det faktiskt finns medlemsländer som redan har lyckats med den tuffa uppgiften som den förra regeringen gick bet på. och är föregångsländer som vi har mycket att lära av vad gäller regelförenkling. Ett område där utmärker sig internationellt är satsningen på forskning och utveckling. De offentliga forskningssatsningarna i ligger högt, och det är framför allt näringslivet som står för tre fjärdedelar av finansieringen av svensk FoU. Det är viktigt att se att näringslivets satsningar är koncentrerade till ett fåtal företag, vilket gör oerhört sårbart om något av dessa företag skulle dra ned på sin verksamhet här. Därför bör kedjan stärkas mellan utbildning, forskning och innovation. De statliga medlen för forskning och utveckling har under tidigare regering tillåtits urgröpas under . Men alliansens målsättning är att avsätta av bnp för forskning och utveckling . Det är angeläget att , som är ett av de dominerande länderna inom EU vad beträffar patent per invånare, är pådrivande i den komplexa och svårlösta frågan om ett gemensamhetspatent. Denna fråga har dessvärre dragits i långbänk , och det är av största vikt för medlemsländerna att få till stånd ett gemensamt EU-patent som gör hanteringen av immaterialrätt billigare, enklare och mer rättssäker för små och medelstora företag. Vilka fördelar skulle det inte innebära för det lilla företaget som tar sina första stapplande steg på exportmarknaden och som tvingas söka patent i vart och ett av de länder där företaget är intresserat av att skydda sina innovationer, med stora kostnader till följd av ansökningar, översättningar med mera. råka hamna i en tvist kan det tvingas processa i olika domstolar i olika länder om det vill sig riktigt illa. har allt att vinna på att driva denna angelägna fråga. Genom att främja entreprenörskap, konkurrens och bättre företagsklimat som stärker små och medelstora företag möjliggör vi en positiv tillväxt. Utskottet kan delvis tillstyrka tre av de motionsyrkanden som har väckts gällande insatser för sociala företag, jämställdhetsfrågor och att bekämpa svartjobb. Med bäring på Lissabonstrategin bör dessa frågor ges större utrymme i det nya svenska handlingsprogrammet som kommer att arbetas fram . Med detta yrkar jag avslag på övriga motioner. 5 () replik: Till skulle jag vilja ställa några frågor när det gäller tillväxt och sysselsättning i svensk ekonomi. Vi kan konstatera att produktiviteten minskar i rad i . Det samlade förädlingsvärdet i svensk ekonomi minskar. Det här är givetvis ingen slump, utan det beror på den politik som regeringen för. En av grundförutsättningarna för tillväxt i svensk ekonomi är satsning på forskning och utbildning, precis som sade. Därför framstår det för mig väldigt konstigt när ni drar ned antalet platser på högskolan genom att inte skriva upp förvaltningsanslagen till högskolorna. Ni minskar anslagen till den kommunala vuxenutbildningen, som har varit oerhört positiv i . Framför allt är det många kvinnor som har getts en ny möjlighet att utbilda sig. Ni har dragit ned och minskat anslagen till arbetsmarknadsutbildningen, som är så viktig för framför allt småföretag när vi har högkonjunktur och det behövs omskolning och nya insatser för att få ut den arbetskraft som behövs. Jag skulle vilja ha svar på detta. Vad tänker ni göra för att underlätta för produktiviteten att öka igen? Det är ju en förutsättning för att vi ska kunna konkurrera på en världsmarknad. 6 () replik: Som säkert vet har svenskt näringsliv uppvisat en fantastisk produktivitetsökning . Det är kanske det som är förklaringen till de siffror som du konstaterar. Mycket har redan gjorts. Du nämner anslagen till komvux. Det är bara att konstatera att många som tidigare skulle ha valt att söka sig till komvux har gått från arbetslöshet direkt till ett reguljärt arbete. Då finns det ju ingen anledning att ha kvar en massa tomma platser i komvux. När det gäller högskolan vill jag peka på att många högskolor och universitet har haft problem att fylla sina tomma platser . De har helt enkelt haft för stor kostym. Jag är övertygad om att den