prot · GW0925 · 2008-11-11 00:00:00 — Det är en åtgärd just för att de resenärer som hänvisar till inte ska bli frustrerade över ständiga signalavbrott eller andra problem. Det är de åtgärderna som har att direkt börja arbeta med och 2010. Jag tror också att i interpellantens ställe förstår när jag säger att är ett kommersiellt bolag med avkastningskrav. Regeringen styr via sedvanlig ägarstyrning. Sedan vill jag vända mig till . Jag har inte sagt någonting om att SJ är ett problem. SJ har enligt den information jag har kunnat ta del av själv valt att göra detta. Man hänvisar till att det är relativt få som reser norr om den sista turen. Man vill optimera sina resurser på andra ställen via de fordon som man har tillgång till. Det är SJ:s eget ställningstagande att göra den värderingen med hänvisning till att man kan använda sig av fordonen på ett effektivare sätt någon annanstans. Jag är den förste att bejaka, , att det finns utrymme för fler än SJ just för att möta resenärernas behov. Det handlar om att mycket tydligt sätta resenären i fokus. Även om inte ärendet hör hemma i den här interpellationsdebatten kan jag nämna att Norrtåg är ett praktexempel. Där vill man nu gå vidare och hitta former där SJ inte har varit intresserat av att köra persontrafik på spår. Det ska bli mycket intressant att följa det. Det sätter just resenären i fokus. 65 (): Tack för diskussionen, ministern. Jag försöker att hålla den på en mycket konkret nivå. Jag har sagt att det finns stor konsensus om att satsa på järnväg för att klara klimatet framöver. Ministern talar om att sätta resenären i fokus. Det är jättebra om regeringen gör det. Men det vore ännu bättre om också SJ gjorde det och på så vis kunde garantera att vi kan ha sena avgångar från som går norrut. Det är relativt få som åker. Då kan man ha marknadsmässiga principer. Man kan räkna ut något delningstal som säger att det måste vara över ett visst antal som åker tåg, annars slår vi igen. Eller så säger man att det också är stora möjligheter för att utvecklas så att det blir fler som åker, med tanke på att det är bra för klimatet och så vidare. Nog borde det rimligtvis finnas också en tanke från regeringens sida när man har samtal med SJ och andra och också med de kommuner som finns efter och säger att det är klart att vi ska försöka att gemensamt se till möjligheter finns även för er. Min konkreta fråga är om ministern är beredd att finnas med i ett sådant arbete och inte bara säga: Detta är en sak för SJ, det är inte regeringen som styr. Det är inte roligt för och kommuner att få höra att det faktiskt är SJ som bestämmer det här helt och hållet. Vi tror faktiskt att politik kan göra skillnad, och politik ska också göra skillnad. Låt hela leva och låt också hela leva! Men se då till att SJ inte får genomföra de här försämringarna för oss. Det är tredje gången nu jag står i talarstolen här i kammare och säger: Snälla ministern, lyssna på oss! 66 Statsrådet (): Jag tror att det återigen är viktigt att jag upprepar det säger om att det är för få personer som åker tåg till . Det är inte jag som säger det. Det är bäst att upprepa detta. Det finns en förmåga hos socialdemokratiska interpellanter att lägga ord i min mun som jag inte har sagt eller ens har tänkt att säga. Det här är en hänvisning till SJ:s egna prioriteringar och egna val. Mitt starka fokus vilket jag hoppas att vi har tillsammans med Socialdemokraterna även om det inte har visat sig tidigare vad gäller investeringar på järnvägssidan är just att både sätta resenären i fokus och skapa förutsättningar att ha en modern järnvägsinfrastruktur och en modern struktur som möter resenärerna. Anledningen är att jag tror att man med en mångfald operatörer också skapar förutsättningar att möta resenärerna på det sätt som efterlyser. