prot · GW0950 · 2008-12-16 00:00:00 — Jag tror att det är väldigt många människor som i sitt liv har varit aktiva i någon av dessa organisationer som man kanske också har varit aktiv i idrottsrörelsen. Det är inte två miljoner på ena sidan och tre miljoner på den andra, utan i mångt och mycket är det samma människor som är aktiva i flera olika organisationer. Jag tror också, precis som ministern beskriver, att det är viktigt att se detta som en helhet. Vi brukar också värna om att organisationer ska ha en ökad autonomi för att kunna driva det här engagemanget på ett bra sätt. Det finns en annan skillnad mot idrottsrörelsen, om vi jämför med den, och det är att självt fördelar medlen i myndighets ställe, vilket inte Svenskt Friluftsliv gör. Finns det någon diskussion inom regeringen att se över hur den organisationen ser ut? Jag skulle gärna vilja höra om det finns något sådant resonemang i regeringen. Jag välkomnar naturligtvis att regeringen återkommer med ytterligare förslag och åtgärder inom det här området. Jag värnar det kommunala självstyret. Vi i lyfter detta på nivå. Jag tror inte att vi i ska sätta upp kriterier för hur man fördelar stödet på nivå, även om jag inser att det är jätteviktigt vilka signaler vi sänder härifrån. Jag förväntar mig att man på och landstingskommunal nivå fortsätter att bidra till de här organisationerna. Jag vet att hemma i har man gett stöd till dessa organisationer. 199 (): Jag vill tacka miljöministern för en fin debatt där vi har fått möjlighet att lyfta fram de här viktiga frågorna. Utan ideellt engagemang och utan uppoffrande eldsjälar skulle vårt samhälle stå sig slätt. Tack vare så många ledares engagemang får många människor mening och innehåll, sammanhang och gemenskap i sina liv. Vårt politikeransvar handlar om att möjliggöra för organisationerna att verka på ett långsiktigt sätt och att ge tydliga mål och möjligheter på detta vis. Jag vill därför tacka miljöministern för både förståelse och engagemang i de här frågorna. Jag vill dessutom ta tillfället i akt och tacka för det stora engagemanget och det framgångsrika arbetet vid i . Och god jul! 200 Miljöminister (): Jag tackar så mycket för stort engagemang också från er meddebattörers sida. Låt mig också betona att utan ideellt arbete skulle mycket i stanna upp. Det arbete som kanaliseras i föreningar och folkrörelser spelar otroligt stor roll också för väldigt mycket av de upplevelser, den gemenskap och de erfarenheter som människor samlar på sig under livet. Jag vill möjliggöra det arbetet på olika sätt. Jag tror att det är mycket viktigt på rader av områden som jag har beskrivit, och jag tror inte att det är så enkelt som att bara trycka på pengaknappen, vilket också har framgått av mitt svar. Jag delar verkligen uppfattningen att det är viktigt att slå vakt om organisationernas autonomi. Därför vill jag inte heller bara göra det så enkelt att jag säger: Så här ska den nya verksamheten se ut! I stället vill jag uppmana organisationerna att medverka i en dialog och också se över sin egen verksamhet utifrån det som är deras verkliga syfte och själ. Frågan om jag tänker skapa möjligheter för att dela ut pengar i myndighets ställe är med det också besvarad. Jag tror inte att det skulle vara den främsta insatsen däremot att stärka det lokala arbetet och betona kommunernas ansvar och roll. Jag vill också verkligen understryka det som har sagt i flera inlägg: Det är det breda arbetet, möjliggörandet, som är den viktiga insatsen. Tack, bägge två! Jag önskar er också god jul! Tack också för de uppmuntrande orden! Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2008/09:195 om regler för energianvändning 201 Miljöminister (): har frågat mig vilka åtgärder som jag tänker vidta för att byggregler ska möjliggöra att spillvärme kan tillvaratas vid nybyggnation. Det finns goda förutsättningar att ta till vara spillvärme från industrier och utnyttja den i fjärrvärmenäten på flera orter i . Jag håller med om att detta kan vara ett bra miljöalternativ. Dagens byggregler innehåller inga begränsningar eller hinder för att använda spillvärme. Däremot innebär byggreglerna att minimikrav ställs för energianvändningen i byggnader. Bostäder och lokaler ska vara utformade så att den specifika energianvändningen uppgår till högst ett visst antal kilowattimmar per kvadratmeter ytenhet. Syftet med denna utformning av byggreglerna är att minska energianvändningen utan att för den skull styra mot en specifik teknisk lösning. Vilken lösning som väljs beror på vilka förutsättningar som finns lokalt för olika energislag och fastighetsägarens önskemål, där priset är en viktig faktor. För någon kan ett nytt så kallat lågenergihus vara mest intressant och för andra fjärrvärme eller värmepump. Beträffande byggreglerna görs nu en del förändringar. Regeringen beslutade om en förordningsändring som innebär att installationer för uppvärmning, kylning och ventilation ska ha särskilt goda egenskaper när det gäller hushållning med elenergi. har tagit fram förslag till ändrade byggregler avseende energihushållning. Dessa har remitterats och anmälts till EU. När de börjar tillämpas kommer ändrade byggregler att innebära att kraven skärps för nya byggnader och för alla former av uppvärmning där man använder el, inklusive värmepumpar. I halveras kravet om energieffektivitet från nuvarande till per kvadratmeter för elvärmda bostäder. Dessutom finns krav på maximalt installerad eleffekt för uppvärmning. Denna skärpning av kravet på energieffektivitet förväntas bland annat leda till att det dominerande valet vid nybyggda villor, som är vattenburen el med frånluftsvärmepump, avsevärt kommer att minska då den lösningen får problem att klara detta nya krav. finns det även krav på att redovisa alternativa energiförsörjningssystem vid uppförande av större byggnader enligt lagen om energideklaration för byggnader. Byggherren måste då redovisa de olika möjliga alternativen för uppvärmning, däribland fjärrvärme, med eller utan spillvärme, när det finns tillgängligt. Detta innebär att för att värmepumpar ska vara ett alternativ krävs att deras verkningsgrad och effekttäckning förbättras. Vilket alternativ som väljs är ett val som ska göras av fastighetsägaren. Min åsikt är att regler ska vara generellt utformade och inte styra mot en viss teknik. Däremot bör vi ställa krav på att alla nya byggnader utformas så att de är energieffektiva. Det finns möjligheter att bygga mer energieffektivt än dagens byggregler. Det finns stor potential att minska energianvändningen inom byggsektorn, och fler byggherrar än borde sträva efter att miljöklassa sina byggprojekt. bör alla nya byggnader ha en energiförbrukning som motsvarar det som klassas som lågenergihus. Energikraven bör därför skärpas successivt. Jag har också erfarit att förslag till omarbetat direktiv för byggnaders energiprestanda verkar i denna riktning. 202 (): Tack, miljöministern, för svaret! Jag har ställt den här interpellationen därför att jag har sett att det här skulle vara ett billigt och enkelt sätt att minska koldioxidutsläppen. Det skulle också innebära billig energi för dem som får förmånen att skaffa sig dessa bostäder. Vi kan konstatera att vi har gjort det och att regeringen har gjort det: åkt runt i världen och visat på att vi har minskat våra koldioxidutsläpp kraftigt och har haft en positiv tillväxt i landet. Det är att kunna visa ett gott exempel för att andra också ska ta sitt klimatansvar. En viktig förklaring till att vi kan göra det här är att vi är i det närmaste världsledande på fjärrvärme. Vi har genom fjärrvärmeutbyggnaden minskat koldioxidutsläppen . Men tycks utvecklingen gå åt fel håll när det gäller fjärrvärme. Ett problem är att fjärrvärmen fått dåligt rykte på grund av monopol och på vissa håll oskäliga prisökningar. Det andra problemet är att det, som jag påpekade i interpellationen, finns illa utformade byggregler. Det hämmar den framtida utvecklingen på fjärrvärmeområdet. Jag håller med ministern om att det är