prot · GW0935 · 2008-11-25 00:00:00 — Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna i väntan på att kulturminister () skulle infinna sig i kammaren för att lämna svar på interpellation 2008/09:117. 18 § Svar på interpellation 2008/09:117 om regeringens hantering av presstödet 99 Kulturminister (): i har frågat mig vad jag tänker göra med anledning av den skrivelse från Europeiska kommissionen daterad i vilken det svenska systemet för presstöd ifrågasätts. I skrivelsen underrättar kommissionen om sin preliminära uppfattning om det svenska presstödets förenlighet med den gemensamma marknaden. Det framkommer för det första att skrivelsen endast handlar om driftsstödet till dagspressen och att distributionsstödet inte är uppe för diskussion just . För det andra anser man att driftsstödet, inklusive de ändringar som beslutade om 2006 och som anmäldes till kommissionen , är ett så kallat befintligt stöd. Detta betyder att ändringarna kan träda i kraft utan att tidningarna löper risk att behöva återbetala det stöd som har betalats ut från detta datum. Vad gäller det befintliga stödets förenlighet med den gemensamma marknaden ifrågasätts om stödet behövs i mer tätbefolkade områden. Dessutom skriver kommissionen att de höga stödbeloppen i storstadsområdena inte förefaller stå i proportion till syftet med stödet. Dessa synpunkter är inte nya för oss utan stämmer väl överens med vad regeringen har fått besked om i dialogen med konkurrensdirektoratet om presstödet som inleddes . De svenska myndigheterna ska, som interpellanten också påpekar, reagera på skrivelsen senast . Det pågår ett arbete i med att ta fram ett svar, och jag kan inte föregripa detta här och . Jag vill bara påminna om regeringens hållning, vilken är att presstödet är viktigt för mediemångfalden. 100 i (s): Tack, kulturministern, för svaret! Jag har en viss förståelse för att kulturministern inte vill föregripa det arbete som pågår i . Vi fick besked om att kulturministern kommer till KU för information. Jag är ändå lite otålig, och det är inte bara jag som är det. Vi har nämligen en hel bransch som också är otålig. Vi har 77 tidningar som inte riktigt vet vilket regelverk som kommer att gälla efter . Branschen har levt med denna osäkerhet . har vi fått ett besked från kommissionen att det är ett befintligt stöd och att ändringarna inte har ändrat klassificeringen. Det här är ett bra och tydligt besked som innebär att ändringarna kan genomföras, vilket kulturministern också skriver i svaret, utan att något företag skulle riskera att behöva betala tillbaka det. Min första fråga till kulturministern är: Kommer beslut med justeringarna av presstödet att träda i kraft ? Det är just detta besked branschen väntar sig. Ska jag och branschen tolka det ministern skriver i svaret som att det faktiskt kommer att bli så eller öppnas det bara upp en möjlighet efter kommissionens svar och det här är ett citat därifrån? Det nya presstödet som vi tog beslut om 2006 öppnar många möjligheter. Det är inte bara det att stödnivån höjs, vi sänker också inträdeskraven. Det finns många tidningar som har jobbat hårt på att försöka nå upp till de här nivåerna, och för dem är det ett mycket viktigt besked. Jag koncentrerar mig i denna omgång på om det kommer att bli ett genomförande . Min andra fråga är om regeringen i så fall har övervägt några övergångsbestämmelser. Det finns nämligen en del i det nya regelverket där vi går från eget redaktionellt material till . Eftersom hela branschen har levt i osäkerhet finns det, vad jag har hört, tidningar som är lite oroliga för om man kommer att kunna leva upp till detta. Regelverket går ju bakåt i tiden. Stödet 2008 baseras på vad som har hänt 2007, och eftersom man levde i ovisshet 2007 kan det finnas tidningar som är på gränsen. Frågan är alltså: Har ni tittat på övergångsbestämmelser eller vet vi kanske till och med att det inte finns några tidningar som behöver det? Det kanske är klart att alla har möjlighet att även 2008 i så fall få stöd. Det är ett väldigt viktigt besked, och jag tycker att det är regeringens ansvar att verkligen se till att inte några tidningar kommer i kläm i så fall. Svaret ska vara inne . Det är dit. Jag tror att branschen skulle ta det som ett bra tecken om vi här kunde få beskedet att de nya reglerna gäller från . 