prot · GV09129 · 2008-06-16 00:00:00 — har man också presskonferenser efter varje penningpolitiskt möte, även om man beslutat att inte förändra reporäntan. På så sätt tydliggör man för aktörerna hur man resonerar. Givetvis spelar prognosernas kvalitet en stor roll för möjligheten att fatta beslut som även i efterhand framstår som kloka. Att göra prognoser är svårt, särskilt om framtiden, brukar man säga, och penningpolitiken är inget undantag. Så här i efterhand kan man konstatera att har missbedömt produktivitetsutvecklingen och därmed dragit felaktiga slutsatser om tillväxt- och sysselsättningsutvecklingen. Detta är visserligen ett misstag som delar med i stort sett alla andra prognosmakare, men det vore ändå värdefullt med en djupare analys från om hur den ser på bakgrunden till felbedömningen. Man kan också konstatera att har underskattat inflationsökningen , med en möjligen något för låg ränta och därmed kraftigare ökning av inflationen som följd. är vi uppe i , och det är klart att det inte känns bra i magen. ska man vara medveten om att dessa kraftiga prisökningar på mat och energi inte var lätta att förutse. Någonting som har varit omdiskuterat är ledamöters signaler, alltså om de före besluten vid tal och liknande ska kunna pysa ut lite grann om vad de tror om eventuella ränteförändringar framöver. Det något som de beslutade att upphöra med . Det är klart att det kan upplevas som olyckligt om man på förhand binder upp ledamöterna inför direktionsmötena så att man inte kan föra en förutsättningslös diskussion. Om man å andra sidan signalerar i förväg är risken för att marknaden tas på sängen vid en ränteförändring som man inte alls hade väntat sig mindre. Det är mycket möjligt att den kommunikationspolicy som nu har antagit är en bra kompromiss. Men jag tror att det kan finnas anledning att följa denna fråga noga. Sammantaget tycker jag ändå att lever upp till det omdöme som den har fått i denna oberoende utvärdering som en av de bästa centralbankerna i världen. Därmed är det inte sagt att vi kan luta oss tillbaka. För att behålla den positionen krävs det fortlöpande debatt och uppföljning av penningpolitiken. Det är också någonting som utskottet föreslår. På så sätt kan vi försäkra oss om en penningpolitik som ger goda förutsättningar för en sund ekonomisk utveckling. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 8 § Godkännande av rambeslut om kampen mot organiserad brottslighet Föredrogs justitieutskottets betänkande 2007/08:JuU24 Godkännande av rambeslut om kampen mot organiserad brottslighet (prop. 2007/08:144). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) 9 § Godkännande av rådets beslut om åtkomst till VIS för brottsbekämpande ändamål Föredrogs justitieutskottets betänkande 2007/08:JuU27 Godkännande av rådets beslut om åtkomst till VIS för brottsbekämpande ändamål (prop. 2007/08:132). 78 (): Jag börjar med att yrka bifall till den reservation som vi har gemensamt med . Det gäller justitieutskottets betänkande Godkännande av rådets beslut om åtkomst till VIS för brottsbekämpande ändamål. Vi är djupt kritiska till byggandet av Fästning , varav det gemensamma viseringssystemet utgör en del. Vi vänder oss också mot en ökad harmonisering av asyl- och invandringspolitiken som leder, menar vi, till en ännu restriktivare migrationspolitik och till en urholkning av asylrätten. Det är mot den bakgrunden som vi kan tycka att hanteringen av den här typen av beslut som leder till överstatlighet och till att murar byggs kring omöjliggör för människor att ta sig in i på ett normalt sätt. Det är därför vi ser de överfulla båtarna och hur människor riskerar sina liv för att kunna komma in och söka asyl en rättighet som i grunden faktiskt slås fast i olika konventioner. Om det förslag som vi diskuterar begränsades endast till mycket allvarliga brott hade vi haft en något större förståelse för själva texten. Listan över brott som anges i rambeslutet om den europeiska arresteringsordern är