prot · GV09134 · 2008-06-23 00:00:00 — Jag tänkte komma in och berätta lite om att ni ska ha 30 000 i skattehöjning på er villa. Det kommer naturligtvis också en kraftig höjning av era inkomstskatter och en del andra skatter som vi är för. Men vi vill här särskilt propagera för vår kraftigt höjda fastighetsskatt. Detta kommer inte att inträffa. Därför är det bra att vi har den här debatten . Vi kommer inte att ha den , och vi lär definitivt inte ha den . Då kommer Socialdemokraterna att desertera från fastighetsskattedebatten. 24 (): Nej, finansministern, jag tror inte att Socialdemokraterna kommer att abdikera från någon fastighetsskattedebatt. Jag tror tvärtom att det kommer att bli en ganska intressant debatt vi har kvar fram till valet. Varför tror jag det? Vi har ställt en fråga till finansministern om de orättvisor som är synliga i SCB:s körning. Han säger i sitt svar att han inte har för avsikt att nu svara på det, utan det återkommer han till. Om det visar sig vara sant, finansminister , blir det en väldigt intressant debatt de som är kvar. Låt mig ta vid där finansministern tar upp . Det skulle självfallet ha svarat på om hon hade varit här. I finns ingen stor efterfrågan på fastigheter. Därför var det låg fastighetsskatt med den gamla modellen i . Därför blev det också ett gigantiskt stort genomslag i den nya modellen. Där ligger lite grann av ansvarighet. Det handlar om att hålla ihop landet. Jag förstår att man runt pratar om att man får pengar i kommuner som , som från sade. Men jag tycker att har visat ganska tydligt att de pengarna inte räcker speciellt långt med frysta statsbidrag med mera. Finansministern har själv sagt att kommunernas ekonomi är på väg att dala kraftigt. Efter budgeten var han till och med ute och sade att kommunerna ska inrikta sig på att börja spara. Men jag vet att det finns massor med kommuner nämnde uppe i som kommer att ha problem med att spara. De drabbas ytterligare av höjda avgifter och får svårt att få efterfrågan från människor som vill flytta in hos dem. 25 (): Tycker finansminister att husägarna i glesbygden ska betala samma skatt för sina små egnahem som husägarna i , och betalar för sina hus? Tycker finansministern att det är rättvist att värdet på villorna i , och växer utan att ägarna behöver göra annat än att se på? Värdet på husen på vissa orter i minskar oavsett hur väl man sköter dem. De höjda taxeringsvärdena är i första hand ett resultat av indexuppräkningen, kan man säga. Trots helt olika förutsättningar ska husen beskattas lika. Tycker finansminister att det är rättvist? Vi kan tänka oss en kvinna i som med utgifter för lån och andra boendekostnader inte skulle ha högre kostnad i ett eget hus än vad hyran är för den lägenhet som hon bor i. Därför skulle det egentligen inte vara något problem för henne att klara av utgifterna för sitt nya boende. Men banken gav inte lån till husköpet, utan stoppade affären. Tycker du att det är rättvist, ? Tycker du att det är rättvist att husets värde inte för lånet eftersom man räknar med att husets värde kommer att minska? Så ser det ut i glesbygdslänen på fler och fler håll inte bara i . Trots detta anser regeringen att boende i glesbygden och på mindre orter i landet ska betala samma skatt för sina hus som villaägarna i tillväxtregioner. Vi socialdemokrater tycker att det är högsta grad av orättvisa. Frågan är om regeringen tycker det. 26 HANS (): Jag har fått klart besked om att regeringen tycker att det är helt okej att fastighetsskatten stiger för i stort sett alla fastighetsägare i mitt hemlän. Finansministern tycker inte att det här är något att bråka om eftersom det är så lite pengar, och inte så mycket att diskutera. Diskussionen uppstår ändå eftersom människor, oavsett om de bor i eller i , tydligt uppfattade budskapet i den förra valrörelsen från de borgerliga partierna. Fastighetsskatten skulle avskaffas, sade vissa partier. Andra från den borgerliga sidan sade att den skulle sänkas kraftigt. Sedan har man fått