bra med regler som gör att vi har en högre effektivitet och minskad energianvändning. Det är jättebra. Men det är inte det som det här problemet egentligen handlar om. Det här handlar om ifall man ska använda så kallad spillvärme eller om man ska släppa ut den i havet. Jag har ett exempel från min hemstad , som har byggt ut sitt fjärrvärmenät med stöd av lokala investeringsprogram. Det fungerar alldeles utmärkt. av fjärrvärmen utgörs av spillvärme från Södra Cells massafabrik som ligger från staden. byggs ett bostadsområde bokstavligt talat rakt över denna fjärrvärmeledning. Men den kan inte användas, därför att reglerna omöjliggör detta. Den tillförda energin får inte vara per kvadratmeter, och det klarar inte fjärrvärmen i konkurrens med värmepumpar eftersom värmepumpens energi uppgraderas i byggnaden. Det innebär att det överskott på energi som finns på bruket i stället för att användas för att värma upp dessa nya bostäder pumpas ut i , och är tillräckligt varmt som det är. Alltså byggs det områden med elbaserad värme över en spillvärmeledning. Min fråga till miljöministern är: Är det rimligt att vi ska ha ett sådant system? Vad tänker miljöministern göra åt detta, så att vi snabbt kan förse dessa nya bostäder med ett riktigt miljövänligt alternativ? 203 Miljöminister (): Vi är helt överens om hur viktigt det har varit att bygga ut fjärrvärmen. Det har varit en viktig anledning till att vi har kunnat minska koldioxidutsläppen från just uppvärmningssektorn kraftigt. Självklart är uppvärmning med spillvärme ett bra sätt att ta vara på överflödsenergi, och det görs redan i stor utsträckning. Det har också en stor potential framöver. Jag vet att också har tagit upp denna fråga med , som kommer att besvara den interpellationen , så det kommer att finnas möjlighet att fortsätta diskussionen med närings- och energiministern. Jag delar också uppfattningen att en orsak till att utvecklingen av fjärrvärmen inte har gått så bra som den skulle ha kunnat har varit monopolställningen och en prissättning som har motverkat syftet att bredda underlaget för fjärrvärme. Därför kommer det att behövas ett vaksamt öga över prisutvecklingen också i fortsättningen. Det kommer att behövas att kloka kommunalpolitiker sätter tummen i ögat och verkligen skapar rätt förutsättningar för fjärrvärme lokalt. Det sägs ofta att reglerna är hindret, men jag är inte övertygad, och jag vill bli det innan jag gör någon förändring. Det som jag sade i mitt svar är att kravet i är dels att energieffektiviteten ska vara per kvadratmeter, dels att det dessutom finns krav på maximalt installerad eleffekt för uppvärmning. Det innebär att det som är det vanliga valet för nybyggda villor det vill säga vattenburen el med frånluftsvärmepump beräknas minska avsevärt. Den lösningen får problem att klara det nya kravet. Utan att jag nu kan bedöma det enskilda fallet exakt vill jag säga att det låter som om det inte är det problem som beskriver som är orsaken till att fjärrvärmen inte används i den utsträckning som den kunde ha använts i , i fråga om spillvärme. Jag konstaterar också att eftersom det i sig har en så hög lönsamhet att använda spillvärme är det också en förklaring till att vi inte anser att vi behöver fortsätta ge den formen av stöd i form av lokala investeringsprogram som tidigare fanns. Det är lönsamt ändå. Här bekräftar också att det inte är lönsamheten som är problemet, utan det skulle vara andra förhållanden. Jag är självklart alltid beredd att pröva regler om det är de som är problemet, men tycker jag inte att det har visats att de är problemet. De regler vi har skapar också en energieffektivitet som är förutsättningen för att ska fortsätta att ligga i framkant med lägsta möjliga energiförbrukning för vår uppvärmning. 