väldigt lång och omfattar brott som inte i alla fall är mycket allvarliga. Dessutom lämnas ett alltför stort tolkningsutrymme. Oklarheter kring vad som menas med att sökningar i VIS ska avse ett specifikt ärende och att det inte ska vara nödvändigt för att förebygga, utreda eller upptäcka brott är inte acceptabelt enligt oss. Vi kan också hävda att beredningen av ärendet har varit bristfällig. Några förslag till en nödvändig följdlagstiftning har inte tagits fram. Vi har inte heller sett att det begränsade antal myndigheter som getts tillfälle att yttra sig har kunnat göra det på grund av den väldigt korta remisstiden. Trots att det är ett väldigt integritetskänsligt förslag, att karaktären är sådan, vill regeringen tycker vi i som tillsammans med har reserverat oss stressa igenom förslaget. Själva grunden för våra grundlagsfästa fri- och rättigheter är i det här hänseendet också i fara. Därför står vi bakom vår reservation och yrkar avslag på utskottets förslag i betänkandet. 79 (): Samarbetet mellan de brottsbekämpande myndigheterna inom EU blir, till vår glädje, allt bättre. Möjligheterna till snabba registerslagningar och till utbyte av information om misstänkta är en viktig funktion för att kunna förhindra, upptäcka och utreda brott. Med min bakgrund inom brottsbekämpningen har jag stor insikt i och förståelse för hur viktigt det är att snabbt kunna få information om misstänkta och om eventuella medmisstänkta. I de ärenden jag arbetade med rörde det sig oftast om grov narkotikasmuggling, något som ju också ingår i det här betänkandet. Mycket elände följer i spåren av ett narkotikaberoende. Varje gång man lyckas förhindra att narkotika når ut i vårt samhälle känns det som en seger, speciellt när det gäller unga som ju ofta drabbas. Det finns dock brott som till sin grund är avsedda att urskillningslöst skada eller döda personer och även att förstöra olika länders demokratiskt uppbyggda samhällen. Det gäller då terrorism, ett ord sprunget ur latinets terror som betyder skräck eller ångest. Skräcken fick ett namn då vi såg bilderna från , från bombdådet i och från bombdådet i . Vanliga medborgare på väg till sina arbeten, till skolan eller hem till sina familjer skadades eller dödades. Vi i kan knappt föreställa oss vilka personliga tragedier som blev följden av att barn förlorade sina föräldrar, föräldrar förlorade sina barn och vänner förlorade sina vänner i dessa dåd. Må vi själva aldrig utsättas för något liknande i ! När det gäller detta betänkande ska vi godkänna ett utkast till rådsbeslut om att brottsbekämpande myndigheter ska få tillgång till uppgifter ur informationssystemet för viseringar, det så kallade VIS. Systemet innehåller uppgifter om personer som söker visum till något EU-land. Syftet med hela förslaget är att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott samt andra särskilt definierade grova brott. Med andra särskilt definierade grova brott avses de brott som innefattas av den europeiska arresteringsordern, såsom människohandel, narkotika- och vapenhandel, korruption, penningtvätt, mord, grov misshandel, människorov, våldtäkt, mordbrand och handel med nukleära och radioaktiva ämnen för att nämna några brott på den digra listan. Personer som ansöker om visum ska bland annat uppge namn, medborgarskap, destination, färdväg, syfte, ankomst och avresa, bostad och vem som har bjudit in. Dessa uppgifter är självfallet till stor hjälp för brottsbekämpande myndighet när det gäller att kunna koppla ihop olika misstänkta personer med varandra och därmed kunna förhindra att till exempel terroristbrott eller andra grova brott kan ske. För att få ut uppgifter från registret ska dessa vara nödvändiga i ett specifikt ärende för att förebygga, upptäcka eller utreda terroristbrott eller andra grova brott. Det ska även finnas rimliga skäl att uppgifterna väsentligen ska bidra till att brott förebyggs, upptäcks eller utreds. Myndigheter som vill få ut uppgifter måste lämna en motiverad skriftlig