prot · GV09122 · 2008-06-04 00:00:00 — Jag står bakom reservationerna i betänkandet, men för tids vinnande vill jag yrka bifall till reservationerna 4, 29 och 34. 195 (): Ja, det här är en omfattande proposition, och det är väldigt svårt att få med allting i en sådan här proposition. Men när man hör oppositionen har man en känsla av att vi skulle kunna lösa alla problem med en folkhälsoproposition. Så är inte fallet. Jag tänkte bara kommentera lite grann, bland annat Per första anförande om att han inte ser några konkreta åtgärder i propositionen. Jag undrar om vi har läst samma proposition. Per efterlyste också en förstärkning av barnpsykiatrin. Här har alliansen lagt 500 miljoner på en förstärkning av psykiatrin. Att det inte har fått någon stor effekt ännu är inte så konstigt, för det är inte så förfärligt länge sedan lämnade sin rapport. Vad sedan gäller tyckte hon att man skulle lösa det här med en möjlighet att välja utförare. Då undrar jag var har läst det. Föräldrastöd ska kommuner och landsting betala. Men vi har ju lagt på ett nationellt föräldrastöd. Att man kombinerar konservatism och liberalism: Det är inte så märkligt när det är fyra partier som har lite olika inriktning att även en proposition har lite olika tyngdpunkter. Man pratar om barnfattigdom. Ja, det är ett mått i . Men när jag ser de små barnen i , och och hur de har det kan jag inte tycka att barn i är speciellt fattiga. Även om man här ser det som ett mått kan jag inte tycka det. Vad står förnyelsen för? Jag kan ta mitt anförande, så kan vi kanske ta någonting om det efteråt. Det är med stor tillfredsställelse som jag yrkar bifall till förslaget i socialutskottets betänkande SoU11 En förnyad folkhälsopolitik. Det är en folkhälsopolitik som syftar till att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen med utgångspunkt i den enskilda människans integritet och valfrihet. Med anledning av propositionen har närmare 200 yrkanden lagts. Det visar att folkhälsa både engagerar och inspirerar, vilket är väldigt positivt. Propositionen innehåller elva målområden. Alla är viktiga bitar för att bidra till en god folkhälsa. Men när man pratar med folk ute, alltså landstings- och kommunpolitiker, som är de som genomför den här folkhälsopolitiken, säger de att det är alldeles för många områden att hålla reda på. Vi hade hellre sett att vi hade haft färre områden. Ja, det är faktiskt så. För vart och ett av dessa elva målområden har regeringen tillsatt utredningar för att kartlägga och analysera problem eller anslagit pengar för att stödja arbetet. Kommuner och landsting har en nyckelroll i det förebyggande folkhälsoarbetet. Vi avser därför att stötta kommunerna med för att utveckla det lokalt sektorsövergripande hälsofrämjande arbetet. Vår inriktning är att underlätta eget ansvarstagande men bidra till att intensifiera det hälsofrämjande arbetet och till att det bedrivs med kunskap och evidens som grund. Det finns några särskilt angelägna målgrupper och områden som vi har valt att satsa extra pengar på. Det första gäller insatser riktade mot barn och unga, där föräldrastöd ingår som en viktig bit. Det andra gäller den ökande ohälsan bland unga, framför allt kvinnor, ibland med självmord som följd. Där vill vi skapa ett nationellt program för självmordsprevention med en nollvision som mål. Det tredje handlar om att intensifiera hälsofrämjande insatser bland äldre. Dessa tre områden har alliansen sett som särskilt viktiga, men propositionen innehåller, som jag sade tidigare, åtgärder på en mängd olika områden som också är viktiga ur olika aspekter. Alkohol, narkotika, dopning och tobak skapar mycket elände. Här behöver man ta riktiga krafttag. Här satsar vi 260 miljoner 20082010 på att till exempel så långt det är möjligt förhindra tidig tobaksdebut, på att se över möjligheten att utvidga lagen om vård av missbrukare till att även inkludera ett skydd för det ofödda barnet när den gravida mamman missbrukar. Vi hörde här att inte tycker om den här lagen och