101 Kulturminister (): Det är riktigt som interpellanten påpekar att det här har tagit sin tid. Det kan vi beklaga på olika sätt. Trots allt är jag efter de diskussioner som vi har haft både formellt och informellt med konkurrensdirektoratet absolut övertygad om att utan den här processen hade vi inte stått där vi står . Då hade det funnits stor risk att man hade fått göra betydligt större förändringar i presstödet än vad vi nu möjligen det vet vi inte kommer att tvingas göra. Den notifiering vi gjorde som bygger på riksdagsbeslutet innebär också att man har en förståelse för att andratidningarna, framför allt utanför storstadsområdena, behöver stödet för att kunna överleva. Man ifrågasätter nu också skriftligen det man tidigare muntligen har framfört när det gäller kritiken mot storstadsstödet. Men det här vet också. Vår absoluta ambition, och vi har inte planerat något annat, är att dessa ändringar ska träda i kraft , vilket alltså innebär en höjning av presstödet med . När det gäller övergångsbestämmelserna såg varken eller den förra regeringen något behov av egentliga övergångsbestämmelser. Skulle man införa sådana nu har jag efter diskussioner med våra experter på departementet förstått att det skulle kräva ett nytt riksdagsbeslut. Det är möjligt att de här förändringarna i viss mån kan innebära försämrade villkor för ett tiotal tidningar, men vi anser i alla fall att det finns en risk att man skulle göra större skada för tidningarna genom att fördröja beslutet och därmed tvingas lägga fram en ny proposition till . Vad vi avser att göra är alltså att genomföra denna större förändring, det vill säga med de 60 miljonerna. När det gäller det man ifrågasätter från är det det vi också ska svara i det brev som nämnde, och det är vi förhoppningsvis klara med till . Där kommer vi även att argumentera varför vi anser att storstadsstödet fortfarande behövs. 102 i (s): När det gäller övergångsbestämmelserna har man kanske inte diskuterat om sådana skulle behövas, för då var framåt. kommer det med kanske tre fyra veckors varsel att man ska ändra de här reglerna. Jag hoppas att det inte drabbar några tidningar, för det kanske är så illa att man inte bara får försämrade villkor utan att man även förlorar stödet. En annan förändring i det nya stödet är att vi faktiskt inte har någon avtrappning. Gällande den förändring som genomfördes tyckte man ju från utredningens sida att det inte fanns någon anledning att stoppa in mängder med pengar i tidningar som var på väg att försvinna från marknaden. Vi får hålla frågan under bevakning, för om detta korta varsel innebär att tidningar blir lidande, då är det inte bra. När det gäller den andra delen säger kommissionen att första steget i förfarandet avser ett befintligt stöd. Det är väl det man får titta på. Det är bra att kulturministern säger att man ska fortsätta att försvara också storstadsstödet. Vi hade en departementspromemoria angående detta för där regeringen lade fram ett förslag om att man skulle drastiskt förändra villkoren för storstadspressen. Det förslaget drogs tillbaka efter framför allt kritiken från myndigheterna och JK. Jag tycker alltså att Justitiekanslerns yttrande verkligen är något man ska titta på . Man säger att syftet med stödet och alla förändringar som har gjorts inte väsentligt har förändrat det. Då kan man också ifrågasätta vad det är som har hänt under resans gång. Jag vet att vi har ställt den frågan till kulturministern tidigare, men har vi det svart på vitt att här måste vi från sida gå in och argumentera att vi ju faktiskt inte har gjort några förändringar. Det har inte skett någon större förändring i omvärlden som skulle ha de