se att skatten har sänkts oerhört kraftigt för folk i de mest välbeställda kommunerna. När man då själv får en skattehöjning låt vara att den kanske bara är någon tusenlapp blir man ursinnig. Det är inte så konstigt. Det är många människor som faktiskt trodde på vad ni sade före valet. Vi har också fått klart besked om att regeringen tycker att man ska betala samma skatt om man har en lyxvilla för många miljoner som om man har ett vanligt ordinärt enfamiljshus. Sammanfattningsvis blir regeringens syn på rättvisa att den som har det bäst ställt ska ha skattesänkningar och den som har det sämst ställt och den sämsta ekonomin ska ha skattehöjningar. Det är förbluffande besked, även om regeringen har visat prov på ett och annat tidigare. Det är dystert att behöva konstatera att det är så här. 27 Finansminister (): Det här är en intressant diskussion, och jag tycker att det är roligt att vi kan föra den. Jag önskar att vi kan föra den vid fler tillfällen, för jag tror att den väl belyser den socialdemokratiska oppositionspopulismen. Jag roade mig inför debatten med att läsa alla interpellationssvar från om fastighetsskatten. Det fanns inte ett enda interpellationssvar från honom eller som antydde att man såg några problem med höjda taxeringsvärden. I interpellationer redovisades dramatiska höjningar av fastighetsskatten 10 000, 15 000 och i höjda skatter. fick vi reda på att det var rimligt, rättvist och klokt. Det är naturligtvis så det kommer att bli om vi får en socialdemokratisk, vänsterpartistisk och miljöpartistisk regering. Då kommer vi att ha en finansminister som står i talarstolen och försvarar att taxeringsvärden slår igenom med på människors villabeskattning. Ni får berätta lite grann. Är det skattesatsen som ska höjas? Är det gränsen som ska höjas? Vad är vänsteralternativet i diskussionen? Jag är övertygad om att det är en kombination av detta. Det betyder att för ett normalt hushåll i blir det i höjd skatt. Det kanske inte låter så upprörande. Men låt oss då gå till , som ska få någonstans runt 10 000 i höjd skatt. I blir det också runt 10 000 och i 15 000. I får man 25 00030 000 i höjd skatt. När ska Socialdemokraterna redovisa ett alternativ som gör att de som äger normala villor kommer att få reda på hur det blir? Det kommer vi inte att få höra. Det är därför jag tycker att debatten är välkommen . Den kommer nämligen att försvinna. Det kanske blir en sista dans , men sedan kommer Socialdemokraterna definitivt att fly fastighetsskattedebatten. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2007/08:652 om förhöjt grundavdrag i stödområde A 28 Finansminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kompensera boende i stödområde A för ökade utgifter till följd av höjda energi- och miljöskatter. Regeringen har ekonomiska vårproposition framhållit minskat utanförskap och fler människor i arbete som övergripande politiska mål. Regeringen har genomfört stora skattesänkningar på arbete i form av bland annat jobbskatteavdrag med för de flesta som arbetar heltid och nedsatta socialavgifter för ungdomar och äldre. Detta är en politik som gynnar hela landet, givetvis inklusive stödområde A. Som en delfinansiering har regeringen höjt vissa miljö- och energiskatter. Skattesänkningarna på arbete och på boende är dock mycket större än energi- och miljöskattehöjningarna. Som regeringen framhöll i budgetpropositionen ska inte reglerna för inkomstbeskattningen i första hand anpassas efter levnadsomkostnaderna i olika delar av landet. Vidare gick det förhöjda grundavdraget i stödområde A inte att tillämpa för näringsidkare inom transportsektorn. Däremot sänkte regeringen elskatten med för hushålls- och servicesektorerna i norra . Elskatten är efter denna skattesänkning nedsatt med en tredjedel för norra . Det är inte aktuellt med några ytterligare åtgärder riktade speciellt till stödområde A för att kompensera för energi- och miljöskattehöjningar. 