det tvånget. Men vad gör man när mammorna vägrar att samarbeta? Då är det kanske barnet som man ändå måste se till. Vi vill satsa på det drogförebyggande arbetet inom skolorna. Vi satsar också på förebyggande spelberoendeinsatser. Den brist på jämställdhet inom offentligfinansierad vård som inte garanterar kvinnor samma vård som män är naturligtvis orimlig. Alliansen satsar därför 100 miljoner på att kvalitetssäkra offentligfinansierad verksamhet på nivå och landstingsnivå. Fas får dessutom för att initiera ett forskningsprogram om kvinnors hälsa. Något som har föranlett många motioner handlar om att införa HPV-vaccination i det allmänna vaccinationsprogrammet. har jag inte hört någonting om det eller också har jag missat det i de tidigare anförandena. Kanske är det en bra idé, kanske inte. Men så länge inte alla frågetecken är uträtade är jag väldigt tveksam till att införa det, för det har följdkonsekvenser som vi inte kan se . Något annat som vi också satsar på gäller mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och våld i samkönade relationer. Det är problem som begränsar människors liv och rörelsefrihet och som vi måste ha en handlingsplan med åtgärder för att bekämpa. Den handlingsplan som behandlade omfattar 56 åtgärder inom sex områden. Det handlar om ökat stöd och skydd till våldsutsatta, stärkt förebyggande arbete, stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet, utveckling av insatser riktade till våldsutövare och ökad samverkan och ökade kunskaper. För dessa nödvändiga insatser har alliansen avsatt 400 miljoner , och för jämställdhetsinsatser med inriktning på kvinnors hälsa. Jag kan fortsätta att räkna upp åtgärd efter åtgärd med åtföljande finansiering, och jag känner mig oerhört nöjd med att alliansen inte bara talar om vad man vill göra utan också finansierar det. Det är nämligen skillnaden mellan den förra folkhälsopropositionen och denna. Alla önskemål kostar pengar, och det vi har valt att satsa på och det vi har valt att se som viktiga områden har vi också lagt pengar på. Många önskemål framförs, och mer pengar önskas naturligtvis från oppositionen. Men den möjligheten har man haft tidigare och inte använt sig av, så det ser jag mest som prat i kvadrat. 196 () replik: Jag vill förklara hur det kom sig att jag lyfte upp det här med valfrihet och hur jag nu uttryckte mig. Det handlar helt och hållet om helheten i folkhälsopolitiken. Det handlar om strukturer i samhället. Jag tror att om skulle ha lyssnat ordentligt på mig och på som kom efteråt hade hon förstått att vi båda två utgår från de bestämningsfaktorer och de strukturer i samhället som påverkar folkhälsan. När man läser regeringens proposition ser man att den bygger väldigt mycket på individen och individens perspektiv. Där lyfts till exempel fram att valfrihet på något sätt skulle underlätta när det gäller att folkhälsan ska höjas. Jag tror egentligen inte att det är svårt att förstå, om man vill förstå. Regeringen har massor med små förslag, men man kan titta på strukturen och de förutsättningar i samhället som vi ska bygga upp med politiken för att folkhälsan ska bli bättre och klyftorna ska minska. Då finns det inte förslag. Jag tog upp det här med samproblemsjukdomar. kan kanske förklara för mig vad det betyder. har nämligen gärna ett sjukdomsperspektiv när vi talar om folkhälsan. Vad betyder samproblemsjukdomar? Vad är det för sjukdomar? 197 () replik: Det är kanske inte så konstigt om vi har lite olika perspektiv. För oss kanske det är så att vi ser frihet och integritet som en viktig bit i folkhälsan. Det var inte så många frågor som ställde. Men nej, jag kan inte svara på frågan om samproblemsjukdomar. Vi moderater ser inte helst till sjukdomar, utan vi ser helst till att bevara det friska friskt i så stor utsträckning som möjligt. 