begäran till en så kallad central åtkomstpunkt. Den centrala åtkomstpunkten ska därefter kontrollera att samtliga villkor för tillgång till uppgifterna inom VIS är uppfyllda. Om så är fallet har den centrala åtkomstpunkten rätt att ge ut uppgifterna till den myndighet som begärt in uppgifterna. Några slagningar slentrianmässigt i registret kan således inte göras. Varje form av brottsbekämpning innebär en inskränkning av den misstänktes integritet. Som lagstiftare värnar vi såväl om en effektiv brottsbekämpning som om ett skydd för den personliga integriteten. Härmed måste en avvägning ske av vad som kan anses vara ett skäligt intrång i den personliga integriteten i förhållande till vad uppgifterna i VIS kan leda till inom brottsbekämpningen. Genom att vi ställer höga krav på vilka brott som måste komma i fråga för att man ska få ut uppgifterna från VIS förhindrar vi just slentriansökningar i registret. Genom att kretsen personer som arbetar med VIS begränsas genom bestämmelser om att endast bemyndigad och särskilt utbildad personal är berättigad till åtkomst till VIS säkerställer vi där ett skydd för integriteten. Genom att ha en särskild central åtkomstpunkt till registret kan hög säkerhet hållas mot att uppgifterna hamnar i orätta händer. Skyddet mot att uppgifterna i VIS används på ett felaktigt sätt är således stort och starkt. Därmed får vi anse att det förslag som vi ska ta ställning till är väl avvägt och väl balanserat avseende skyddet av personlig integritet och en effektiv brottsbekämpning. I dagens betänkande återfinns inga lagförslag, utan regeringen ämnar återkomma med förslag i denna del. I den bästa av världar skulle vi självfallet även vilja ha ett lagförslag, men det är synnerligen tidskrävande och skulle medföra att även antagandet av själva VIS-förordningen ytterligare försenades. En försening av driftssättningen av VIS är definitivt inte önskvärd. Att någon följdlagstiftning inte presenteras är heller inte något nytt utan har praktiserats i svensk politik under . Våra brottsbekämpande myndigheters arbete underlättas mycket genom att de får tillgång till viseringsregistret. Det är min övertygelse att vi därmed ännu effektivare kan bekämpa brott. Jag vill avslutningsvis upprepa vikten av att våra brottsbekämpande myndigheter får tillgång till uppgifterna inom informationssystemet VIS. Uppgifterna kommer att vara mycket värdefulla i arbetet för att förhindra, upptäcka och utreda så hemska brott som terroristbrott samt annan grov brottslighet som vi verkligen inte vill ska drabba svenska medborgare. Jag yrkar därmed bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. 80 (): Jag vill inleda med att tacka för en utomordentlig redovisning av ärendet. Det känns som att det finns väldigt lite kvar att säga. Det mesta var absolut med i hans redovisning. Jag vill trots allt kort säga något. vill ha ett smalare och vassare EU. Vi vill ha ett EU som är vassare i de stora globala frågorna; det gäller sådana frågor som självt inte rår på och kan hantera. Vi vill ha ett EU som avstår från att blanda sig i frågor som vi klarar av att hantera på nationell nivå. Terroristbekämpning måste betraktas som något som kräver att vi tar gemensamma tag via EU för att kunna klara av det. Det gäller även den grova kriminella gränsöverskridande brottsligheten. Dagens debatt om ett rådsbeslut för att få åtkomst till informationssystemet för viseringar gäller ett i en lång rad av förslag till åtgärder som vi haft att ta ställning till med syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott. Definitionen av vilka brottstyper som ska anses utgöra grova brott räknade till stora delar upp. De är desamma som återfinns i rambeslutet för den europeiska arresteringsordern och i rambeslutet om bekämpande av terrorism och får anses vara vedertagna. I ett par stycken är regeringen dock kritisk till några vagt definierade begrepp som kan ge utrymme för olika tolkningar, men regeringen ser trots detta en möjlighet att