204 (): Det här handlar inte om att vi är oense om energieffektivisering i sig. Där är vi säkert ganska överens. Men det hjälper inte med det regelsystem som gäller. Det hjälper inte att skärpa hushållningsinstrumentet. Det har med uppgradering att göra. Det har också att göra med hur man räknar hushållsel, om man har golvvärme och så vidare. För att komma till rätta med problematiken måste man ta hänsyn till hur den tillförda elen är producerad. Det bär mig aningen emot, för jag delar uppfattningen att vi inte ska styra i detaljer, men i det här fallet syns det vara nödvändigt att göra det för att kunna ta till vara spillvärme. Det är ordentliga vinster som kan göras. En värmepumpslösning för en villa släpper ut ungefär . En spillvärmelösning med 80-procentig spillvärme, som det är fråga om här, släpper ut . Sammantaget för ett villaområde om 50 villor släpper värmepumpslösningen ut koldioxid medan fjärrvärmelösningen släpper ut 63,5. Det är en avsevärd skillnad. Det är ganska fel att ha regler som gör att man inte kan utnyttja detta. Det är ju ingen ekonomisk fråga. Tvärtom är det nog betydligt billigare med spillvärme och fjärrvärmelösningen än med ellösningen. Ska vi fortsätta vara världsledande på det här området måste vi utveckla både tekniken och juridiken. Det innebär att vi måste se till att sådana här kantigheter i regelsystemet försvinner. De är verkliga, jag har i min mapp exempel där man har valt värmepumpslösningen i stället för att ta vara på spillvärme. Hela argumentationen om skälet till detta handlar om regelsystem. Därför vill jag ha en förändring till stånd. Min fråga kvarstår fortfarande. Även om miljöministern nu inte kan säga på vilket sätt han tänker lösa den juridiska problematiken skulle jag vilja ha ett positivt svar att han så snabbt som möjligt ämnar möjliggöra att den här fjärrvärme- och spillvärmelösningen kan komma till stånd. 205 Miljöminister (): Låt mig då vara ännu tydligare. De regler som regeringen beslutade om , med krav på att installationer för uppvärmning, kylning och ventilation i bostäder och lokaler ska ha rätt förutsättningar för energieffektivitet, gäller från . har ännu inte sett effekten av dem. regler ses över. Precis som jag säger kommer man att sänka den tillåtna nivån för energiförbrukning från 110 . Det är krav som träder i kraft från . Vi har inte heller sett effekterna av detta . Jag råder att gå hem och tala med dem som har sagt att det är reglerna som hindrar spillvärmeutbyggnaden och verkligen granska kalkylerna bakom. De regelverk vi nu fattar beslut om innebär i allmänhet att det är just vattenburen el med frånluftsvärmepump som får större nackdelar än tidigare, därför att kraven på effektivitet i tillförd energi nu blir så stora. Jag upprepar att jag alltid är beredd att pröva felaktiga regler. Men det gäller att kunna visa att det är reglerna som är felaktiga. har det inte gjorts. Det sägs ofta på möten där jag medverkar, men har man inte visat mig att det verkligen är så. brukar jag misstänka att det kan finnas andra intressen bakom. Man behöver ett skäl att ange för att en utbyggnad eller installation som annars skulle vara förnuftig inte blir av. Mitt råd är att gå tillbaka och granska förutsättningarna på plats och att också jämföra med de regelverk som kommer att träda i kraft respektive 2010. 206 (): Nej, som sagt, det handlar inte om kalkyler. Det handlar om regelsystemet. Och det är inte bara det exempel som jag har hemifrån . Jag har sett exempel i med liknande problematik. Så det är nog så, fru talman, att miljöministern får ta mig på orden och gå hem till sin kammare och titta på det här regelsystemet. Jag har sett det som är ute på remiss, som skulle träda i kraft längre fram. Vad jag kan utläsa av detta löser det inte denna problematik. Man går nämligen inte in och talar om vad det är för värmekälla som ska användas, utan man går bara in på reglerna när vi kommer innanför skalet, så att säga. Det är oerhört viktigt att vi får den här delen till stånd så att vi på detta område kan börja förbättra fjärrvärmens rykte. För fjärrvärmen är en mycket väsentlig del i vårt uppvärmningssystem och kommer säkerligen att vara det . Därför måste det bakslag som vi nu upplever och den tempoförlust som vi nu ser överbryggas så snabbt som möjligt. Då kan nästa regering, oavsett hur den ser ut, åka runt i världen och tala om att vi fortfarande minskar våra koldioxidutsläpp kraftigt i och att vi har en ökad tillväxt och kan visa att vi har goda exempel så att det här får en spridning även på andra områden. 