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi för den debatten. Det är klart att resenärer har olika behov beroende på hur de pendlar och på vilken generation de tillhör. Det är viktigt att möta alla generationer , så att människor inte väljer att lämna tåget. Det är därför jag sätter fokus i närtidssatsningen på att vidta åtgärder för att förbättra banan så att de tåg som går via SJ:s regi blir bättre och har större punktlighet. Det beror ofta på spåren eller spårkapacitet. Allt detta har vi satt fokus på när vi har lagt pengar till Ostkustbanan i närtidssatsningen. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2008/09:49 om växande vårdköer 67 Socialminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att omgående minska vårdköerna. Landstingen har ett lagstadgat krav på sig att se till att alla medborgare får den vård de behöver i rimlig tid. Den förra socialdemokratiska regeringen slöt 2005 en överenskommelse med Kommuner och Landsting om en nationell vårdgaranti. Vårdgarantin gäller och omfattar all planerad vård. Den innebär ett åtagande för landstingen att erbjuda behandling från det att beslut om behandling har fattats. Baserat på de uppföljningar som och Kommuner och Landsting har genomfört kunde vi i alliansregeringen snabbt konstatera att den överenskommelse om vårdgaranti som den Socialdemokratiska regeringen slutit inte fungerar. Överenskommelsen ställer alltför vaga krav och kräver ingen tydlig motprestation av landstingen för de pengar som de får. Detta har lett till att väntetiderna i vården inte minskar, att flera landsting inte uppfyller garantin och att variationerna är stora, både mellan landstingen och mellan olika specialitetsområden. Vi i regeringen anser inte att detta är en acceptabel utveckling. Patientens möjligheter att få vård och att själv välja vårdgivare och vårdtillfälle behöver snabbt förbättras. Väntetiderna och köerna måste kortas. Regeringen har därför tagit flera initiativ för att korta köer och få vårdgarantin att fungera. tillsatte regeringen en utredning med uppgift att lämna förslag på hur den nationella vårdgarantin och det fria vårdvalet kan regleras i lag. Utredningen kommer att presentera sitt slutbetänkande med lagförslag . I budgetpropositionen aviserar regeringen också en särskild tillgänglighetssatsning om . Syftet med satsningen är att stimulera en snabb tillgänglighetsförbättring liksom ett långsiktigt hållbart effektiviserings- och kvalitetsarbete för att åstadkomma bestående förbättringar av tillgängligheten. Dessa pengar kommer att fördelas efter prestation. De resultat som landstingen uppnår kommer att premieras . Regeringen avser att ingå en överenskommelse med Kommuner och Landsting om de kriterier som landstingen ska uppfylla för att få del av tillgänglighetspengarna. Regeringen stöder dessutom redan landstingen i deras arbete med att korta köer och genomföra vårdgarantin. tillfördes landstingen extra och tillförs för detta arbete. Som framgår tar regeringen väntetiderna i vården på största allvar och arbetar långsiktigt för att hjälpa landstingen att korta köerna i vården och för att vårdgarantin ska fungera så att alla patienter kan känna trygghet i att få vård . 68 (): Jag vill tacka för svaret, även om jag hade hoppats på ett annat svar. Vi har sett hur vårdköerna ökar. Särskilt här i har vårdköerna ökat dramatiskt. Vi har totalt sett 66 000 patienter som väntar på vård bara i . Ökningen av det antal patienter som ska omfattas av vårdgarantin motsvarar . Om man tittar bara på barnsjukvården ser man att antalet barn som väntar på att komma till barnmedicinsk mottagning har ökat med bara . Jag tycker att socialministern gör det väldigt lätt för sig genom att säga att detta beror på att den gamla regeringen hade en vag eller diffus vårdgaranti. Så är det inte. Om man tittar på utvecklingen sedan den vårdgarantin sjösattes ser man att köerna minskade . Men sedan ni tog över har de ökat. Jag tycker att det är viktigt för en regering att verkligen ta ansvar för den situation man är ansvarig för. Ni har ändå suttit och styrt , så det är lättvindigt när ni skyller ifrån er på en tidigare regering. Man ska också komma ihåg att vad som har hänt