29 (): Jag tackar finansministern för svaret, men jag är, självfallet, inte nöjd med det svar som finansministern gett. Glesbygdsavdrag i stödområde A är ett viktigt instrument; i den förra interpellationsdebatten talade vi om skattesystemet som ska vara ett verktyg, ett instrument. Glesbygdsavdraget var ett viktigt instrument. Det var tänkt att gå till de människor som bor i gles- och landsbygd med bristande kollektivtrafik, där man är tvungen att använda bilen för alla sina resor till arbete, skola, dagis, affär, liksom för resor till övrig samhällsservice. Många familjer är dessutom tvungna att ha två bilar. I dessa områden finns inga andra alternativ, och därför var glesbygdsstödet i område A en viktig kompensation. Svaret från finansministern är att regeringen gjort mycket. Då måste jag kontra med att säga att det är ett Stockholmsperspektiv på den politik som förs. Nationellt är det lika överallt, utom möjligtvis vad gäller energiskattesänkningen, som finansministern tog upp. I allt övrigt är regler, lagstiftning och reformer lika för alla med perspektiv från . Jag tror att finansministern och människorna i har svårt att sätta sig in i hur det är. I den tidigare interpellationsdebatten, den om fastighetsskatten, sade jag att jag reste ned till . Flygtaxin hämtade mig . Diskussionen från mitt hus i till Kallax flygplats handlade enbart om energibeskattningen och de höga priserna på drivmedel. Det är en vanlig diskussion i de trakter jag kommer från. Diskussionen nu gäller alltså grundavdrag och ytterligare något annat, och just därför undrar jag vilka andra åtgärder finansministern kan tänka sig att vidta i stället. Det finns ett skriande behov i regioner runt om i där inga andra alternativ finns än bilen när man ska ta sig till samhällsnyttig service som skola, dagis, affärer, apotek, skattemyndigheten. Återigen är svaret från finansministern att avdraget inte är aktuellt. Därför blir frågan: Hur höga ska drivmedelspriserna behöva vara för att finansministern på nytt ska börja fundera på att införa någon form av avdrag? Det avdrag vi hade var träffsäkert och svårt att fiffla med, svårt att göra oegentligheter med. Vad är tanken bakom att det inte är aktuellt att hjälpa de människor som finns i områden utan andra alternativ? Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2007/08:680 om skattesubventioner för hushållsnära tjänster 30 Finansminister (): har frågat mig om jag avser att tillsätta en utredning för att se över om svarta jobb har blivit vita och om jag avser att vidta några särskilda åtgärder med hänvisning till att närmare hälften av alla skattesubventioner enligt interpellanten utnyttjas av höginkomsttagare. Systemet med skattelättnader för hushållstjänster har varit i kraft i mindre än . De ansökningar som kommit in och som behandlas av avser endast . Underlaget är alltså av naturliga skäl mycket begränsat. Det finns dock mycket som tyder på att reformen redan har haft en hel del positiva effekter. har publicerat en undersökning av när det gäller attityder och fakta kring hushållstjänster. Undersökningen visar bland annat att det totala antalet anställda i branschen ökar. ökar andelen heltidsanställda och andelen deltidsanställda minskar. Ca 1 800 personer har nyanställts och av dessa var nästan tre fjärdedelar arbetslösa vid anställningstillfället. Undersökningen visar även att företagen upplever att antalet oseriösa aktörer i branschen minskar och att acceptansen till att köpa tjänsterna svart har minskat med nästan en tredjedel. Av den statistik som finns tillgänglig från framgår även att reformen utnyttjas av alla och inte bara av personer med höga inkomster. Exempelvis är av dem som har ansökt om skattereduktion låg- eller medelinkomsttagare. Ansökningarna är dessutom spridda över en stor del av landet. Mot bakgrund av att systemet varit i kraft är det svårt att närmare analysera de olika effekterna. Jag kommer dock att följa den vidare utvecklingen på området noga. 31 (): Bakgrunden till min interpellation var artikel om att skattesubventioner för