vi i på nationell nivå klarar ut det i den egna lagstiftningen och reder ut begreppens tillämpning och innebörd. Övriga detaljer av mer nationell karaktär som vi till följd av rådsbeslutet får ta hand om kommer vi att få brottas med i vid fler tillfällen då regeringen måste återkomma med ett förslag till följdlagstiftning samt definiera vilka myndighetspersoner inom det svenska rättsväsendet som ska bemyndigas rätten att ha åtkomst till uppgifter i viseringssystemet. För att värna den personliga integriteten och rättsskyddet, eller rättstryggheten, och garantera att polisen inte missbrukar informationssystemet för viseringar som ett rutinmässigt redskap har det kringgärdats med en mängd försiktighetsåtgärder, precis som nämnde. Dels måste den som efterfrågar information vara vederbörligen bemyndigad och tillhöra en särskild enhet som finns med på en nationell förteckning över myndigheter som är berättigade att få tillgång till informationen. Dels måste orsaken till förfrågan om information från viseringssystemet uppfylla vissa fastställda villkor. Sökningarna i viseringssystemet ska vara begränsade till ett fåtal uppgifter. De olika myndighetspersonerna kommer endast att få tillgång till informationen genom en central åtkomstpunkt vid vilken det ska kontrolleras att samtliga villkor för åtkomst verkligen är uppfyllda. Jag anser att rådet för rättsliga och inrikes frågor, , har haft ambitionen att hitta en så rättssäker lösning som det bara går att åstadkomma för att klara ett informationsutbyte mellan EU:s medlemsländer för att komma till rätta med den riktigt stora EU-problematiken. Jag instämmer i justitieutskottets förslag och yrkar bifall till utkastet till rådsbeslut om åtkomst till VIS för brottsbekämpande ändamål. 81 (): Vi har att godkänna ett utkast till rådsbeslut om åtkomst till ett informationssystem för viseringar. Det är ett godkännande av ett förslag till rådsbeslut i likhet med den ramlagstiftning som vi ett flertal gånger behandlat och något relativt nytt i den svenska lagstiftningen. är det ett effektivt sätt för Europeiska unionen att lägga fram idéer och tankar om hur man vill att den nationella lagstiftningen ska vara och framför allt harmonisera den mellan olika länder. Det är ett sätt som vi accepterat. Vi tycker att det fungerar bra, och därför ska vi fortsätta med det. Det ger en effektivitet i den relativt komplicerade beslutsprocess som finns inom Europeiska unionen och dess medlemmar. står vi inför att vi måste fatta dessa rambeslut. Det är viktigt att göra en avvägning mellan den eventuella tidsnöd som det varit och angelägenhetsgraden hos beslutet. Det är ett mycket angeläget beslut som föreligger. strävar mot öppna gränser. strävar mot en in- och utvandring. vill ha säkerhet för sina medborgare. vill inte ha terrorism och brottslighet inom sina gränser. Man vill så långt möjligt stoppa den. Mina kolleger i alliansen har redan föredragit vilka regler som gäller. Jag tänker inte upprepa dem. Däremot är det viktigt att titta på ifall integritetsskyddet är uppfyllt. Man kan säga att endast vissa myndigheter, under vissa speciella villkor, har tillgång till informationen. Det finns dessutom definitioner av vilka brott som är föremål för utlämnande och misstanke. Det är ett rigoröst system som byggts upp kring säkerheten och den personliga integriteten. återstår för våra lagstiftare i att se till att det blir en så fullgod lagstiftning som möjligt. Vi kommer att behöva lagstifta om regler om skadestånd, om vilka tjänstemän som har tillgång etcetera. Jag ser fram emot att lagstiftningen kommer. Lite konstig är emellertid och motion. Man talar om Fästning . är ju det öppnaste som finns i världen. Vi har en väldig öppenhet mot vår omvärld, och vi vill ha goda relationer. Man talar också om stigmatisering. Det är ett politiskt ganska laddat ord. En majoritet av världens befolkning behöver ha visum för att komma in i . Det är lite märkligt att de ska känna sig stigmatiserade eller brännmärkta. En tredje punkt jag vill ta upp gäller det som sägs om antalet brott, att för många brott är definierade, att det finns oklarheter och så vidare. Vilka brott vill man plocka bort? Är det terroristbrotten som inte ska omfattas av detta? Är det människosmuggling? Eller vad är det? Med andra ord: Jag tillstyrker utskottets förslag och avstyrker motionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 10 § En modernare rättegång några ytterligare frågor Föredrogs justitieutskottets betänkande 2007/08:JuU31 En modernare rättegång några ytterligare frågor (prop. 2007/08:139). 