är att till exempel här i har man öppnat upp och fattat beslut om att tillåta försäkringspatienter på alla sjukhus. På det här sättet skapar man en gräddfil för dem som har råd att betala för sig. Man blandar offentliga och privata pengar. Det är inte speciellt svårt att se vad konsekvensen kommer att bli i en situation när vårdköerna ökar kraftigt och det skapas en gräddfil. Då kommer de som inte orkar stå och köa att betala privat, och vi kommer att få de här så kallade gräddfilerna i vården. På så sätt tycker jag att situationen med de ökade vårdköerna är dubbelt allvarlig. De drabbar inte bara dem som väntar på operation, utan de skapar också gräddfiler i vården och en mer orättvis sjukvård. Jag vill fråga socialministern: det egentligen regeringens lösning på de ökade vårdköerna att privat kunna beta av en del av köerna och slippa skattefinansiera? 69 FINN (): Man får först tacka för socialministerns svar. Det är rätt så utförligt vad gäller alla de åtgärder som alliansregeringen vidtar för att mota ett problem som interpellanten beskriver en bakgrund till. Det är en bakgrund som jag över huvud taget inte kan förstå. anses nu vara en ocean av tid jämfört med alla de tolv sammanhängande år som Socialdemokraterna har styrt. Under dessa år har man ackumulerat problem som har gjort att har blivit världsmästare i att vara sämst på att leverera sjukvård till sina medborgare. Detta bygger i grunden på en socialdemokratisk idépolitik som väl i sin tur närmast bygger på ett socialistiskt filosoferande om att man ska ha ett maximalt offentligt utförande och möjligtvis så få alternativ som möjligt. När nu alliansregeringen tar grepp för att bryta upp detta måste lagprocessen rimligen ta sin tid. Sedan kommer effekterna. Trots detta har, som socialministern också har belyst, många idéer från vårt valmanifest överförts till praktiska handlingar. Det som är extra störande i den här interpellationen är att läsa den sista meningen: Det är viktigare för regeringen att sänka skatter än att investera i vården. I ett radioprogram i går hörde jag en framträdande socialdemokratisk politiker i säga att det finns en väldigt dålig koppling mellan investeringar av skattemedel och resultat i välfärden. Det handlar mycket mer om att titta på kvalitetsarbete än att bara investera pengar rakt av. Är det då skattehöjningar som ska lösa problemet? Vi kan se vad som har lett fram till de här ofantliga vårdköerna som vi lider av och dignar under och som vi borde skämmas för inför patienter och inte minst när vi tittar utanför landet. Socialdemokraterna satte fler i utanförskap än vad som var rimligt under en högkonjunktur. En explosion av förtidspensionärer uppstod, och det leder naturligtvis till ökade utgifter från samhällets sida, vilket i sin tur leder till ökade skatter. Detta är klassisk socialdemokratisk politik. Men när man förtidspensionerar folk visar man att man också är hänsynslös inför förtidspensionärernas risk att drabbas av ökad sjuklighet. Detta ställer alltså ökade krav på sjukvården. Här ökar man utgifterna ytterligare, vilket leder till ytterligare skattehöjningar. På de allt färre som arbetar och är friska läggs en större börda. Sedan undrar interpellanten om lösningen inte är att återgå till att höja skatterna och sedan investera i samma dödfödda filosofi som har lett fram till denna stora massa av människor som väntar på att få vård. Jag undrar om inte socialministerns, alliansregeringens och majoritetens i denna kammare förslag att bland annat införa en skärpt nationell vårdgaranti och arbeta med ett valfrihetssystem för patienterna, som också kräver ett ökat utbud av utförare, på ett mycket mer konkret och långsiktigt sätt äntligen kommer att börja beta av dessa köer. Det är inte trovärdigt när man hör från denna talarstol att alliansmajoriteten belastas för detta och att man under en så som ska rätta till , för att inte säga decennier, av socialdemokratiskt vanstyre när det gäller hälso- och sjukvården. 