konsekvenserna att man så drastiskt behöver förändra detta stöd. Det finns också en annan sak som jag tycker att Justitiekanslern pekar på väldigt väl, och det är vilka konsekvenser det får för yttrandefriheten men framför allt vilka effekter ett förändrat storstadsstöd får när det gäller monopolsituationen. Kommissionen lyfter upp att vi har en konkurrenssituation mellan stater, men här är det även en konkurrenssituation inom nationen. Det har egentligen inte med att göra, kan vi tycka. Men det kommer att bli en väldig förändring om någon av de här tidningarna försvinner. Då har vi en ännu starkare monopolsituation på den svenska tidningsmarknaden. Då är det en stor koncern som gäller, vilket vi också har diskuterat tidigare. Det är koncernen som kommer att ha hela den stora mediemarknaden runt om i . Det är ingen situation som är bra. Kulturministern har till och med ett uppdrag från att titta på hur det ser ut i mediemonopolsituationen. Det finns mycket i den här biten. Framför allt när Justitiekanslern pekar på konsekvenserna för yttrandefriheten tycker jag att det är tunga argument som regeringen måste ta med sig och titta ordentligt på när det gäller skrivelsen tillbaka till kommissionen. 103 Kulturminister (): Som interpellanten påpekade finns det många olika delar i den här frågan. talar om vad Justitiekanslern anför. har helt motsatt uppfattning. Där ser man snarare att stödet på sitt sätt kanske har varit skadligt för konkurrensen. Någonstans mellan Skylla och Karybdis ska man alltså kryssa för att komma fram till ett resultat som är bra. Den departementsskrivelse som hänvisar till bygger på de resonemang som har förts med konkurrensdirektoratet. Man har också framfört det skriftligen, vilket vi kanske inte är direkt glada för, men det underlättar i alla fall vår fortsatta hantering. Någonstans var det ju omöjligt att föra en öppen debatt, som vi är vana vid att ha i , när det inte fanns papper. Vi kommer att försvara storstadsstödet. Det är vår uppfattning. I vad mån vi sedan är framgångsrika återstår att se. Men det är vår ambition att göra detta. Det finns nu inte längre bara ett utan två klagomål som vi också måste bemöta i samband med det brev som ska gå som ett svar förhoppningsvis före . Det är ett danskt tryckeri som det finns en anmälan mot. Man anser att konkurrensen har satts ur spel genom att får ett stöd. Det finns alltså många olika frågor. Vi vet inte om det här leder till ett mediemonopol, men det är absolut inte någonting som någon av oss eftersträvar tvärtom. 104 i (s): Om man ska sammanfatta det här så kommer stödet i alla fall att genomföras . Det är ett väldigt bra besked. Om vi återgår till klagomålen var det lite intressant i den skrivelse som kom härifrån. Flera tredje parter har lämnat uppgifter till kommissionen. Kulturministern säger ju nu att också ett danskt tryckeri har gjort det. Kommissionens avdelning har hållit flera möten med bland andra branschorganisationer och företag. Det är något nytt åtminstone känner inte jag igen det. Klagomålen känner jag igen, men inte mötena. Är det något som kulturministern har vetat om under resans gång? Jag vill lyfta fram en sak till. Jag har hört att ministern har varit i , eller kanske till och med , och diskuterat de här frågorna. Om det är riktigt känns det bra att frågan har lyfts från tjänstemannanivå upp till politisk nivå. Det är också en av de saker som vi har tagit upp tidigt i processen; vi tycker inte att det ska vara en diskussion utan papper och på tjänstemannanivå. Om vi nu har papper och om ministern har varit i ser jag det som en positiv ändring av inriktningen på hanterandet. Det finns som sagt många delar i dokumentet som verkligen behöver bemötas. Det sägs att det finns 20 betalda tidningar i låg, hög och tabloid. Man måste tala om att det är stödet till dagstidningar, det vill säga prenumererade allmänna nyhetstidningar och inte vilka tidningar som helst. plockas också upp som ett exempel. Men där har vi inte haft den problematiken över huvud taget. Det finns många punkter där regeringen och ministern verkligen kan göra mycket. Jag utgår från att ministern tar ett stort ansvar för det här och att vi får behålla ett rejält och ordentligt presstöd även i fortsättningen. 