hushållsnära tjänster mest utnyttjas av höginkomsttagare. Det framgick av artikeln att underlaget för den statistiken utgjordes av regeringens egen utredning. vill finansministern inte göra någon utredning utan hänvisar till undersökning via ett opinionsinstitut, , vilket jag inte tror är riktigt samma sak som att exempelvis låta granska frågan. Jag tycker att det är viktigt att kontrollera huruvida regeringens argumentation, att de svarta jobben blivit vita, stämmer. Vi har kunnat följa mediedebatten om hur en hel del höginkomsttagare fuskat genom att köpa svarta tjänster. Trots att de uppenbarligen haft råd att betala för tjänsterna har de valt att köpa dem svart. Några av dem har gjort avdrag för hushållsnära tjänster, men fortfarande saknas flera av dem som det tidigare rapporterats om. Egentligen vet vi alltså inte om de svarta jobben blivit vita eller om det är fråga om vita jobb som skattesubventioneras. Anmärkningsvärt med systemet är att merparten av dem som gör avdrag har höga inkomster och att man alltså väljer att subventionera sådana tjänster som människor borde ha råd med. Därför är min fråga till finansministern: är det så viktigt att skattesubventionera tjänster för dem som uppenbarligen har hög betalningsförmåga? Som jag förstått det hela har dessutom en ganska stor grupp av dem med lägre inkomster som gjort avdrag stor förmögenhet, vilket dock inte syns på själva löneinkomsten. De har alltså pengar. Vi socialdemokrater har tyckt att det är viktigt med vardagstid med barnen och ansett att man i stället borde ha satsat på dem som har svårt att hinna med allt. Att däremot skattesubventionera just hushållsnära tjänster har inte varit vår ambition. Vi har också tyckt att det varit viktigt att satsa på människor i till exempel gruppen 80-plus. Det gjordes ett försök med detta i min hemkommun , som verkar vara väl bekant med. Äldreomsorg och service till dem som är i behov enligt biståndsbedömning är också viktigt. Jag skulle vilja veta varför finansministern inte tycker att det är viktigt att göra en utredning. Det borde väl vara av intresse att få veta om de svarta jobben verkligen blivit vita. Vi hade en ganska uppmärksammad affär i där två kända Stockholmspolitiker köpte svarta tjänster, och de tillhör inte dem som rapporterats ha gjort några skatteavdrag. Frågan är därför om de fortfarande betalar svart. Det vore av intresse att få veta om alla dessa människor med höga inkomster verkligen slutat köpa svarta tjänster. Svarta tjänster är nämligen fortfarande billigare än vita. Även om man en gång bestämt sig för att man inte tycker sig har råd, trots att man har höga inkomster, eller inte tycker att tjänsten är värd att köpa till ett högre pris än den svarta arbetaren begär, borde det utredas om det verkligen blivit som finansministern tror. Det vore viktigt att se på åtgärderna med hänvisning till att närmare hälften av skattesubventionerna utnyttjas av höginkomsttagare. Om de som tjänar mest också gör de största avdragen går inte av skattesubventionerna till dem utan förmodligen ett ännu högre belopp. Det vore väl av intresse för en finansminister, som sagt att det är viktigt att fördela rättvist, att veta hur det förhåller sig även om man för en politik som i princip går ut på att gynna sådana som jag som tjänar mycket, bor i villa och därmed kan få skattesänkningar på både det ena det och andra sättet. Jag skulle vilja ha svar på frågan varför det är så viktigt att skattesubventionera tjänster för dem som uppenbarligen har god betalningsförmåga. 