70 Socialminister (): Jag tycker att den fråga som vi nu diskuterar är en av de allra viktigaste att åtgärda för oss som politiker. Här har vi som politiker ett ansvar. Men det här är självfallet också någonting som fordrar en ständig samverkan med människor inom professionen för att kunna möta det här problemet med den enskilda patienten i centrum. Det handlar om att göra väntan så kort som möjligt och behandling som så effektiv som den någonsin kan vara. Det har gjorts mängder av jämförelser i olika internationella sammanhang. Det visar sig att vi står oss väldigt väl när det gäller kvaliteten, men tillgängligheten är utan tvekan ett bekymmer. Detta är någonting som vi har levt med under en lång följd av år. Det är alltså ett resultat av många års försummelser. Vi arbetar, precis som Finn sade, med en mängd olika åtgärder för att ge vårdpersonalen mer möjlighet att ägna sig åt de enskilda patienterna och för att den enskilda patienten ska känna att han eller hon befinner sig i centrum . En väldigt viktig sak är jämförelser där vi mäter, värderar och jämför insatser. Det tror jag i sig är ett viktigt instrument för att förbättra vården. Jag tror att åtgärder som vårdval i hela är betydelsefulla. är förstås inne på en hel del. Det är hans hemort. Av de mätningar som har gjorts kan vi se att andelen patienter som anser att väntetiderna i vården är rimliga har ökat från på bara . Andelen som har ett stort förtroende för vården har ökat från . Det har också öppnats 21 nya vårdcentraler i länet, vilket gör att tillgängligheten ökar. Det är betydelsefullt, men det kommer att behöva göras mer. frågar om den egentliga lösningen som regeringen förordar är att man får privata vårdgivare som utan offentliga pengar betar av köerna. Svaret på den frågan är förstås entydigt nej. Lösningen är att vi får en offentligt finansierad vård och omsorg med den självklara grunden att ge människor vård efter behov ingenting annat. Det handlar om att få den vården att fungera så väl som möjligt så att vi, så långt det över huvud taget kan tänkas, kan onödiggöra privata försäkringar. Jag tycker inte att människor ska behöva betala för sin vård en gång till utöver det som de har gjort på skattsedeln. Vad är då lösningen? En lösning är förstås mer pengar, men jag tror inte att det i sig ensamt löser problemen, utan det handlar väldigt mycket om organisation. Jag har sett mig om mycket i och sett både de lyckade exemplen och de exempel som kanske har fungerat mindre väl. Jag har till exempel kunnat se hur man i län jobbar politiskt med ständig återrapportering till toppnivån för att man ska känna att detta har sanktion från den yttersta ledningen, sätta press på de här frågorna och se till att de är i fokus. Jag har sett utvecklingen i , som jag har dragit här helt kort. Där ökar tillgängligheten bland annat genom många nya vårdcentraler som kan bidra till att människor söker vård på rätt nivå. I stället för att söka till den mer specialiserade sjukhusvården vänder de sig i första hand till vårdcentralen om det är där som behoven möts bäst, och det är det . Jag har följt möten med läkarna på som diskuterar hur man ska kunna korta köerna på ett extremt konkret sätt. Det är verkligen hands on. Jag tycker att det är ett fantastiskt sätt att arbeta. Jag tror att det går att föra de här erfarenheterna vidare. Huvudsaken i svaret är egentligen rätt organisation, men pengar kan spela roll för att smörja systemet. 