105 Kulturminister (): Jag kan försäkra hela kammaren inklusive interpellanten att vi tar det här på absolut största allvar. Jag måste väl ändå få någon form av erkännande också från för den diskussion vi har fört och för de möten i KU där jag redogjorde för hur vi har agerat. har vi ju också fått skriftligt från kommissionen vad den anser problemet är. Detta styrker att vi tar det på allvar. Jag har skrivit ett brev till kommissionär , som har frågorna. Det var min förhoppning att också kunna möta henne när jag var på ministermöte i . Då hade hon tyvärr fått förhinder; hon kunde inte vara i . Men mina medarbetare min politiska stab inklusive tjänstemännen mötte hennes kabinettschef, vilket motsvarar ungefär statssekreterare. De framförde då de svenska synpunkterna även där. Något direkt svar fick de inte, och det var inte heller väntat. Men vi har gjort vad vi kunnat för att framhålla de svenska synpunkterna om varför vi anser att stödet även till och är betydelsefullt för mediemångfalden. pågår arbetet i departementet med att dels besvara brevet, dels kommentera de klagomål som har kommit in gällande tryckeriet och i vad mån det kan ha betydelse för konkurrenssituationen. Jag kan hålla med interpellanten om att det är lite märkligt när sådant som vi uppfattar som strikt nationella frågor är det. Det finns många fördelar med medlemskapet i den europeiska unionen, men ibland kommer det upp saker på detaljnivå som blir besvärliga för oss alla. Det är jag den första att beklaga. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2008/09:91 om turismens effekter 106 Statsrådet (): har frågat näringsminister om reseföretagens ansvar avseende grundläggande mänskliga rättigheter och fackliga rättigheter i de länder de verkar och inom de företag som de köper tjänster av samt om dialog med om respekt för grundläggande mänskliga rättigheter. Som minister med ansvar för frågor med bäring på företags sociala ansvar, Corporate Social Responsibility, CSR, har interpellationen överlämnats till mig för besvarande. Globaliseringen har inneburit att svenska företags internationella verksamhet har ökat starkt även i länder där det finns brister i efterlevnaden av grundläggande principer som det internationella samfundet har enats om när det gäller mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor, miljö och bekämpning av korruption. Ansvar för lagstiftning om och nationell uppföljning av mänskliga rättigheter åvilar regeringar och stater. Företag kan inte åläggas sådana skyldigheter. Företagens sätt att hantera dessa utmaningar ställer krav på svåra avvägningar. är företagen viktiga aktörer och kan ha en positiv påverkan när det gäller mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö och antikorruption. Detta borde vara en konkurrensfördel för de reseföretag som kan marknadsföra sig som företag som respekterar mänskliga rättigheter och de internationella regelverken och därmed också tar sitt sociala ansvar. Problemet är ofta inte bristande regelverk utan att många länder inte lever upp till sina åtaganden, såväl i förhållande till internationella överenskommelser som i tillämpningen av nationell lagstiftning avseende mänskliga rättigheter. finns inga bindande regler om företagens sociala ansvar. Det innebär att arbetet för att främja företagens sociala ansvar bygger på frivillig medverkan. För mig är det viktigt att CSR är och förblir något som är både företagsägt och företagsdrivet. och svenska företag har en stark internationell trovärdighet när det gäller engagemang för mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och miljöhänsyn. Globalt ansvar på UD:s enhet för internationell handelspolitik har som målsättning att stimulera och stödja svenska företags