politik som alliansen för , där fler och fler får gå till ett reguljärt arbete, i grunden är bra för samhället och individen. Vi har kunnat bryta utanförskapet, och att vi har kunnat se 164 000 människor gå från utanförskap till reguljärt arbete är en stor succé, som jag ser det. 7 () replik: Jag tror att det är viktigt att komma ihåg hur det ser ut i kommunerna i . Förutsättningarna i kommuner är väldigt olika. vuxenutbildning spelar fortsättningsvis en väldigt viktig roll och kommer att fortsätta göra det. Det behövs fler och nya insatser för att hjälpa människor att få grundutbildning och kunna gå vidare till högskolor. Jag konstaterar att du tycker att det är bra att man drar ned på anslagen till komvux och att det är naturligt att det blir färre platser på högskolan. Men det är ju just den delen av utbildningen som är så viktig om vi vill ha en produktivitetsutveckling i . Det är ju detta som har gjort att vår industri står stark och att vi kan konkurrera på världsmarknaden. Förstår man inte detta samband i utbildningskedjan mellan insats och investeringar blir det naturligt att man satsar på lågproduktiva arbeten. Jag menar inte att nedvärdera sådana arbeten, men det är inte arbetstillfällen inom hamburgerkedjor som gör att vi får ökad tillväxt och utveckling i . Det är i så fall en helt felriktad politik. upplever vi att många företag har svårt att få tag i arbetskraft. Där har arbetsmarknadsutbildningen sådan den tidigare varit utformad i många stycken varit ett mycket bra komplement som har gett möjligheter för små företag. De har oftast inte råd att själva utbilda arbetskraft. Därför är neddragning på arbetsmarknadsutbildningar ett hårt slag mot dessa företag. 8 () replik: Som säger är det livslånga lärandet viktigt. Att man kan vidareutbilda sig är viktigt. Men komvux är trots allt inte den enda aktören på marknaden. Det finns andra vägar att gå. Om arbetsmarknadsåtgärder hade varit så framgångsrika, hur förklarar då att industrin har så svårt att hitta kompetent arbetskraft ? har man satsat så stort på just arbetsmarknadsutbildning. Varför finns det då så stor brist på kompetent arbetskraft inom näringslivet? Varför hittar inte verkstadsindustrin utbildade elektriker, svetsare och så vidare? Svara på den frågan, ! (FÖRSTE VICE TALMANNEN: har inte fler repliker i detta replikskifte, så han kan inte svara på detta.) 9 () replik: Det var ett intressant anförande höll. Med tanke på hur det ser ut i , inte minst med den ekonomiska politiken och de försämringar som är på gång finansministern har ju nu tydligt sagt att man får räkna ned tillväxtprognoserna, och börsen går kraftigt ned är det intressant att notera att väljer att tala om euron och dess eventuella ekonomiska konsekvenser för . Detta är intressant eftersom regeringen medvetet har valt att inte göra så stora satsningar på exportfrämjande åtgärder för det lilla landet , som behöver vara så konkurrenskraftigt, som sade i sitt anförande. Detta går inte riktigt ihop. Det kunde vara intressant om hon kunde utveckla detta kring konkurrenskraften lite. När man tänker på vikten av att ha bra konkurrenskraft i en alltmer globaliserad värld kan man inte låta bli att ställa sig en del frågor med tanke på de förändringar av arbetsgivaravgifterna som regeringen nu har föreslagit. Det blir skillnad mellan producerande företag och tjänsteföretag. Detta leder till snedfördelningar i konkurrensen. Hur ska regeringen åtgärda detta? Avser att vidta några åtgärder för att minimera skadorna för de mindre företagen till följd av de redan genomförda arbetsgivaravgiftshöjningarna? 10 () replik: har svårt att se hur det går ihop. Jag kan inte riktigt förstå vad hon tycker inte hänger ihop. Allting hänger ihop. Det hänger ihop att det skapas fler jobb i . Det hänger ihop att folk går till riktiga arbeten, och det hänger ihop att vi fortsättningsvis kommer att satsa på exportfrämjande åtgärder i för att små och medelstora företag ska växa och röna framgång på exportmarknaden. 