82 (): Jag ska börja med att yrka bifall till våra reservationer 1 och 2 om prövningstillstånd i familjemål och utvärdering av vårdnadsreformen. När det gäller dessa frågor är vi överens om mycket. Vi anser alla att man bör modernisera processen. känns ganska förlegad och har av naturliga skäl inte följt med den utveckling som skett med till exempel videoupptagning. Där är vi överens. Vi genomförde de förändringar som träder i kraft i slutet av den förra mandatperioden. Det finns två frågor som jag vill ta upp där vi har olika uppfattningar. Den första är prövningstillstånd i familjemål. Jag kan börja med att säga att jag arbetade på advokatbyrå . fick jag ett mål som handlade om en sjuårig pojke i en vårdnadsprocess. När jag lämnade uppdraget var pojken , och processen pågick fortfarande, innan pojken skulle bli myndig. Anledningen till det var att det går att processa om och om igen. Man kan tycka att vi ska stoppa detta. Men det går inte om vi ska beakta barnens bästa. Det är det som skiljer de här tvistemålen från andra. I normala fall ska man ur rättssäkerhetssynvinkel och ekonomisk synvinkel vara säker på att en process som har slutförts ska gälla. Man ska inte behöva uppleva att motparten gång på gång stämmer, såtillvida det inte finns resningsgrunder. Därigenom är domen det man kallar för res judicata den går inte att pröva igen. Det är slutfört. Men om man följer principen om barnens bästa går inte det. Om det framkommer en omständighet som gör att den dom som just har avdömts är förenlig med barnens bästa måste det finnas en möjlighet att väcka talan igen. Det är därför det har funnits möjligheter att komma tillbaka. Även finns möjligheter att ansöka om stämning igen när det gäller vårdnad och umgänge. Man hävdar en omständighet som, rätt eller fel, innebär att någonting har hänt som gör att tingsrätten bör döma i en annan riktning för att det ska vara förenligt med barnens bästa. Det går alltså inte att förena de här två principerna; det är omöjligt. Jag tror att vi alla är överens om att vi inte ska göra avkall på barnens bästa. Det vore orimligt om en domstol dömde på ett sätt och det sedan var uppenbart att någonting har hänt och man inte kan komma tillbaka igen. Det här innebär att det inte går att jämföra med andra tvistemål där vi har gjort förändringar och begränsningar av möjligheten till överklaganden. De har redan funnits tidigare, men vi har skärpt dem ytterligare. Men när det gäller familjerättsmål är det alltså annorlunda. Det är ofrånkomligt att människor ska ha en möjlighet att komma tillbaka. Vi kan ha två olika situationer. Antingen har man den nuvarande, där man överklagar från tingsrätt till hovrätt och sedan har prövningstillstånd till . Eller också sänker man prövningstillståndet, så att det gäller redan mellan tingsrätten och hovrätten. Vad får då det för konsekvenser? Vi ska vara ärliga och inse att oavsett vilken väg vi väljer kommer vissa fall att fortsätta att processas. Skillnaden är att man trots allt har en viss respekt för hovrätten med det sätt som vårt rättssystem är uppbyggt på, med tingsrätt, hovrätt och . Det gör, vilket jag vet av egen erfarenhet, att det trots allt är många som känner ett hinder mot att börja om en process i tingsrätten efter att hovrätten har dömt. Då måste man gå ned en domstol och säga att överinstansen har fel. Det finns ett motstånd mot det inte för