198 () replik: Vi har varit överens om folkhälsopolitiken. arbetade och lade fram flera betänkanden delbetänkanden och slutbetänkanden och sedan lades propositionen fram eller om det var . Det fanns en reservation från som yrkade avslag på den propositionen. Men alla andra partier stod bakom den, och de stod också bakom tolkning av de strukturer i samhället som vi behöver för att nå upp till det nationella målet. Där har det alltså inte funnits några politiska skiljaktigheter tidigare utom just att hade en annan åsikt. När det gäller barnfattigdomen blir jag faktiskt rätt så upprörd över att man i detta sammanhang, när vi talar om ökade klyftor i vårt samhälle, negligerar detta. Naturligtvis finns det i många andra länder fler barn som lider av svält och större fattigdom än hos oss. Men sanningen är att har barnfattigdomen ökat. Den minskade 2006. Men sedan regeringen började driva sin skattesänkningspolitik, som betalas med några pengar, har den ökat. Det är en siffra som har räknat fram. Då har man tagit hänsyn till regeringens nedskärningar när det gäller ensamstående föräldrar som har svåra ekonomiska förutsättningar redan tidigare. Och ökar barnfattigdomen i . 199 () replik: Det var inte några frågor, och därför har jag inte så mycket att säga. 200 () replik: Jag begärde ordet när hänvisade till att kommuner och landsting vill ha färre målområden. Jag satt under den förra mandatperioden i en arbetsgrupp som SKL hade tillsatt och som handlade om hälsa och jämställdhet, och jag hörde aldrig någon säga det i den arbetsgruppen. Jag undrar därför vad det uttalandet från bygger på. Jag undrar också om inte gillar de förslag som den lade fram i sitt arbete 19972000. Hela denna proposition har inte föregåtts av någon remissrunda, vilket är vanligt när man lägger fram förslag i . Hur kan ni då veta vad man tycker lokalt? 201 () replik: Jag bygger det på samtal som jag har haft med personer som arbetar ute i kommuner och landsting med folkhälsa. Så det är inte några antaganden. Men visst är det så att jag inte har suttit med i någon utredning på SKL, och det är möjligt att man har olika åsikter beroende på var man sitter, om man sitter högt upp på SKL eller om man sitter ute på golvet. Det kan jag inte svara på. Jag måste erkänna att jag inte har läst förslagen från . Det är långt före min tid. Jag har ägnat mig åt det som är nutid och inte dåtid, även om de säkert hänger med fortfarande. 202 () replik: Det ante mig att det var så och att det bygger på egna personliga erfarenheter från samtal med olika lokala företrädare. Jag tycker att det är väldigt tråkigt att vi ska bygga politik på det. I andra sammanhang brukar det vara viktigt att ha forskning och evidens att bygga politiken på. Det tycker jag att vi ska ha i detta sammanhang också. Jag var folkhälsolandstingsråd i under den förra mandatperioden. Vi försökte jobba efter vetenskap och evidens. Jag rekommenderar att man läser grundläggande folkhälsovetenskap och att man sedan bygger politiken på det. Det var inte personer högt upp på SKL som satt i denna arbetsgrupp. Det var personer som jobbade lokalt med folkhälsofrågor. Det var landstingsråd, det var kommunalråd, men det var också tjänstemän från olika lokala enheter. Vi jobbade hårt för att politiken skulle utgå från bestämningsfaktorer, alltså hur man mäter folkhälsa. I till exempel kapitel 5 i detta förslag görs en beskrivning av nuvarande folkhälsopolitik. Där nämns att folkhälsopolitikens 11 målområden omfattar 42 bestämningsfaktorer och att dessa mäts via 36 huvudindikatorer och 47 delindikatorer. Men regeringen säger inte huruvida man ska fortsätta detta arbete eller ge någon kommentar till att målområde 6, det som är en mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård, saknar identifierade bestämningsfaktorer och indikatorer. Min fråga till är: Vill ni att politiken ska utveckla bestämningsfaktorer och indikatorer i enlighet med folkhälsovetenskaplig forskning? 