11 () replik: Jag konstaterar att jag egentligen inte fick något svar på min fråga. Det är väl just för att det hela faktiskt inte går ihop. Regeringen har nästan halverat de exportfrämjande åtgärderna, och med tanke på det blir väl mig svaret skyldig. Det gäller också min fråga om hur regeringen ska hantera konkurrensneutraliteten mellan producerande företag och tjänsteföretag. Precis som jag sade i mitt anförande jag nämnde en företagare som har cateringfirma och gör smörgåstårtor blir det skillnader och ökat regelkrångel, trots att regeringen har sagt att detta ska minska. Hur går detta ihop? Försök att redogöra för oss som är här, inte minst från oppositionen, för hur ni ska få detta att gå ihop. Hur ska på detta sätt bli konkurrenskraftigt? talar om forskning och utveckling i . När i räcker ut handen för samverkan mellan näringsliv och politik när det gäller just forskning och utveckling för att vi ska stå starka i en alltmer globaliserad värld väljer regeringen att inte ta den handen. Man avvaktar och passar. Vi har inte fått någon tydlig redogörelse för hur och regeringen ska arbeta . Det som vi har satsat på när det gäller branschprogram säger regeringen och nej till. På vilket sätt ökar detta konkurrenskraften för svenskt näringsliv? 12 () replik: refererar till ett förslag om att sänka arbetsgivaravgifterna inom tjänstesektorn. Det är fortfarande bara ett förslag, och det har gått ut på remiss. Det är inte antaget , så problemet med smörgåstårtorna får vänta. Syftet med att sänka arbetsgivaravgifterna inom tjänstesektorn är, precis som väl känner till, det utbredda svartarbetet inom många sektorer, till exempel på restauranger och frisersalonger, inom taxinäringen och inte minst bygg- och städbranscherna. Det är där alliansregeringen vill stävja det otyg som svartarbete utgör. Genom att sänka arbetsgivaravgifterna inom dessa sektorer kan man få bukt med detta, men hur det färdiga förslaget konkret kommer att se ut återstår att se. 13 Statsrådet (): Ett viktigt syfte med den förnyelse och förstärkning av för tillväxt och sysselsättning, Lissabonstrategin, som ägde rum , var att öka det nationella ägandeskapet och i högre grad involvera olika aktörer, inte minst de nationella parlamenten, i genomförandet av strategin på hemmaplan. Jag tycker därför att den här årliga behandlingen av handlingsprogram och denna debatt i är ett väldigt viktigt inslag i arbetet för att leva upp till Lissabonstrategins mål och ambitioner. Ambitioner, hur högt ställda de än är, hos statschefer och regeringschefer på toppmöten i blir inte verklighet om de inte blir en del av politiken på nationell, regional och lokal nivå och om man inte involverar arbetsmarknadens parter och andra viktiga aktörer i samhället. Därför har det för mig varit viktigt att öka engagemanget på olika nivåer i samhället för att genomföra Lissabonstrategin. Jag har rest runt i och träffat och fört dialog med regionala och lokala företrädare om hur man konkret arbetar med Lissabonstrategin. Det är ju där mycket av arbetet med genomförandet sker. I arbetet med uppföljningsrapporten bjöds ett sjuttiotal organisationer från det civila arbetsmarknadens parter, branschorganisationer, myndigheter och så vidare in till diskussioner om genomförandet av tillväxtstrategin i . Organisationerna gavs också möjlighet att inkomma med skriftliga förslag och bidrag, och detta hörsammades av ett mycket stort antal organisationer. Vidare har regeringen inrättat ett nationellt forum för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning för att vidareutveckla dialogen mellan nationella, regionala och lokala nivåer om de regionala tillväxtfrågorna och därigenom öka möjligheten till inflytande och ansvar. Denna förankring av Lissabonstrategin är helt nödvändig för att vi ska kunna nå målen. presenterade den nytillträdda alliansregeringen sitt handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning för åren 20062008. Programmet redovisade regeringens politik som lägger grunden för en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling, skapar utrymme för ökad välfärd och rustar för kommande utmaningar. Det krävs för att vi ska kunna