arbete med socialt och miljömässigt ansvar. Regeringen uppmuntrar svenska företag att ställa sig bakom riktlinjer för multinationella företag och att tillämpa de tio principerna i FN:s Global Compact. När det gäller icke-svenska underleverantörer och hur dessa arbetar, är det företagen själva som har störst möjlighet att tillsammans med underleverantörerna arbeta för ett socialt och miljömässigt ansvar i alla led. Regeringen utgår ifrån att svenska företag följer nationella lagar och förordningar i de länder där de är verksamma och att de även ansvarar för att de anställda i företagen följer grundläggande värderingar beträffande mänskliga rättigheter, däribland barnarbete och arbetsrättsliga frågor. Många företag har utarbetat uppförandekoder för det egna ansvarstagandet. För att uppförandekoder och etiska riktlinjer ska få effekt är det viktigt med uppföljning och rapportering. Företag som är med i Global Compact ska regelbundet rapportera om hur de arbetar med de grundläggande tio principerna. Information om anslutna företag finns på organisationens hemsida. Ett annat verktyg är mallar framtagna av Global Reporting Initiative, GRI. Regeringen stöder detta initiativ, och fattade beslut om att de statsägda företagen ska rapportera enligt GRI. Som jag sade inledningsvis är det staters ansvar att verka för lagstiftning och regelverk när det gäller mänskliga rättigheter. Företag kan inte åläggas ett bindande ansvar men kan frivilligt verka för att de internationella regelverken respekteras i de olika produktionsleden. Nationell lagstiftning gäller i det land där företaget verkar och således också de internationella konventioner som landet ratificerat. Regeringen verkar aktivt inom ramen för olika internationella organisationer för att grundläggande konventioner om mänskliga rättigheter ska respekteras. 107 (): Jag vill börja med att tacka för svaret även om det innebär ett nej på mina frågor. Ministern tänker inte ta några direkta initiativ till att påverka svenska resebolag att ta ett större etiskt ansvar, men det är bra att ministern uppmuntrar dem att vilja vara med i CSR. Ministern tänker inte ta några initiativ för att få dem att stödja fackliga rättigheter, och ministern tänker inte ta upp frågan med den thailändska regeringen. Den här interpellationen skrev jag efter att ha läst en med rubriken byggs för skräplöner. Den talar om den utgivna rapporten i paradiset, det vill säga de svenska turisternas paradis, inte arbetarnas. Rapporten avslöjar att det förekommer barnarbete, organiserad prostitution och 100 timmars arbetsvecka med löner långt under minimilön på hotell som svenska bolag anlitar. 13-åriga barn tjänar per dag och jobbar och om de har haft tur och fått betalt. Att kräva betalt som burmesisk papperslös i är förmodligen inte det lättaste, och arbetsgivarna kan därför göra precis som de vill. På hotellen ser man mellan fingrarna med prostitution, som är olagligt i . Jag hoppas att den här rapporten öppnar ögonen på både resebolag och resenärer och att skärpning sker från bolagens sida. Massturism är någonting som jag har upplevt från insidan. Jag har haft möjlighet att se både dess goda och dåliga sidor. Uppenbart är dock att turismen kan få ödesdigra effekter om den inte sker på ett hållbart sätt. Därför är det av stor vikt att vi som turister är medvetna om de effekter turismen faktiskt får för lokalbefolkningen. Det är inte så att den bara leder till arbetstillfällen och därmed mat på borden i många familjer. Turismen är en massindustri, och på de orter där den etableras får den också i många fall katastrofala konsekvenser för både miljön och den sociala strukturen. Men visst ger den först i de flesta fall vinster, i fattiga länder. Det är när den vuxit sig riktigt stor som de stora problemen kommer. Som jag skriver i interpellationen ger turismen, förutom att vackra kust- och naturområden tas i anspråk, också upphov till enorma mängder avfall, okontrollerad vattenförbrukning, mycket hög