203 () replik: Först och främst skulle jag vilja kommentera det som sade om att man inte ska bygga politiska beslut på tyckanden. Men det har vi faktiskt inte gjort. Vi har elva målområden och inte fem eller sex, eller vad man skulle kunna tänka sig att någon annan skulle vilja ha. För övrigt har jag inte så mycket kommentarer. Man kan tycka och vilja väldigt mycket. Men sammantaget handlar ändå varje önskemål om pengar, och denna folkhälsoproposition är finansierad, vilket den förra inte var. Det är inte mina ord, utan det är ord från generaldirektören för . 204 (): Mens sana in corpore sano. En sund själ i en sund kropp. Så kan vi sammanfatta folkhälsopolitikens elva målområden som bygger på en helhetssyn på människan. Hälsa till kropp och själ hör ihop. Att i detta anförande lyfta fram alla målområden är omöjligt, men jag vill ändå lyfta fram några. Barnen är vår framtid, säger vi . Och det ligger mycket i detta uttryck. Att våra barn och ungdomar får en bra början i livet är viktigt. Familjerna i dagens samhälle kan se olika ut. Men oavsett hur de ser ut ska samhället erbjuda stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap. Här kommer en nationell strategi för en kvalitetshöjande kompetensuppbyggnad och utveckling att tas fram. Målområde 3 om barns och ungas uppväxtvillkor hör naturligt ihop med målområde 9 om fysisk aktivitet och målområde 10 om matvanor och livsmedel. har på olika sätt pläderat för betydelsen av en sund kost och fysisk aktivitet. finns alarmerande rapporter om hur barn och unga rör sig för lite, om övervikt och följdsjukdomar och om osunda matvanor. Här har både hemmen och skolan stor betydelse för goda matvanor och främjande av fysisk aktivitet. Ett gott exempel är Ljungenskolan i skånska . går eleverna , och målet är att gå sträckan till , där de har brevkontakt med en skola. Det är till , och gångsträckan multipliceras med antalet elever i klassen för att man ska få ihop tillräckligt med mil. Och just nu är de i . Jag faller ned i ett djupt hål där allt bara är mörker. Dessa ord kommer från en kvinna . Hon lever ett liv med ångest, depressioner och självmordsförsök. Och hon är inte unik. Unga kvinnor är överrepresenterade när det gäller självmordsförsök. Det är en djup tragedi när det som inte får hända ändå händer. Under rubriken finns det åtgärder för att verkställa visionen att ingen ska behöva ta sitt liv. Det nationella, regionala och kommunala arbetet för att minska tillgången till dödliga metoder och medel för självmord ska utvecklas. Personalgrupper inom skola, vård och omsorg ska utbildas. Det ska vara information till allmänheten, händelseanalys av lex Maria-anmälningar och stöd till organisationer till exempel Spes, och efterlevandes stöd, som jobbar mycket bra med det förebyggande. Men framför allt kan de hjälpa anhöriga till någon som inte längre orkade leva. I detta sammanhang vill jag passa på att bemöta reservation om att regeringen inte värderar Nationella hjälplinjens arbete. Vid en telefonkontakt med personer som är engagerade i detta arbete visade det sig att här utgår statligt stöd och att regeringsföreträdare hade varit på besök där för att informera sig om verksamheten. Missbruket är ett folkhälsoproblem som drabbar både missbrukaren och de närstående. Missbruket har också samhälleliga konsekvenser i form av våld, brottslighet och sjukskrivningar och kostar samhället åtskilliga miljarder . Antalet narkotikarelaterade dödsfall i har dubblerats . registrerades 350 dödsfall att jämföra med 170 dödsfall . I syfte att komma till rätta med missbruket aviserar regeringen åtgärder för att minska bruket av alkohol och missbruket av narkotika. Vidare prioriteras insatser mot dopning och insatser mot spelberoende. avsätts 260 miljoner till att driva en kraftfull alkohol- och narkotikapolitik, och arbetet med att informera skolungdomar om farorna med droger ses över. En utvärdering av skolprojektet för perioden 20052007 pågår, och regeringen ser en fortsättning för dem högre upp i åldrarna, på gymnasiet och i högskolorna. I det fortsatta arbetet är samarbete och samordning nyckelord. Målområde 8 handlar om sexualitet och reproduktiv hälsa. De riskabla sexvanorna i ökar. Sex av tio män som har sex med män har det oskyddat, enligt en undersökning från . Spridningen av könssjukdomar, till exempel klamydia, tyder på att många ungdomar lever farligt. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en undersökning om hur rådgivningen om sex och samlevnad fungerar och hur den kan förbättras. Någonting som kommer är den virtuella ungdomsmottagningen. Jag vill citera från : lanseras , en webbplats om hälsa, sex och relationer. På webbplatsen kommer du att hitta information om och kunna diskutera många viktiga ämnen. Du kommer att kunna få svar på vart du kan vända dig om du undrar om något, behöver hjälp eller mår dåligt, oavsett var i landet du bor. På kommer du också att kunna ställa anonyma frågor och få personliga svar. Du kan redan nu vara med och påverka vilka ämnen vi ska ta upp och hur. Ska det vara texter, filmer, bilder, tester? I samband med ett seminarium om kultur och hälsa sade en av föreläsarna att det verkliga åldrandet börjar vid 60. Det blev då en aha-upplevelse för oss som är i den åldern eller för dem som kanske har föräldrar i den åldersgruppen. Men det verkliga åldrandet kan bli det goda åldrandet. Eftersom medellivslängden ökar i kommer folkhälsopolitiska insatser för äldre att få en allt större betydelse. Hälsofrämjande och förebyggande insatser riktade till äldre kan nämligen skjuta upp funktionsnedsättning och beroende av hjälp. Förändrade levnadsvanor kan ge positiva hälsoeffekter även långt upp i åldrarna. Folkhälsopolitik är ett stort och viktigt område så mycket mer skulle kunna sägas. Men flera talare står på tur så av hänsyn till dem stoppar jag här och yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 205 () replik: Det är glädjande att höra att Nationella hjälplinjen får statligt stöd. Men menar det stöd som finns i årets budget, eller finns det redan ett beslut hos regeringen om att Nationella hjälplinjen ska få permanent finansiering från staten? 206 () replik: Den regeringsföreträdare som jag pratade med hade upplevt sitt besök hos Nationella hjälplinjen som någonting väldigt positivt, och han värderade deras arbete. Om jag tolkat honom rätt blir det inga problem med stöd också i fortsättningen. 207 () replik: Det är bra att få detta till protokollet, för i årets budget finns det inte pengar . Nationella hjälplinjen är utvärderad av , och den utvärderingen visar på väldigt goda resultat. Jag tolkar besked här så att det blir en permanent finansiering. Det tycker jag är väldigt bra. Jag ska passa på att ställa en fråga om detta med sexualitet och reproduktiv hälsa. har vi ju här tagit upp frågan om hiv/aids-prevention. Jag tror att också nämnde om hur viktigt detta är. Regeringen har för detta ändamål. Det är samma summa pengar som den som funnits . I verkligheten betyder det att landsting och kommuner egentligen får en mindre finansiering när det gäller det förebyggande arbetet. Vad anser om det? 208 () replik: Det skulle vara väldigt bra om mer pengar kunde avsättas till detta viktiga arbete. Vi konstaterar att det nu var möjligt att avsätta just 145 miljoner för perioden 20082010 och då för insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Det finns väl en tro på att det inte bara är pengarnas storlek som avgör hur information och insatser på bästa sätt går fram. Det handlar också om att utveckla effektiva kommunikationsstrategier och om samordning mellan alla de olika organ som jobbar för att bekämpa hiv/aids. 209 () replik: redovisade för regeringen förslag till indikatorer inom folkhälsoområdet och har därefter arbetat tillsammans med ett stort antal myndigheter för att förbättra det ursprungliga förslaget. Det har resulterat i att har antagit 38 huvudindikatorer. Men på målområde 6, En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård, krävs det mer utvecklingsarbete, skrev man. Det fanns förslag i den skrivelse som lades på bord att man skulle fortsätta det arbetet. Men eftersom skrivelsen togs tillbaka finns det inte något sådant uppdrag. I regeringens förslag nu nämns inte bestämningsfaktorer under kapitlet Uppföljning och utvärdering av folkhälsoarbetet. I stället skriver man: När det gäller utvärdering finns det ingen självklar och perfekt metod. Erfarenheten visar emellertid att en kombination av kvalitativ och kvantitativ forskning är mest effektiv och att utvärdering bör ske i termer av process, implementering och effekt. Betyder det att ni inom de borgerliga partierna inte längre anser att utveckling ska följas med hjälp med bestämningsfaktorer och indikatorer? 