71 (): Jag noterar att socialministern har en något skeptisk inställning till de privata gräddfiler som skapas i . Jag tycker också att det är ett ansvar för regeringen att ta itu med. Det kan inte anses vara en ren landstingsfråga, utan även enligt hälso- och sjukvårdslagens intentioner ska målet för hälso- och sjukvården vara en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. Det håller på att upprättas en sjukvårdsmarknad i på offentligt finansierade sjukhus med gräddfiler för patienter med privata försäkringar. Kan jag tolka statsrådet så att statsrådet kommer att göra någonting åt den här situationen? Som jag ser det strider den mot hälso- och sjukvårdslagens intentioner. Det är min fråga. Sedan har jag en kommentar som rör beskrivningen av situationen i med många nya vårdcentraler. Det är inte alls den verklighet jag ser. Visserligen har det öppnats många nya vårdcentraler i , i välbeställda områden, men det beror på att man har tagit bort behovsstyrningen av resurser. Många vårdcentraler, familjecentraler och annat har i stället lagts ned i områden med sämre folkhälsa eftersom pengarna inte längre fördelas efter behov. Det kan vi återkomma till i nästa interpellationsdebatt som handlar om just de ökade klyftorna som finns inom vården. Det här handlar, som sagt, om köer. Vi hörde också Finn ställa frågor till mig. Jag trodde att interpellationsinstitutet var ett sätt för att kontrollera regeringen, men uppfinningsrikedomen är ibland stor bland ledamöter. När det gäller den beskrivning av de tidigare socialdemokratiska åren som Finn och ägnar sig åt vill jag säga att den är grovt missvisande. satsades det en hel del på sjukvården. Antalet läkare ökade med 4 000 och antalet sjuksköterskor med 12 000. Det ser jag som kraftigt ökade resurser. Finn ställer den retoriska frågan: Ska ni nu höja skatten för att få mer resurser till sjukvården? Ja, vi tvekar inte om det behövs. Men problemet är att ni sänker skatten. Ni avstår från flera hundra miljoner, miljarder skulle jag vilja säga, om man tittar över hela landet. Bara här i har ni sänkt skatten så att ni avstår från som skulle kunna användas i sjukvården. Där tycker jag att vi har grundproblemet. Ni avstår från resurser som skulle kunna användas till satsningar på sjukvården. Sedan håller jag med om att allt inte bara handlar om resurser. Det handlar också om organisation. I , som dessutom är ett s-styrt landsting, har man också de bästa resultaten. Det beror mycket på organisationsmodellen. Man jobbar lite enligt den så kallade jag vet inte vad som kom först och vilket man borde välja Kalmar- eller Toyotamodellen. Man lyfter upp problemen till ytan och försöker åtgärda dem. Det visar också att det finns en annan väg än den väg som man använder sig av i , en väg där man inte heller har blandat in pengar i fördelningssystemet. Genom att bara konkret se till att ha en bra organisation och förena valfrihet med rättvisa kan man uppnå goda resultat. Än en gång: Är socialministern beredd att göra någonting åt den tudelade sjukvård som håller på att utvecklas i med gräddfiler i sjukvården? Jag vill bara säga att en interpellationsdebatt tar sin utgångspunkt i interpellationen. Sedan gäller vanlig ärendedebattskultur, det vill säga att alla kan angripa alla. Detta sagt så att inga missförstånd föreligger. 73 FINN (): Jag vill plocka upp talmannens tråd. Det är nog som inte riktigt har förstått att jag också granskar och kontrollerar regeringen . Till skillnad från kommer jag dock fram till den glädjande uppfattningen att regeringen sköter sitt uppdrag. Det är kanske någonting som förvånar , men inte den majoritet som har röstat fram den här regeringen. Det är någonting att tänka på i vissa sådana här sammanhang när vi debatterar. Vi fick också av ganska tydliga indikationer på att man inte tvekar om skattehöjningar. Då kan vi också konstatera att man inte tvekar att lägga ned jobblinjen, det som ska försörja oss och långsiktigt skapa ett välfärdssamhälle som är offentligt finansierat och kan garantera oss just den vård och den möjlighet att expandera utgifterna för sjukvården som bygger på att flera arbetar som vill och kan och inte försätts i passivt utanförskap, det som Socialdemokraterna lyckades åstadkomma efter ett tolvårigt innehav av regeringsmakten och som ärvdes av den här regeringen. vill jag ta upp det här med orättvisa enligt hälso- och sjukvårdslagen. Ja, det är intressant att se att ett av de landsting som har lyckats allra bäst också har haft det mest långvariga borgerliga styret, nämligen . Man är outstanding