prot · GV0991 · 2008-04-08 00:00:00 — Om det sedan blir i Gamla eller någon annanstans är inte det viktiga, men jag tycker att det vore välkommet om vi kunde göra något bra även med denna ståtliga byggnad. Med det vill jag tacka kulturministern för att hon har svarat på min fråga och deltagit i denna debatt. Jag vill önska henne lycka till framöver, inte minst med arbetet i denna för mig och många andra så viktiga fråga. 120 Kulturminister (): Jag har läst den här rapporten väldigt ingående och till skillnad från en del andra som har varit aktiva i debatten glatt mig åt att det är ett omsorgsfullt och omfattande arbete. Jag ser fram emot att följa det vidare. Vi har många elever som besöker . Jag tror nästan att samtliga skolelever under sin skoltid får besöka och riksdag. Men det hindrar inte att man kanske skulle kunna koppla ihop det med ett besök på som kan beskriva krigets fasor och ett besök på Forum för levande historia och andra institutioner som också håller demokratin levande även om vi inte talar om det för skolorna. Det är ju så att om vi inte kan vår historia har vi heller ingen framtid. Det finns ingen begränsning i vare sig tid eller rum för Forum för levande historias uppdrag. Det kan tyvärr vidgas till att omfatta mycket, mycket mer. nämnde och slaveriet. Det får bli en senare fråga om Forum ska få ett vidgat uppdrag. För dagen är jag glad över att kommunismens brott mot mänskligheten också är synliga och att vi förhoppningsvis får möjlighet att högtidlighålla hundraårsdag 2012. Därmed tackar jag för den här diskussionen, och jag är övertygad om att vi inte har sett slutet på denna verksamhet . Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2007/08:522 om ryska exporttullar 121 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att tydliggöra för statsledning att exporttullar på träprodukter måste betraktas som ett oblygt och etiskt förkastligt sätt att skydda den egna industrin och ytterst exportera arbetslöshet till och . Jag vill inledningsvis understryka att jag delar interpellantens oro över de effekter som de ryska exporttullarna kan få för svensk skogsindustri, särskilt för den världsledande massaindustrin. Som också anger har regeringen därför inte heller förhållit sig passiv till det ryska agerandet. Jag har själv sedan jag tillträdde varit starkt engagerad i denna fråga och haft flera samtal med kommissionär om den. Kommissionen, som förhandlar för räkning med , har full förståelse för intressen. Dessa kontakter har löpande koordinerats med , vars handels- och utvecklingsminister jag också haft nära kontakt med. Efter den senaste utvecklingen i förhandlingarna skrev jag även ett brev till min ryska motsvarighet . Regeringen har vid ett stort antal tillfällen tydliggjort den svenska inställningen för senast i samband med kabinettssekreterarens möte med vice utrikesminister . har såväl statsministern som , och tagit upp saken med ryska regeringsföreträdare. Den svenska inställningen borde alltså vara välbekant för den , och vi kommer självfallet att fortsätta ta upp saken i våra officiella kontakter med . Nämnas bör att vi fick beskedet att tullarnas införande skulle skjutas upp till 2011. Detta löfte infriades inte, något som vi förstås reagerade starkt på. Den svenska och finska skogsindustrin har kunnat förlita sig på leveranser av virke från . Men hotar alltså dessa leveranser att upphöra till skogsnäringen som ju är en av våra mest framgångsrika basnäringar och på vissa områden världsledande. Det är helt naturligt för att vilja höja förädlingsgraden i exporten. Vad vi från svensk sida inte håller med om är metoden man valt. Tullhöjningar är inte förenliga med frihandelstänkande och ger dessutom uttryck för den oförutsägbarhet och instabilitet som vi ännu kan se i . Den svenska skogsindustrin har vuxit sig stark genom att utsättas för hård konkurrens på en öppen marknad, och jag är övertygad om att en sådan politik skulle gynna även . Tack vare den starka ryska tillväxten och svenska företags starka ställning i tillhör år de tio största direktinvesterarna. Den starka ryska tillväxten gynnar därmed även handelshinder och besvärligt investeringsklimat till trots. Många av de hinder som företagen möter på den ryska marknaden blir dock lättare att handskas med om blir medlem i WTO. Därför är jag övertygad om att ett ryskt WTO-inträde kommer att ha starkt positiva effekter inte bara för utan även för alla länder som har ekonomiskt utbyte med däribland . Jag vet att svenska företag delar denna uppfattning. Eftersom de ryska exporttullarna på virke strider mot EU:s överenskommelse med om villkoren för ett ryskt inträde i WTO är det inom ramen för WTO-förhandlingarna som denna fråga måste lösas. Det är också som kan låsa fast lösningen och ge den tillförlitlighet och stadga på . I nära samråd med regeringen driver dessa förhandlingar för och andra medlemsstaters räkning. utgör virkestullarna den största kvarvarande frågan i dessa förhandlingar. EU är angeläget om att avsluta förhandlingarna snart. Men först måste vi komma överens om virkestullarna. Det är en fråga där och är de största intressenterna. Då de svenska och finska skogsindustrierna är tätt sammanflätade är det en självklarhet att samordna vårt