prot · GV0997 · 2008-04-16 00:00:00 — Vad gäller fritidshemmen har vi också visat vår oro. Partiledarna tog upp det i valrörelsen, och det tas också upp i de diskussioner som förs hur vi kan stärka fritidshemmen. Kommunerna får väldigt stora ekonomiska förstärkningar för att kunna satsa. Men personalen som arbetar där måste få möjligheter till fortbildning, och lärarna måste komma in på ett annat sätt för att kunna stärka eleverna. 87 () replik: Det är viktigt med kompetens och fortbildning. Men det vi ser som ett problem om vi nu ska prata bara om fritidshemmen är att det är alldeles för lite personal. Det behövs mer personal. Vad gör vi för de barn som inte erbjuds en meningsfull fritidsverksamhet, som inte får det stöd som skolbarnomsorgen faktiskt ska utgöra för varje barn? Detta är, som sagt, ett omöjligt uppdrag. kan stå här och hänvisa till vad den tidigare regeringen och dess samarbetspartner inte har gjort. Men är det ni som sitter vid makten. Vad väntar ni på? Om ni tycker att det är viktigt att minska barngrupperna på fritidshemmen, i skolorna och i förskolorna ligger ju bollen hos er att göra den satsningen. Men den har vi inte sett någonting av. Vi har hört skolministern här säga att det inte behövs mer personal. Delar uppfattningen att det inte behövs mer personal därför att vi redan har världens mest personaltäta skola? 88 () replik: Skolbarnomsorgen är en viktig del. Vi har också både uttryckt och visat på att den behöver förstärkas. Kvaliteten inom den behöver också förbättras för att föräldrarna ska vilja att deras barn ska vara kvar där och för att barnen själva ska vilja vara där. Då är det inte alltid acceptabelt att det är så stora barngrupper som det är och inte heller att man bara sitter där och inte gör någonting. Jag skulle också gärna se en pedagogisk verksamhet inom skolbarnomsorgen just för att stärka kvaliteten och för att göra det bättre för eleverna där. Det finns ingenting som hindrar kommunerna att göra det. Alliansregeringens politik innebär att kommunerna får ett oerhört stärkt ekonomiskt underlag för att kunna arbeta med skolan. En av de nationella delar där regeringen har gjort saker vad gäller skolan och personalen i skolan är fortbildningen. Vi kan se att kompetensen hos den personal som finns inom skolbarnomsorgen och fritidshemmen stärkts. Det gör att också eleverna där får en kvalitativt bättre undervisning och mer tid. 89 () replik: Då man i en valrörelse och även gått ut så hårt som de borgerliga gjorde när det gäller skolpolitiken och skolfrågorna krävs det att man sedan också levererar. Jag tror att väldigt många ute på skolorna ställer sig mycket frågande till det tomrum som just nu existerar. Det pratas om satsningar, men ute på skolorna kan man inte se några sådana. Det är väldigt skrämmande jag vet inte om vi har läst samma vårproposition att läsa att man i regeringens vårproposition flaggar för att det kan bli ekonomiskt besvärliga tider regeringen själv gör det. Man skriver ned tillväxtprognosen och säger att arbetslösheten kommer att öka. Man säger också att kommunernas ekonomi riskerar att försämras. Man säger liksom till kommunerna: Se om era hus! Det är i den verkligheten vi just nu finns. Just , innan detta har inträffat, drar flera kommuner ned på sina utgifter för skolan. är en sådan kommun. Där minskar nu lärartätheten ett trendbrott. Inom förskolan visar det sig att ni än som hade behövts har avbrutit det särskilda statsbidrag som vi hade till förskolan. Det visar sig ju nu att barngrupperna inom förskolan växer. Då är det inte medräknat vad vårdnadsbidrag och annat kan innebära i sammanhanget. Min fråga blir därför: Vad ska ni göra åt det här? I vårpropositionen pratar ni om satsningar. Men det handlar om 150 miljoner som flyttas från ett annat konto och som i bästa fall innebär en lärare per kommun. Vad är det för satsning? När kommer alltså satsningarna? Vad ska ni säga till dem ute på skolorna? Eller, för att följa upp fråga: Är det uppfattning att resurser