32 Finansminister (): Det grundläggande skälet till att vi har infört systemet med avdragsrätt för hushållstjänster är naturligtvis att vi hårt beskattar normalt arbete i men inte beskattar hemarbete. Skillnaden i de här två skattesatserna, skatt respektive frånvaron av skatt, gör att människor tenderar att arbeta mindre än vad de annars hade möjlighet att göra. Det här leder till massor av förluster. Det leder till en tillväxtförlust. Det betyder att människor själva utför arbete i hemmet i stället för att hyra in tjänsterna, när marknadsvärdet av deras arbete skulle vara långt högre och naturligtvis också samhällsvärdet. Det är en produktivitetsförlust för samhällsekonomin. Det är också en jämställdhetsförlust. Vi vet att vi i har en av mest könssegregerade arbetsmarknader, och vi vet att hemarbetet är snett fördelat. När barnen kommer går man tillbaka till ett väldigt traditionellt könsmönster. Där har naturligtvis hushållstjänsterna en viktig roll för att också kvinnor ska kunna göra karriär och för att också kvinnor ska kunna ta ansvarsfulla positioner. Det är viktigt, som visar, för att vi ska få jämställdhet på arbetsplatserna. Manliga chefer leder till en mer ojämlik lönesättning än kvinnliga chefer. Det är naturligtvis också en legitimitetsförlust, som vi har i ett system där människor som normalt sett följer lagar och regler anser sig behöva handla dessa tjänster svart. Logiken i de här förslagen kan enkelt få utvecklad genom att tala med till exempel , som är partiledare för . Hon har ju förordat systemet med hushållstjänster innan hon blev partiledare. Om inte klarar den uppgiften kanske man kan ta ett telefonsamtal med , tidigare socialdemokratisk partiledare. Han har också ansökt om dessa tjänster. Varför är det på det sättet? Jo, det här löser ett grundläggande samhällsproblem, att vi beskattar marknadsarbete men inte hemarbete, det underlättar människors vardag och det minskar svartarbete. Jag tror att vi redan nu kan konstatera att det här systemet har fungerat väsentligt bättre än vad vi trodde. Det är många människor som har ansökt om det, och när vi nu är på väg att förändra det så att man inte behöver ansöka utan skattereduktionen kan tas i företagen är det sannolikt att fler kommer att använda systemet. Det här kommer att skapa jobb. Det kommer att innebära att människor får chans att arbeta med kollektivavtal, ordentliga arbetsgivare och god ordning, i stället för som tidigare under de oreglerade förhållanden som alltid råder i svart sektor. Förslaget om hushållstjänster är ett bra förslag, som leder till att vi får bättre tillväxt, att vi får mer jämställdhet och att vi får ett mer legitimt skattesystem. Därför är det ett förslag som jag tror att det finns all anledning att vårda och utveckla. Däremot ser jag ingen anledning att tillsätta en utvärderingsutredning. Det kan vi naturligtvis göra , när vi har med systemet, och se om det då finns skäl att utveckla det. 33 (): Jag förstod inte av argumentationen från finansministern varför det var så viktigt att skattesubventionera tjänster för dem som uppenbarligen har hög betalningsförmåga. har vi sett att arbetsmarknadsministern och handelsministern i den här regeringen har gjort de här avdragen. Vi har inte sett om finansministern har valt att göra det, trots att han har valt att köpa svarta tjänster. Vi har inte sett om andra statssekreterare till regeringen har valt att göra de här skatteavdragen för tjänster som man tidigare tydligen kunde köpa svart. Vad jag försöker peka på är att många av dem som tidigare köpt svart uppenbarligen har haft betalningsförmåga att köpa de här tjänsterna vitt, och då tycker jag att det är viktigt att man redovisar: Har de här svarta jobben blivit vita? Eller bor det fortfarande människor, papperslösa utländska arbetare, i välsituerade familjers hem och får lönen svart? Det är väl ganska viktigt att granska den verksamheten. Dessutom visar att en väldigt stor andel av pengarna i samband med de avdrag som har redovisats har gått till att fixa gräsklippning. Det är orimligt, säger , att man kan klippa gräset för de här summorna. Då är det enkelt för finansministern att hänvisa både till nuvarande partiledare och vad hon har sagt tidigare och till den dåvarande partiledaren, som tydligen gör avdrag. Jag försöker säga att jag tror att vår tidigare partiledare hade råd att betala de här tjänsterna ändå. Ni har infört ett system som vi tycker är orimligt, att människor som har