energiförbrukning, stora utsläpp i luft och vatten etcetera. Då turismen fått växa under okontrollerade former står ortsbefolkningen plötsligt kvar med svartepetter när det befintliga vattnet prioriteras till hotellen i stället för till jordbruket. El till hotellen prioriteras framför el till de fastboende. Sopbergen växer, bränns ute på tippen och förorenar luft och vatten och försämrar därmed också människors hälsa. Turismen är en mycket lukrativ affär för de stora hotellkedjorna och byggherrarna som exploaterar så långt det går och så långt marknaden tillåter. När marknaden mättats tar de med sig de pengar de tjänat och börjar investera i något annat land, på ny jungfrulig mark och gärna någonstans där myndigheterna ställer så låga krav som möjligt och där arbetskraften är så billig som möjligt. Jag har sett många halvfärdiga hotellbyggen och före detta tjusiga hotell i ruiner . Att bygga upp en ekonomi med basen i turism gör att samhället kan bli mycket sårbart. Den dagen det finns trevligare eller billigare resmål försvinner turisterna och hotellkedjorna dit, och kvar står tomma byggnader. Lokalpolitikerna sliter sitt hår för att hitta alternativa näringar när hotellkedjorna försvinner och både byggbranschen och hela servicesektorn börjar krackelera. Turismen ger oerhört många både direkta och indirekta arbetstillfällen och kan naturligtvis vara motorn i den ekonomiska tillväxten i många länder, bland annat i . Vi ska naturligtvis hjälpa dem att nå den tillväxten, men det är viktigt att också dra lärdom av historien och inte göra om samma misstag som vi har gjort i många länder i till exempel. Vi måste också se på researrangörernas roll i det perspektivet. Ministern får gärna utveckla resonemanget mer. 108 Statsrådet (): Jag ska börja med att säga att jag kan hålla med i väldigt mycket av det hon säger. Jag ser också allvaret i den bild hon beskriver. Det är fortfarande så, som jag tidigare framhöll, att det inte finns några bindande regler för företagens sociala ansvar , utan det bygger på frivillighet. Jag är övertygad om att det bästa vi kan göra är att ännu tydligare gå ut och tala om vikten av CSR och att många svenska företag också är väldigt bra på detta. Jag var i och träffade chefen för , , för att tala om det svenska arbetet inom Global Compact. ger oerhört stora resurser men har tyvärr inte så mycket inflytande som vi önskar. Det är också en viktig fråga för att driva det här arbetet vidare. Han bedyrade att är världsbäst på CSR. Vi har spjutspetskompetens i detta. Man ser också världen över hur det här blir allt viktigare som ett konkurrensverktyg. Jag tror att man ska fortsätta på den inslagna vägen, och det gäller absolut inte bara turismen, utan det gäller väldigt många företag. Det gäller i princip alla företag. Man bör bli tydligare och bättre på CSR. Vi har som första land i världen också ett samarbetsavtal med vad gäller CSR för att just få in mer etik, moral och kloka värderingar i företagens arbete. Det är ett tydligt exempel. I har vi inte det ännu, men det är naturligtvis någonting man kan tänka sig . När det gäller att tala med handlar det om viktiga frågor som gäller mänskliga rättigheter, företagens ansvar och att de uppfyller de konventioner de har skrivit på. Det är sådana saker som vi kan kritisera när vi sitter i ett bilateralt samtal med . 109 (): Jag tycker att det är bra att ministern berättar lite mer om vad vi faktiskt gör när det gäller CSR och att vi har en spjutspets som ministern säger. Det är en väldigt viktig fråga. Jag vet, precis som ministern, att vi inte kan tvinga företagen att vara med i detta , men som land skulle vi kunna ställa lite högre krav på våra egna bolag. Jag har skrivit en motion om att vi också på EU-nivå ska ställa högre krav på de europeiska bolagen när de agerar utanför landets gränser eftersom de inte alltid uppför sig som man skulle kunna förvänta sig att de ska göra. Det har vi sett väldigt många exempel på . Det gäller både svenska bolag och andra bolag.