inte spelar någon roll? 90 () replik: Det här är ingen ekonomisk debatt. Jag skulle ändå vilja börja med att svara på de frågor jag fått. Ja, står starkt ekonomiskt. Det gör nu på grund av regeringens stora satsningar. Statsskulden minskar enormt mycket tack vare att fler människor får arbete. Alliansregeringen når upp till Socialdemokraternas mål om 80 procents sysselsättning som har blivit ett golv för alliansregeringen. Fler människor får arbete, och fler hamnar i utanförskap. Det är just därför kan stå starkt trots internationell oro till exempel på börser och på bostadsmarknader. Trots detta står alltså starkt. Utan de åtgärder som alliansregeringen vidtar skulle vi se en helt annan ekonomisk instabilitet i vårt land. Kommunerna hade drabbats mycket hårdare med en socialdemokratisk politik. och ska nog vara försiktiga med att prata om just svensk ekonomi och utveckling framöver sett till er budget. Vad gäller de satsningar som regeringen gör skulle jag nästan kunna säga att troligtvis är den enda person i som menar att det inte händer någonting inom skolområdet nu med alliansen i regeringsställning. Det händer otroligt mycket! När jag är ute och möter personal i skolan lärare och rektorer och när jag möter föräldrar säger de: Äntligen, vad kul! När kommer detta? Så härligt att vi får dessa verktyg att arbeta med. Det är oerhört mycket som har satts i gång på grund av den timeout som Socialdemokraterna gjorde. Det är mycket som är på gång. Jag vet att förväntningarna är stora. Men det levereras och kommer att levereras inom skolområdet. 91 () replik: Möjligtvis gjordes det en felsägning från sida. Ja, det handlar om just en timeout. Vi är på väg tillbaka så är det. Jag skulle nog inte vilja säga att jag delar uppfattningen här och inte heller håller jag med om det som anförs i vårpropositionen. Också flera ekonomer säger att det har varit fel att i en högkonjunktur väldigt mycket satsa på skattesänkningar och sedan i en lågkonjunktur strama åt. Det är tvärtemot all ekonomisk politik och hur den borde bedrivas. Det viktiga när vi pratar om det här är satsningarna. När kommer de? Vilka satsningar kommer att nå skolorna? Kommer man att få möjlighet att minska klasstorleken? Kommer man att få möjlighet att anställa fler lärare? anförs som en jättesatsning, men så är det inte. Det stora numret i vårpropositionen är ju ytterligare sänkta skatter, inte att satsa på skolan. flyttas, som sagt, från ett annat konto. Ute på skolorna frågar man: När kommer det som utlovats? I säger man: Det här är precis tvärtemot vad man sade i valrörelsen. Man skulle ju satsa på skolorna, inte dra ned och inte införa system som gör att det blir ännu mer orättvist att de som har de tuffaste förutsättningarna får mindre resurser, medan de som har lättast för sig faktiskt får ännu mer resurser. Det var inte det man var ute i valrörelsen och sade. Det var inte det ni sade. När kommer alltså förändringarna? Ni pratar om speciallärarutbildning och sådant, och det kan väl vara bra. Men när kommer de lärarna ut? Jo, de kommer ut . Vad säger ni ute på skolorna? Vad händer nu? Vad är det för satsningar som görs? 92 () replik: Som en grundkurs i ekonomi kan jag säga att precis det som alliansregeringen gör ger bättre förutsättningar för att starta och driva företag. Det ger möjligheter till fler jobb. Om man ger möjligheten att det ska löna sig mer att arbeta ser vi det är precis det som sägs att fler kommer i arbete. Det gör att staten får mer pengar, vilket i sin tur gör att staten har råd att satsa på välfärd det är som en kedja; det är precis vad som just nu händer. har stora förväntningar och undrar vad som händer inom regeringen och skolpolitiken. Jag kan berätta om detta för , om hon inte har läst regeringens budget fastän hon är skolpolitisk talesman för Socialdemokraterna. Jag kan tala om några delar av budgeten som kommer. Det kommer en läsa-räkna-skriva-satsning på närmare 900 miljoner. Satsningen på en modern lärlingsutbildning är 65 miljoner , på akademisk rektorsutbildning 50 miljoner 2008 och på speciallärarutbildning 15 miljoner. Vi satsar på åtgärdsprogram mot mobbning, på funktionshindrade elever och på fler lärare det är en massa saker som ligger 2008, 2009 och 2010. Det är delar av det som alliansregeringen gör för att stärka och få fler elever att lyckas i svensk skola. 