210 () replik: Jag känner mig lite konfunderad inför alla de här fina orden, men jag antar att vill ha mer stöd till de hälsofrämjande sjukhusen. Vi har varit verkligen bra på att stödja dem och har avsatt medel för nätverket för hälsofrämjande sjukhus. 211 () replik: Det är jättebra att det äntligen kom pengar till de hälsofrämjande sjukhusen. Det hade med i budgeten . Då avslogs det förslaget. Men finns det med, och det är bra, men det var inte det jag avsåg. Det här handlar om bestämningsfaktorer och indikatorer som en grund i folkhälsovetenskapen, på vilket sätt man ska mäta utvecklingen i folkhälsan. Om man har det övergripande målet att skapa samhälleliga förutsättningar måste man, för att kunna se att de här samhälleliga förutsättningarna ger effekt, mäta det på något sätt. Det är det som är utvärdering och uppföljning. Tyvärr har varken eller svarat på frågan om bestämningsfaktorer och indikatorer. Men det är möjligt att vi kan få svar senare i debatten av folkhälsoministern. Men jag har andra frågor. innehar jordbruksministerposten hos regeringen, och samma minister har också ansvar för matkvalitet. Det var bra att tog upp kostens betydelse för hälsa i sitt anförande. Men trots denna medvetenhet, till skillnad från i fråga om bestämningsfaktorer, har vi inte några konkreta förslag om lagreglering av transfetter i . Varför har vi inte det? Min andra fråga handlar om att också har miljöministerposten. Då borde man se kopplingen mellan klimatförändringar och hälsoförändringar. Är nöjt med folkhälsoskrivningen vad gäller klimatförändringarnas hälsopåverkan? Är nöjt med det sätt varpå man i den här folkhälsopropositionen analyserar risker för folkhälsan? 212 () replik: tar upp transfetternas betydelse för hälsan. Om jag minns rätt har hon haft tillfälle att diskutera det med vår jordbruksminister , och jag antar att hon har fått betydligt klokare svar än vad jag kan ge på den frågan. Jag vill nog hänvisa till vad han har sagt i sammanhanget. När vi nu har en jordbruksminister som intresserar sig mycket för just kostens betydelse tror jag att han kommer att bevaka de här frågorna också i fortsättningen. När det gäller miljöarbetet har vi en offensiv minister som kommer från , . Jag är alldeles säker på att han i samband med översynen av miljökvalitetsmålen kommer att beakta miljöns betydelse för människors hälsa. 213 PER () replik: Du sade mycket klokt i ditt anförande, . Det jag reagerade lite på och funderar lite kring är en virtuell ungdomsmottagning. Jag tänkte att jag skulle prata lite om det. Det är synd att har lämnat lokalen, för det här var en del i det hon ifrågasatte hos mig. Jag har varit i kontakt med ungdomsmottagningar i det område där jag bor och kan konstatera att hur könssjukdomarna ökar väldigt kraftigt. Det är ett jättestort problem. Jag tycker att man kunde ha varit lite mer offensiv i propositionen med satsningar på till exempel centralstyrda direktkampanjer. Man säger: Om vi får direktiv uppifrån och när vi känner att vi har ett stöd för vårt arbete tänjer vi oss mer. Alltså gör vi mer om vi känner att vi har stöd från centralt håll. Ungdomsmottagningarna stänger , det är lite märkligt. Både du och jag har väl upptäckt att vårsolen och sommarsolen är här. Vi ser hur staden lever och hur ungdomarna rör sig. Livsstilen hos ungdomar har betydligt förändrats från den tid när jag var ung och förmodligen också från den tid du var ung. Vi har ett helt annat mönster vad gäller sexuella vanor och så vidare.