få en stark ekonomi som kan svara upp mot den ökande efterfrågan på välfärdstjänster i takt med en allt äldre befolkning. Det kräver en ekonomi som ger människor en , motverkar fattigdomsfällor och ger trygghet, en ekonomi som är långsiktigt hållbar och gör det möjligt att vidta åtgärder mot klimatförändringar och miljöhot. Det kräver en stark ekonomi som kan möta en konjunkturnedgång och som står sig väl i den globala konkurrensen. Regeringens allt övergripande mål är att minska utanförskapet och få fler i arbete. Fler i arbete lägger grunden för långsiktig tillväxt, och det säkrar våra välfärdssystem med bibehållna starka offentliga finanser. Vägen dit går via ett dynamiskt näringsliv. Det måste bli mer lönsamt att starta och driva företag i . Ett bra entreprenörs- och företagarklimat i hela landet är också nödvändigt för att svensk ekonomi ska kunna växa och vara livskraftig. Regeringens handlingsprogram mottogs väl av och de övriga medlemsländerna i rådet. Kommissionen skrev i sin bedömning att gör goda framsteg i genomförandet av Lissabonstrategin. Kommissionen framhöll regeringens åtgärder för att göra det mer lönsamt att arbeta och enklare och mer lönsamt att driva företag som styrkor i programmet. Insatser och åtgärder i för att främja en mer hållbar energianvändning hör till de bästa i , enligt kommissionen. Kommissionen valde att inte ge några formella rekommendationer. Man underströk vikten av att fortsätter på den inslagna vägen och vidtar ytterligare åtgärder för att öka arbetskraftsutbudet och stärka konkurrensen. Regeringen delar fullt ut denna bedömning. Arbetslösheten är nu nere . Det är lägre än . Trots detta återstår saker att göra för att ska vara ett land där alla som vill och kan ska ha ett jobb och där människor inte kvarstår i passivitet utan deras förmåga tas till vara. I regeringens uppföljningsrapport som presenterades det är den vi debatterar här redovisas nästa steg i regeringens politik för långsiktigt hållbar tillväxt och varaktig sysselsättning i . Utgångspunkten för regeringens politik är att stärka arbetslinjen. För att uppnå det står bättre matchning på arbetsmarknaden i fokus. Resurser satsas på dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden. Vägar och drivkrafter till arbete stärks. Hit hör bland annat andra steget i jobbskatteavdraget och förstärkt arbetslinje i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen genomför ett reformpaket för att minska ungdomsarbetslösheten, öka efterfrågan på ungas arbetskraft och stärka deras möjligheter till utbildning och arbete. I det ingår jobbgarantin för unga, sänkt arbetsgivaravgift för personer , satsningar på gymnasieskolan, lärlings- och yrkesutbildning med mera. Regeringen genomför också en rad åtgärder för att skapa fler vägar från sjukfrånvaro tillbaka till arbete. En rehabiliteringskedja med fasta hållpunkter för prövning av arbetsförmågan införs och förmånsreglerna förtydligas. Möjligheter för personer med sjukersättning att pröva sin arbetsförmåga förstärks och stödet till sjukskrivna att återvända till arbetsmarknaden förbättras. En rehabiliteringsgaranti införs, och företagshälsovården förbättras och utvecklas. Flertalet av de reformer som genomförs kommer också att öka invandrarnas möjligheter på arbetsmarknaden. Det gäller främst jobbavdraget, införandet av instegsjobb och nystartsjobb, jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Satsningar görs också på yrkesbedömning och kompletterande högskoleutbildning. Detta har gett resultat. gick inte ens vart fjärde nytt jobb till personer med utländsk bakgrund. Arbetsförmedlingens prognoser visar på att kommer hälften av alla nya jobb att gå till just denna grupp. Det innebär att vi är på god väg att bryta det utanförskap som så många har suttit fast i. Varaktig sysselsättning och ett stigande välstånd skapas genom ett bra företagarklimat och ett bra innovationsklimat i hela landet. Tillsammans med satsningar på utbildning och forskning av hög kvalitet lägger det grunden för ekonomisk tillväxt i hela i en allt hårdare global konkurrens. Regeringens