93 (): Den svenska skolan är viktig. Den uppfattningen förenar oss alla här inne i kammaren och troligtvis en stor del av svenska folket utanför också. En bra skola är en förutsättning för att nå dit vi vill, till ett konkurrenskraftigt med en väl fungerande välfärd. Många elever lämnar skolan utan att ha fått de förutsättningar de behöver för att kunna skapa sig en bra framtid. Så många som lämnade utan att ha godkänt i alla ämnen. Så många som hade inte behörighet till gymnasiet. Åtskilliga börjar sitt vuxenliv i arbetslöshet och i hopplöshet. Och vi ska komma ihåg att det är den socialdemokratiska regeringen som bär ansvaret för det. Ni hade tolv långa år på er. Ni hade tid och möjlighet att göra allt det ni ville göra. Ni hade resurser att vända utvecklingen, och ni hade dessutom makten över verklighetsbeskrivningen. Men följden blev att vi har en skola i kris. Det är ni tre oppositionspartier som bär ansvaret för situationen, men det har vi aldrig hört er erkänna. Det är med er som med de tre välkända aporna: Ni ser inte, ni hör inte och ni säger ingenting. Varför svek ni eleverna när ni hade makten? Men som tur är valde svenska folket bort er och tillsatte alliansregeringen, som ger den svenska skolan en välbehövlig nystart. Vi ser först och främst fyra stora utmaningar framför oss: allt sämre resultat i , ett läraryrke vars status sjunker, ordningsproblem på en hel del skolor och stora avhopp från gymnasieskolan. För detta har vi en reformagenda som är lång och omfattande. Det är läsa-skriva-räkna-satsning, betyg, kunskapskontroller och lärarlyft. Det är en ny gymnasieskola och förändringar i förskolan. En del kommuner går före och inför reformer. Titta på till exempel! Där är Socialdemokraterna överens med oss moderater om att prov och betyg leder till att eleverna lär sig mer. Ja, det är till och med så att det är Socialdemokraterna som började satsningen. I har elevernas resultat stigit på ett remarkabelt sätt sedan de började med läskontroller och matteprov. Diskussionerna på lärarrummen har förändrats. Planeringen av undervisningen är betydligt mer inriktad på resultat . Även politikerna har ändrat sig i . kräver de redovisning av vad skolorna gör för att nå kunskapsmålen. var resultatuppföljningen enbart inriktad på ekonomi. För att se vilka alternativ som finns för väljarna har jag gått igenom era reservationer. Men precis som nämnde finns det bara två stycken trepartireservationer. En handlar om genuspedagoger i skolan och en om möjligheten att ompröva betyg. Man kan säga mycket om dessa båda frågor, men en sak kan vi nog vara överens om: De utgör inte lösningen på problem. Ni säger att ni vill regera tillsammans om ni vinner valet , men då behövs det nog fler överenskommelser än dessa två. Vad är det egentligen som ni är överens om? Är ni överens om hur ni ska höja kunskapsnivån? Är ni överens om betyg? Är ni överens om friskolor? Frågan är om ni egentligen är överens om någonting mer än att vara emot det vi gör. När jag sedan fortsätter granska Socialdemokraternas reservationer framkommer en bild av ett parti som fortsätter i gamla hjulspår. Det finns inga nya lösningar och inga visioner eller konkreta förslag för att höja kvaliteten i . I reservation 22 handlar det om avknoppningen av Tibble gymnasium i . Socialdemokraterna säger i sin reservation att Kommuner och Landsting i sin utredning av hur avknoppningar av verksamhet bör gå till underkänner avknoppningen i . Det är inte sant. Målet har varit i länsrätten, och vann där. I reservation 28 vill Socialdemokraterna att ska få befogenhet att stänga en friskola som har allvarliga brister. Det är bra! Det vill vi också. Men vi