alla, långtifrån, men för vissa. Om man nu inför ett prövningstillstånd, så att betydligt färre får saken prövad i hovrätten, kommer i stället situationen att uppstå att flera väljer att processa om i tingsrätten gång efter annan. Då hamnar man på samma nivå. Det är det som är det olyckliga. Vi ska inte överdriva konsekvensen av att det nu eventuellt införs ett prövningstillstånd för hovrätten. Men den som tror att det blir färre processer menar jag har fel. Så kommer det inte att bli. Intentionerna kan vara goda, men resultatet kommer inte att bli så. Eftersom vi inte kommer att släppa principen om barnens bästa kommer det inte heller att bli någon skillnad i möjligheten att processa gång efter annan. Man kan göra begränsningar i rättshjälpen, rättsskyddet och så vidare; det finns . Men den som vill processa vidare kommer att kunna göra det oavsett om vi väljer det här eller det tidigare systemet. Det är därför vi socialdemokrater har en egen motion om att det inte ska vara prövningstillstånd i familjerättsmål. De skiljer sig alltså från andra. Den andra fråga där vi har en avvikande mening är utvärderingen av vårdnadsreformen. Jag tror att vi alla var överens om att det behövde göras en förändring. Barnens möjligheter att komma till tals skulle bli bättre. Det skulle bli en skärpning när det gäller möjligheten att se om barn har farit illa. Det fanns i den tidigare lagen en gräns , enligt praxis från , för när barnen skulle få komma till tals. Vi sade i den nya lagen att vi inte ska ha någon särskild åldersgräns. Det handlar om barnens mognad. Vi lade också till ett särskilt stycke och där tror jag att alla sju partier var överens om att man särskilt skulle beakta barnens vilja. Men det som har hänt är att man tolkar det här väldigt olika. Barnens mognad tolkas på olika sätt. De prejudikat som bör finnas finns inte. Den riktlinje som tidigare fanns har suddats ut. Det här var inte vad någon av oss tänkte och hade för avsikt. Därför är det viktigt att vi får en utvärdering för att se om vi ska lägga till en ålder som utgångspunkt. Vi ska aldrig ha en fast ålder; det var det inte då heller. Det kan vara fruktansvärda missförhållanden som gör att inte heller en 15- eller 16-åring ska anförtros att vårdas av den som 15- eller 16-åringen vill. Men är det en osäkerhet. Det handlar också om de krav vi ställer på myndigheter för att våld ska beaktas. Hur är det med de fall där ärenden och anmälningar om misshandel har lagts ned? Vilken betydelse ska de få i vårdnadsprocessen? Vi vet att det inte är samma beviskrav. Men också här finns en osäkerhet, har jag märkt när jag har tagit del av olika domar eller själv som advokat deltagit i processer. Man märker att det finns en osäkerhet. Därför är det viktigt. På vissa områden måste man göra en utvärdering snabbt. Det gällde sexualbrottslagen, och det gäller vårdnadsreformen. Det är därför det är viktigt att vi får en snabb utvärdering. Vi vet alla att en utvärdering inte görs på nolltid. Vi vill att man påbörjar arbetet, så kanske det blir klart eller 2011. Men det är inte nu förenligt med barnens bästa att vänta. Låt oss se till att den här utvärderingen kommer till stånd. Sedan följer vi utvecklingen och gör de förändringar som behövs. Då får vi en analys som vi behöver och som vi saknar . 83 (): När det gäller våra motioner och reservationer kan jag bara säga att har tagit upp det mesta. Jag tycker inte att jag behöver stå här och tjata om det hela. Jag instämmer i det som har sagt. 84 (): talare, från Socialdemokraterna, tog i allt väsentligt upp det vi har att säga i frågan. Jag yrkar bifall till de två reservationer vi har tillsammans med Socialdemokraterna och . 85 (): Till skillnad från föregående talare måste jag föra min egen talan här. Med dagens proposition permanentas användningen av videokonferenser i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Lagändringen träder i kraft som de beslutade förändringarna sker i de allmänna domstolarna, det vill säga .