arbete med att göra det mer lönsamt att driva företag och enklare att anställa fortsätter. Arbetet med att uppnå målet att minska den administrativa bördan och kostnaderna med till 2010 intensifieras. Särskilda insatser görs för att öka företagandet bland kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Regeringen arbetar brett med åtgärder för att förbättra konkurrensläget och öppna för fler aktörer, inte minst små företag. För att underlätta företagens kapitalbildning har förmögenhetsskatten avskaffats. Skattesystemet ska i större utsträckning främja entreprenörskap bland annat genom skattereduktioner i tjänstesektorn. Redovisningen av moms underlättas för små företag. Ett samlat grepp om miljöfrågan är nödvändigt. Det är en viktig del i regeringens arbete, inte bara med Lissabonstrategin utan i det dagliga arbetet. Jag vänder mig emot beskrivningen att regeringen inte har insett att det pågår en klimatdiskussion. Just är det väl mer påtagligt än någonsin att det pågår en klimatdiskussion i det här landet. Regeringen är mycket engagerad i den. Vi prioriterar åtgärder som minskar utsläppen av koldioxid och andra klimatpåverkande gaser. Vi har en kommission för hållbar utveckling. Den leds av statsministern själv. Vi har en parlamentarisk klimatberedning som gör en översyn av den svenska klimatpolitiken. Det ska resultera i en klimatproposition . Regeringen arbetar också målmedvetet med att försöka förena miljö- och näringspolitik. Ekonomiska styrmedel och offentligt finansierad forskning har bidragit till att på många områden är världsledande inom miljö- och energiteknik. Det stärker svensk konkurrenskraft. Det bidrar till nya jobb och en stark ekonomi och mångdubblar miljönyttan av svensk miljöteknik. Glädjande nog konstaterar kommissionen även i den senaste bedömningen att genomförande av Lissabonstrategin gör att vi gör mycket bra ifrån oss och att politiken bör fortsätta i samma riktning. Låt mig avsluta med att säga några ord om Lissabonstrategin för den kommande treårsperioden. Regeringen prioriterar det här arbetet högt. Lissabonstrategin är, som flera talare har sagt, EU:s gemensamma verktyg för att vi ska kunna rusta oss för de gemensamma utmaningarna och . Det är ett arbete som visar på det mervärde som finns i att vi tillsammans skapar bättre förutsättningar för att ta till vara globaliseringens möjligheter, men också tackla de problem vi står inför med klimat- och miljöhot och en åldrande befolkning. Det är en strategi som respekterar roll och kompetensfördelningen mellan EU och medlemsstaterna. Där det behövs en gemensam lagstiftning ska vi verka för ett väl fungerande regelverk som underlättar för individer och företag att verka på den inre marknaden. Där det råder nationell kompetens jobbar vi mot gemensamma mål och intentioner och lär av varandras erfarenheter, både de goda och de mindre goda. Det är hela poängen med Lissabonstrategin. I det Lissabonpaket som kommissionen presenterade inför vårtoppmötet som ska anta detta föreslår kommissionen oförändrade riktlinjer för genomförande av strategin . Det är bra. Det skapar förutsättningar för ett långsiktigt reformarbete i medlemsländerna och underlättar möjligheten att bättre involvera aktörer på alla nivåer. Det är viktigt att vi inte hemfaller åt långdragna diskussioner om hur formuleringarna i riktlinjerna ska utformas utan i stället lägger all kraft på att genomföra den hemläxa vi alla har satt upp som mål att genomföra. 14 PER () replik: Jag välkomnar att regeringen, enligt , har insett klimatfrågans vikt. Det är ett bra första steg. Man brukar säga att man först måste komma till insikt för att sedan gå till handling. Jag kan bara konstatera av handlingsprogrammet att så långt som till handling har inte regeringen kommit . Det är först när orden omsätts i handling som det blir en konkret effekt på klimatfrågan. Jag oroas lite av den inställning som ger uttryck för, nämligen att det först måste till ekonomiska framsteg för att man sedan ska kunna vidta klimatåtgärder. Det kan lite förklara logiken i regeringens hantering.