skulle även vilja stänga de kommunala skolor som har sådana allvarliga brister. För oss moderater är det ointressant vem som driver skolan så länge eleverna får den utbildning de har rätt till, och om inte så sker måste åtgärder vidtas. Som exempel kan nämnas , där Socialdemokraterna styr. Där har haft inspektion, och i rapporten kan man läsa att det är katastrof i . Det är allvarliga brister i styrningen och ledningen, oacceptabelt låga resultat, viktig kompetens saknas och elevernas undervisningstid har gått förlorad. Men skolorna får fortsätta som förut eftersom inte har några sanktionsmöjligheter mot de kommunala skolorna. Jag läser ur reservationen: Detta är ett tydligt exempel på att lagstiftningen inte tar hänsyn till elevernas rätt till kunskap och en bra utbildning utan tar skolhuvudmannens parti. Detta är ett citat från Socialdemokraternas reservation, men det passar minst lika bra in på de kommunala skolorna i som på de friskolor som åsyftas. Jag tycker att behöver en lex , en rätt att ingripa även mot kommuner när de missköter sina skolor. Vår regering bedriver en skolpolitik för ökad rättvisa, en skola där alla elever ska komma till sin rätt, oavsett bakgrund. har den kravlösa flumskolan inte hjälpt utan i stället stjälpt alla de elever som inte får hjälp av sina föräldrar hemma vid köksbordet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. 94 () replik: Det är ganska löjeväckande när ägnar så mycket tid åt att hon gått igenom ett gäng motioner som skrevs under allmänna motionstiden som handlar om en mängd olika saker, där ambitionen inte har varit att vi allihopa har suttit och skrivit gemensamma motioner. har tidigare sett och kommer säkert att se framöver också, när propositionen läggs fram, att vi kommer att tala oss samman. Om hon har gått igenom motionerna så himla noga har hon också kunnat se att vi på många punkter ligger ganska nära varandra, men det finns ingen anledning till att , när det gäller behandling av allmänna motioner, göra ännu mer gemensamma reservationer. Det är ganska löjligt att dra in det i debatten, faktiskt. Det jag däremot vill ta upp är den fråga som ordföranden för Moderatkvinnorna hade uppe och som jag också tog upp i mitt anförande om att man ska tillåta pepparsprej för självförsvar. Varför är det okej att använda pepparsprej men inte okej att stärka unga tjejers självförtroende så att de ska kunna övervinna den vardagsrädsla som alltför många känner? Vad är bättre med att utrusta kvinnor och tjejer med vapen i stället för att stärka deras självförtroende så att de med både kropp och röst ska kunna ta plats? 95 () replik: Om mitt anförande är löjeväckande och löjligt får gärna tycka det, men jag undanber mig sådana recensioner här. Däremot välkomnar jag sakinnehållet i anförandet och en diskussion om det. skulle vi prata om Moderatkvinnorna. Jag är inte med i den organisationen, har aldrig varit det, men jag får väl svara för dem ändå så gott jag kan, alltså även om jag inte varit med i den diskussionen. Det är jätteviktigt att stärka unga flickors självförtroende. Det har jag gjort i alla de positioner jag haft i samhället som mamma, lärare, scoutledare och politiker men det är inte nödvändigt att det sker på det sätt som vill, det vill säga på skoltid. Det kan ske på många andra sätt, inte minst och genom föräldrars engagemang. Jag skulle vilja fråga om likvärdigheten i skolan. Hon säger i sitt anförande att likvärdigheten kommit på skam. Det är väl ingen som tror att det är alliansregeringens skolpolitik som slagit igenom, utan det är naturligtvis den nuvarande oppositionens som slagit igenom. Gymnasiet i är i kris, och det kan man inte säga är alliansregeringens fel. Låt mig ta upp det som sades om en lukrativ bransch. Om det är en lukrativ bransch att bedriva gymnasier i undrar jag hur det kommer sig att de kommunala gymnasieskolorna är i kris. Det skulle jag vilja ha en förklaring till. Låt mig också säga något om att friskolor inte får gå med vinst. Statens eget