en betalningsförmåga nu helt plötsligt ska få skatteavdrag. Ni tycker att det är viktigt. Varför tycker ni att det är viktigt? Redovisa det nu! Om man hävdar att det här är en jämställdhetsreform, vilket jag tycker är oerhört märkligt, borde man angripa det problem som uppstår, nämligen att när människor skaffar barn är det till större delen kvinnor som tar ut föräldraledigheten, vilket gör att man cementerar gamla könsroller. När kvinnorna sedan börjar jobba igen kvarstår deras hemarbete inklusive det här. Då är er lösning inte att man ska hjälpas åt i hemmen utan att det ska komma någon annan, gärna en kvinna, och städa i hemmet. Jag förstår inte logiken, hur det skulle kunna öka jämställdheten att ingen i familjen städar längre. Finansministern har säkert någon form av argumentation i frågan. Jag tycker egentligen inte att man ska ta personliga exempel, men eftersom vi har en finansminister som väljer att lyfta fram partikamrater till mig kan inte jag låta bli att lyfta fram de personer som man känner till har köpt tjänster svart. Jag tycker att det är ett problem. Det uppstår ett problem när man säger så här: Eftersom folk bryter mot lagen måste vi förändra lagen och ta bort skatterna. Ni har stått och påstått att människor som är arbetslösa och sjuka fuskar, och då är resultatet att ni sänker ersättningen. Ni har en omvänd logik som inte jag kan begripa. För mig är ert sätt att argumentera i de här frågorna huvudlöst. Uppenbarligen tycker ni att den här skattesubventionen är viktig, men ni tycker inte att det är viktigt att redovisa huruvida de svarta jobben verkligen har blivit vita. 34 (): Jag hade inte tänkt vara med i den här debatten, men den började låta lite intressant så jag gick med här också. Jag tyckte att den sista frågan var spännande. Regeringen måste väl utvärdera huruvida man får bukt med svartarbete, för det var ju ett av de viktiga underlagen till den här reformen. Jag är övertygad om att detta kommer. Jag vet inte får svara på detta. Det är uppseendeväckande att man trots allt har hittat nya sätt att komma undan skatt. Jag tänker på fakturan där gräsklippningen kostade och trädfällningen kostade . Regeringen kan väl då beklaga att reformen har gett upphov till ny uppfinningsrikedom. Dessutom är den behäftad med en del gränsdragningsproblem, som också kan vara besvärliga. Jag begärde ordet när finansministern sade att den här reformen löser jämställdhetsarbetet. Jag kan inte riktigt förstå det. Att ta hem en tredje person är väl inget sätt att komma till rätta med ojämställdhet. Jag tycker att det kräver en viss utveckling från finansministerns sida. För stöd i hemmet finns det en stor marknad, och jag tycker att man ska vända sig till dem som i första hand behöver detta, de äldre. Det har man möjlighet att göra , inom ramen för kommunernas verksamhet. De äldre kan få stöd utan att det ska vara föremål för någon typ av biståndsbedömning. Det är väl jättebra. Jag tror att det är en marknad som kommer att växa, för här finns det verkligen ett behov. Statens resurser är knappa resurser, och de ska sättas in där de verkligen behövs. Jag tycker inte att den statistik vi har fått ta del av, som visar att det i första hand är människor med högre inkomster som nyttjar det här, är ett tecken på att pengarna används där de bäst behövs. Om man jämför med andra länder som har liknande system ser man samma tendens där, att subventioner i första hand används av människor med högre inkomster. Jag ser att finansministern i svaret hänvisar till undersökning. Jag sätter alltid ett litet frågetecken efter pressmeddelanden och undersökningar. När säger att 40 00050 000 har sökt det här avdraget säger att det är över 100 000. Jag tror att de i sin iver är lite för positiva. 35 Finansminister (): och vet naturligtvis att det är fullständigt omöjligt, gränsande till löjligt, att utvärdera ett system som har varit i gång . Det är naturligtvis helt ogörligt. Vi måste låta systemet fungera . Sedan får man utvärdera det.