207 Miljöminister (): På den sista punkten kan jag tydligt och klart lugna . , som var den här regeringens första regeringsår, minskade utsläppen mer . Och vi kommer att fortsätta den utvecklingen, som det ser ut med den politik vi har lagt fast och de åtgärder som vi genomför. Men låt mig också vara mycket tydlig med att byggreglerna är neutrala i förhållande till vilket energislag som används, frånsett att det ställs hårdare krav vid elvärme. Jag menar att det ska vara den strikta neutraliteten som gäller. Det är nämligen inte regeringen som ska välja energislag, utan det ska man göra lokalt. Däremot ska vi ställa krav på effektivitet och när det gäller miljö som ska uppfyllas. Sedan måste man ute, beroende på förutsättningarna, välja i vilken form man vill uppfylla de reglerna. Jag vill också vara mycket tydlig med en annan sak. framgick det det fanns ändå en bockfot där att ville ha regler som anger vilken energi som ska användas. Han ville ha särskilda regler för vilken energi som ska användas. Nej, det räknar jag inte med att införa därför att jag anser att det skulle vara fel. Vilket ansvar skulle vi kunna ta till exempel den dag en industri får ändrade förutsättningar och spillvärmen inte längre levereras? Är det då vi centralt i som ska stå ansvariga för det, eller är det den som har tagit investeringsbesluten som också ska ha ansvar för att se till att hitta andra lösningar? Det är därför vi väljer att utforma reglerna så som vi gör. Det är det rimliga sättet. Då driver vi fram energieffektivitet. Vi lägger ett lokalt ansvar för vilka uppvärmningsformer man väljer. Vi ger särskilda förutsättningar för elvärmen därför att den också har sina särskilda förutsättningar. Det är samhällsekonomiskt effektivt att vi gör som vi gör. Spillvärmen och fjärrvärmen kommer i det sammanhanget också tvärtom att gynnas. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på interpellation 2008/09:119 om 208 Finansminister (): har frågat mig vilka omständigheter och fakta jag har baserat anslaget till på. Hon har också frågat mig vilka arbetsuppgifter på jag menar bör prioriteras ned när personal sägs upp som ärendemängden ökar. har slutligen frågat om jag avser att ta något initiativ till ändring i budgetförslaget så att uppsägningar kan undvikas eller om ställningstagandet måste vänta tills tilläggsbudgeten kommer i vår. Frågan om nivån på anslag hanterades inom ramen för den ordinarie budgetprocessen och baserades på myndighetens budgetunderlag. I budgetpropositionen anges inriktningen för verksamhet. Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i största möjliga utsträckning själva ska avgöra var och hur deras resurser ska användas. Det ankommer därför inte på regeringen att bestämma hur ska organisera sin verksamhet för att nå uppställda mål. har uppgett att orsaken till att de hamnat i en kritisk ekonomisk situation är att kostnaden för IT och administration blivit betydligt dyrare än vad man räknat med. Myndigheten samverkar i detta avseende med . och har tillsammans identifierat ett flertal åtgärder som har genomförts eller ska genomföras för att förbättra den gemensamma funktionen. Jag utgår från att myndigheterna har kontroll över situationen. Jag avser inte att ta något initiativ till ändring i budgetförslaget . 