utbildningsbolag gick ni var i majoritet med 150 miljoner i vinst. Det var den högsta vinsten i någon friskola. Har någon kommentar till det? 96 () replik: Jag skulle gärna vilja att förtydligade på vilket sätt hon tycker att man ska stärka unga kvinnor. Det förslag vi lägger fram handlar om att bryta de könsrollsmönster som, tyvärr, ofta konserveras i skolan. Därför menar jag att skolan har ett viktigt uppdrag. Dessutom vet vi från läromedelsgranskningar att kvinnor och män i läromedlen beskrivs på ett mycket stereotypt sätt. Jag har lite svårt att förstå argumentet att detta inte skulle vara viktigt för skolan att ta upp. På vilket sätt löser det någonting att man utrustar flickor med vapen som pepparsprej? Som jag sade tidigare kan det tvärtom bli oerhört farligt när effekten uteblir eller när det till och med kan användas mot en själv. Det är så typiskt denna regering att man hänvisar till att vi hade makten bla, bla, bla. Om vi tittar på den reform som möjliggjorde etableringen av fristående skolor ser vi att den genomfördes under er regeringstid . Likaså infördes skolpengen under er regeringstid. Det är två saker som jag menar skapat orättvisa i skolan. Vi vet nämligen att alla elever inte kostar lika mycket. Alla elever har olika behov. Däremot har vi inte en behovsstyrd skola när det gäller resurser, vilket är ett problem . Vad gäller de fristående skolorna är förhållandena mycket ojämlika. I det här fallet handlar det om att fristående skolor, som jag sade tidigare, kan avvisa till exempel barn med funktionshinder på grund av att man inte kan lägga pengar på de behov som dessa barn har. 97 () replik: Ja, det var vi som under regeringen införde de fristående skolorna, och det är jag stolt över. Vi är också stolta över systemet med skolpeng, som ju varje kommun själv sköter. Elever kostar olika mycket. Jag tror inte att det finns någon kommun som ger lika mycket till varje elev. Det finns alltid något system som skjuter till pengar för de elever som behöver det. Åtminstone är det så i alla de kommuner jag besökt och pratat med. Vi ska inte heller glömma det kommunala självstyret. Det är viktigt, och mitt parti värnar det starkt. När vi, som vänstern gärna gör, pratar om fritidshemmen och de stora grupperna vill jag säga att det står varje kommun fritt att tillsätta hur många ledare, fritidspersonal och lärare de vill. Om man tittar på kommunernas ekonomiska resultat ser man att det fanns jättemycket pengar över som de kunnat använda till vad de ville, bland annat till fritidshemmen. 98 () replik: Det är intressant att använder som exempel. Det är ett jättebra exempel på hur man kan samarbeta. Jag är dock inte alldeles övertygad om att det är till fördel att nämna det med tanke på hur man agerar i . I har man lyft upp skolverksamheten från att den var på botten. Man insåg att det var viktigt att göra det tillsammans, och i har velat samarbeta. Man är överens om att det är viktigt med tidig uppföljning, att på olika sätt följa upp eleverna. Däremot är man inte överens om att man också måste fördela resurser därefter, att det måste till mer resurser för att det som man kommer fram till verkligen ska få effekt. är ett jättebra exempel på hur även i borde hantera situationen bland annat när det gäller betygen. När kommer inbjudan? Vi socialdemokrater och har tillsammans med och sträckt ut handen för att få till stånd en blocköverskridande överenskommelse så att det blir lugn och ro ute på skolorna. Det behövs arbetsro på skolorna och ordning och reda i skolpolitiken. Men svaret dröjer. Man vill inte ha någon blocköverskridande överenskommelse. I stället vill man använda betygsfrågan i valrörelsen. Så oerhört oansvarigt! Man går ut och lovar stora satsningar på skolan. I vårpropositionen anslås som tas från ett annat konto till att satsa på läsa, skriva och räkna. Är det de satsningarna utlovade i valrörelsen? Det kanske är viktigare att sänka skatten än att satsa på skolan. 