på många sätt när det gäller att leverera tillgänglighet till vården och också en vård som man uppskattar som medborgare. Dessutom har man infört valfrihetssystem och varit en föregångare för detta. säger inte någonting om att detta är ett av de ledande landstingen. Han nämner läns landsting som ett framstående exempel, där Socialdemokraterna övertog makten från det att borgerligheten hade styrt under tidigare mandatperioder och således lyckats åstadkomma det som Socialdemokraterna säger sig njuta frukterna av och lyfter fram sig själva som de som har löst problemet. Det går inte ihop, , att först klanka på regeringen för att den är skyldig till de vårdköer som Socialdemokraterna har skapat och sedan ta ett exempel på det motsatta där borgerligheten de facto skapat förutsättningar som Socialdemokraterna försöker förvalta. Jag hoppas att de lyckas. 74 Socialminister (): Jag ska börja med frågan, så att jag inte glömmer bort den, alltså: Kommer statsrådet att göra något åt det som strider mot hälso- och sjukvårdslagen? Är det så att någonting strider mot hälso- och sjukvårdslagen har vi myndigheter som följer upp det. Man ska komma ihåg att det som är självklart för mig som minister med ansvar för skattebetalarnas pengar och med ansvar framför allt gentemot alla de människor som väntar på hälso- och sjukvård är att det är ett samarbete med landstingen. Landstingen är huvudmän för vården. Min uppgift är att försöka vidta de åtgärder som regeringskretsen kan vidta för att förstärka det arbetet för att korta väntetiderna. Där gör vi som sagt var väldigt mycket . Finn strök under det som jag hade tänkt säga om . Där var det så att den borgerliga alliansen tog över makten efter valet i ett av de landsting som var bland de allra sämsta i landet i flera avseenden. Man hade en ekonomi som var rejält nedkörd i botten och var en av de allra skraltigaste i landet. Man vände utvecklingen, låg i topp när det gäller så kallad kundnöjdhet och man fick en ekonomi i balans. Det fortsätter, och det gläder mig. Varje landsting, oavsett vem som styr, som lyckas väl gläder mig, men vi kan tyvärr konstatera att variationerna är väldigt stora över landet, och landsting som lyckas bra på ett område lyckas kanske lite sämre på ett annat område. Inget landsting är i position att slå sig själv för bröstet och säga att man lyckas med allting. säger att grundproblemet är resurser, men jag tror faktiskt inte att det är det. Ändå har vi tillfört extra pengar som alltså baserar sig på de prestationer som landstingen gör och som siktar på att mäta en förändring och förbättring för patienterna. För det betalas en premie ut . Det handlar om att med de resurser och de möjligheter vi har försöka styra fokus till det som handlar om tillgänglighet, naturligtvis utan att för den skull tappa kvalitetsaspekten. Vi vidtar en lång rad åtgärder som handlar om till exempel effektivisering av patientinformation och när det gäller att underlätta för sjukvårdspersonalen att ägna sig åt det som är vårdens innehåll och kanske avstå från andra delar som man ägnar mycket tid åt. Det finns väldigt mycket att göra i det avseendet. Vi kan se att de landsting där vi lyckas få en anda som genomsyrar verksamheten från alla dem som befinner sig på sjukhusgolvet till sjukvårdsadministratörer och till det politiska systemet är de som lyckas det har bland annat visat medan de som kanske har mer pengar men som inte lyckas organisera eller åstadkomma den andan hamnar längre ned i den här statistiken. Återigen: Regeringen vidtar en lång rad mått och steg. Jag vill stryka under den så kallade kömiljarden, ytterligare pengar till landstingen för att jobba med vårdgarantin, planer för att lagstifta om vårdgarantin för att stärka fokus på de här viktiga frågorna, det som rör öppna jämförelser och en ständig uppföljning av kösituationen. Jag tror att det här kommer att ge ett gott resultat, herr talman. 75 (): Regeringen vidtar många åtgärder, säger socialministern. Men köerna ökar.