209 (): Tack för svaret, som jag fick av ministern, även om man kan betrakta det som ett icke-svar! Det här hade man ju kunnat räkna ut. Jag tror inte att en debatt om fångar så många åhörare, men det är icke desto mindre viktigt för dem som arbetar inom myndigheten. Jag ställde tre ganska konkreta frågor till finansministern i min interpellation. Svaret hörde vi , att det är IT som har dragit upp kostnaderna och att ministern inte vill tala om hur resurserna ska användas eller ha någon viljeinriktning. Regeringens intentioner, som man pratade om före valet, var bland annat inom det här området att bekämpa brott och svartarbete. Vad har hänt med det? Jo, tillsköt man extra pengar till efter en ganska lång och hård debatt. I skatteutskottet sade den borgerliga majoriteten nej till det förslag vi socialdemokrater hade om extra medel till . efteråt lovade finansministern extra pengar. I den debatt som gällde åtskiljande från varnade vi för de ekonomiska konsekvenserna. Vi förordade en lösning som tillgodosåg alla rimliga krav på partsneutralitet och självständighet för som resurserna för administrativt arbete kunde minskas till förmån för operativ verksamhet genom viss samverkan med . Finansministern och den borgerliga majoriteten i valde den dyrare lösningen, och kommer inte arbetsuppgifter som åligger att bli utförda i rimlig tid, eftersom människor sagts upp. Oron och rädslan för att sägas upp gör också att människor fungerar sämre i sitt arbete. Regeringens politik skapar en allmän oro i statsförvaltningen som inte är bra för verksamheten. inom har skickat brev till finans- och skatteutskottet och till finansministern där man ber att regeringen ska skjuta till de 60 extra som krävs för att det lagda varslet, som var på 150 anställda, inte ska verkställas. har förhandlingar skett, och 125 av de anställda inom myndigheten får gå från verket. Detta sker som arbetsuppgifterna har ökat, inte minst via den nya skuldsaneringslagen och ökade betalningsförelägganden. Det är tragiskt för dem som får sluta men också för myndigheten, som blir av med medarbetare som arbetat länge inom verket och har en enorm kompetens. Jag frågar återigen: Är en viktig myndighet enligt finansministern? Och är regeringen villig att tillskjuta extra resurser för att hindra uppsägningarna? Genom att regeringen inte följer med i vad som sker i de statliga verken kommer ekonomiska problem som en överraskning. Det var och kronofogden. Enligt regeringens tidigare beräkningar skulle kostnaderna för en separation från ligga på . Notan slutade på ca 60 miljoner, precis det vi varnade för. Jag vill inte säga: Vad var det jag sade i den debatten, som rörde detta? Men jag har tydligen sagt det . 210 (): Jag får tacka mina meddebattörer för interpellationen och svaret. Jag tror att det är en ganska viktig fråga som vi debatterar här på kvällskvisten. Vi kan konstatera att det fanns ett annat förslag till lösning när det gäller och . Men har skiljandet mellan och verkställts. Då har vi att utgå från det naturligtvis och försöka lösa de problem som har uppstått. När de första varslen kom ställde jag en fråga direkt till finansministern. Jag fick då bland annat svaret att finansministern noga skulle följa frågan och utvecklingen. Efter det har skatteutskottet hanterat frågan i debatt om ramar för utgiftsområde 3 som hanterar . En utskottsmajoritet konstaterar i det betänkandet att anslaget är väl avvägt för verksamhet. Det kan förvåna lite grann mot bakgrund av att ca 125 personer nu står inför en befarad uppsägning. Vi har ställt ganska tuffa krav på från sida, att driva in skulder och upprätthålla en god betalningsförmåga. Vi ställer också krav på att de ska ha ett bra, brett förebyggande arbete för att kunna nå de målsättningar som finns uppställda i budgetpropositionen. Min fråga till finansministern blir: Tycker finansministern också att det här anslaget är väl avvägt för att kronofogden ska kunna fullgöra sin verksamhet? Man kan inte i fortsättningen ha den volym och den verksamhet som man har haft med tanke på att människor har varslats om uppsägning. Tror finansministern att kronofogden framgent kommer att klara de mål som vi har ställt upp och som regeringen själv har ställt upp i budgetpropositionen med den framtid som målas ut för ? 211 Finansminister (): Det är naturligtvis utmärkt att och för upp diskussionen om . Vi lever i besvärliga tider.