99 () replik: Sänkt skatt står inte i motsatsställning till högre kvalitet i utbildningen. Så är det, och så har det alltid varit. I annat fall skulle väl alla höjda skatter under Socialdemokraternas tid ha lett till en utmärkt kvalitet i skolan, och det har vi tyvärr inte sett. Det är oväsentligt om det som händer i är till min fördel eller inte. Det bryr jag mig inte ett dugg om. Det som sker är till elevernas fördel. I det miljonprogramområde som det handlar om i har man höjt förväntningarna på eleverna, man har tidigare kunskapskontroller och därmed höjer man också resultatet. Det är inte svårt att samarbeta när man vill samma sak. Det har jag gjort med socialdemokrater. När man har helt olika uppfattningar i en fråga är det dock lite svårare. pratar varje gång om mobiltelefoner och kepsar; lägg märke till att det numera bara är som pratar om det. Vi andra lämnade det bakom oss . Likaledes pratar hon alltid om Plymouthbröderna. Vi gjorde en snabb överslagsräkning och kom fram till att Plymouthbrödernas barn omfattar fem hundradels promille av grundskoleeleverna. Där finns alltså många andra att prata om, vill jag säga. När det gäller pengarna i vårpropositionen är det så att vår finansminister och hela regeringen nu försöker göra vårpropositionen till vad som var meningen från början. Det är inte fråga om 150 miljoner till läsa-skriva-räkna-satsningen, utan det är fråga om 900 miljoner, per elev och läsår. Det är ganska mycket pengar. 100 () replik: Det är mycket som har lämnats bakom. Diskussionen om mobiltelefoner och kepsar kan vara en sak, men också satsningarna på skolan. De försvann när man väl kom i regeringsställning. Så besviken man är ute på skolorna! På förskolor går lärartätheten ned. I många kommuner minskar också lärartätheten och resultaten försämras, till exempel i vår största kommun, . Vad har att säga om detta? Angående diskussionen om Plymouthbröder och avknoppningar är det intressant att säger det hon säger. Skolministern har sagt att han vill göra något åt det här med konfessionella friskolor, som Plymouthbröderna. Han tycker att det var fel med de avknoppningar som skedde i . Men har en annan åsikt. Det är intressant. Det är moderater i och som stoppar upp det viktiga arbetet att se till att få en skyddslagstiftning mot moderata kommunala företrädare som slumpar bort skolor mot lärares och elevers vilja och dessutom tycker att det är helt okej att sekter startar skolor som förespråkar mannens överordning över kvinnan och är mot datorer och där man inte får lov att äta tillsammans med andra barn i matsalen om man inte tillhör sekten. Men återigen till resurserna, för det är det viktigaste. När vi satt vid regeringsmakten satsade vi på 15 000 fler lärare. Det satsade vi pengar på. Det var ett sätt att komma ur den kris som 90-talet innebar. Vi gjorde också speciellt riktade satsningar på förskolan för att få ned barngruppernas storlek. lyckades vi verkligen. ökar det igen. Vad har att säga om detta? Jag tror inte att de som röstade på er hade förväntat sig denna utveckling. 101 () replik: Socialdemokraterna protesterar vilt när det gäller Tibble och kallar det något nytt och förfärligt. Men avknoppning är ingenting nytt. Socialdemokraterna har genomfört många sådana i kommuner och landsting. I finns det en kommun som heter . Där finns en liten byskola som kommunledningen ville lägga ned. Föräldrarna protesterade och ville göra den till friskola. De fick tillåtelse. Bra, sade kommunen och hjälpte till. Kommunen skänkte bort skolan och inventarierna och gav dessutom 1 ½ miljon extra i bidrag för att skolan skulle klara sig. Detta hände efter Tibble. Jag vet ingen annan kommun som har skänkt bort en skola. Vilken färg tror ni att det var på partiledningen? Det är synd att inte har någon tid kvar, för då kunde hon ha fått gissa. Men den var inte som min. Den var som min kofta, det vill säga röd, inte blå. 102 () replik: Jag begärde ordet när i sitt anförande tog upp frågan om sanktionsmöjligheter. Hon nämnde frågan om sanktionsmöjligheter mot kommunala skolor.