agerande med . Tillsammans väger vi också tyngre gentemot och i . genomfördes ytterligare en höjning av tullarna, vilket förstås är en besvikelse. Ansträngningarna att komma till en överenskommelse med fortsätter dock. 122 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Det är långt, innehållsrikt och utförligt och, som jag kan se det, alldeles korrekt. Jag vill ställa en annan fråga än jag de jag har ställt tidigare. Var slutar detta? Det är det som är det intressanta. Vi har här en mycket speciell situation. Tullar brukar länder införa för att förhindra import. I det här fallet förhåller det sig på det rakt motsatta sättet. Ett land i vår närhet inför exporttullar. Man lägger skatt på varor som andra länder, i första hand och , vill köpa av ryska skogsägare. Det är en mycket egendomlig situation. Vi kan också se att den ryska statsledningen i flera omgångar har höjt denna exporttull från till och sedan till och till per kubikmeter, och den kommer att höjas till per kubikmeter. Det är en betydande exporttull om den skulle höjas till . Därför vill jag ställa frågan till kammarens ärade ledamöter: Hur kommer detta att sluta? Det är ingen oväsentlig fråga. I är det 72 000 personer som direkt sysselsätts av eller inom skogsindustrin. Det är ännu fler i . Vi har en nettoexport på en bra bit . Det är fråga om mycket stora värden och kapitalinsatser och mycket stort svenskt kunnande som står på spel. Jag kan räkna upp orter som är enormt beroende av detta: , , , , , , , och många andra. Till och med i finns det orter som är beroende av detta. Vilka åtgärder vi måste vidta kan man alltid diskutera. Men ingen regering kan åse att ett annat land i den goda strävan från deras sida att förädla värdet av sin egen skog, som statsrådet säger, i praktiken försöker exportera arbetslöshet. För det är, herr talman, vad det ytterst är fråga om, nämligen att exportera arbetslöshet till den svenska skogsindustrin. Det är svenska och finländska arbetare som ska göras arbetslösa genom de ryska exporttullarna. Jag vill fortsätta fråga statsrådet hur hon tror att detta kommer att sluta om förhandlingarna mellan och WTO kommer att stranda på denna fråga. Jag tror att det är många företagsledare, tjänstemän och arbetare i vårt land som vill ha en utsaga om hur detta kommer att sluta. Det är naturligtvis inte helt beroende av import från , absolut inte, men det är en icke oväsentlig del av import som vi använder. Är det någon fråga som är viktig under denna dag är det denna fråga. Hur kommer detta att sluta? 123 Statsrådet (): Det är en mycket svår fråga som ställer till mig om hur detta kommer att sluta. Det vet ingen . Vad vi vet och vad vi ser är att väldigt mycket vill skydda sin egen skogsindustri och därmed också höjer sina tullar. Den höjning som vi har sett från till är en höjning som de svenska och finska skogsindustrierna kan tänkas att fortsatt leva med. Men om det höjs till från blir situationen ohållbar. Då blir det ett mycket allvarligt läge, precis som säger, inte minst för den eftersom vår största prioritering handlar om att driva arbetslinjen och att skapa möjligheter till fler arbeten. Detta är något som kommer att gå tvärtemot det. Visserligen finns det diskussioner om att köpa virke på annat håll än från , men det skulle fördyra mycket för både svensk och finsk skogsindustri. Jag ser fortfarande positivt på fortsatta goda förhandlingar med . Senast jag talade med väcktes ändå små förhoppningar om att återigen har satt sig vid förhandlingsbordet och börjat diskutera detta. Man inser även där att situationen är ohållbar; den kommer inte att kunna fortsätta på detta sätt. Men jag tror också att det ganska mycket handlar om hur det ser ut inrikespolitiskt i . Den minister som är min motsvarighet ser vårt problem, det är jag övertygad om, och pläderar för fortsatta förhandlingar för att kunna ha olika förhandlingsmandat för att sänka tullarna. Men jag tror att den hårdare linjen befinner sig ett steg högre upp, så att säga, och där värnar man helt enkelt inrikespolitik i stort. Vi ser också rent generellt en utveckling som går i helt fel riktning vad gäller . Vi ser inte en tydligare utveckling mot demokrati. Vi ser inte en tydligare utveckling mot mer transparens och mindre korruption. Vi ser något som är precis tvärtom. I mer generella termer, inte bara för skogsindustrin utan för svenska företagare som över huvud taget är aktiva i , är även det en allvarlig situation. Jag försöker fortfarande att tänka positivt. Jag samarbetar med min finländska kollega, och jag stöttar och pushar kommissionen i frågan för att också fortsatt ha ett starkt förhandlingsmandat. 124 (): Den har skött dessa förhandlingar på ett bra sätt. Det är klokt att man samarbetar med , som är större importör av ryskt virke än är. Fyra femtedelar av den finländska importen kommer från det näraliggande . Det är fråga om mycket stora värden också för . Det är klokt. När ett land vill gå med i WTO och självt bryter så uppenbart på ett område genom att införa exporttullar, kan man förvänta sig att resten av världssamfundet de länder som inte redan är med i WTO inte kommer att vara totalt passiva. Har statsrådet diskuterat en sådan extrem åtgärd jag medger gärna detta för frihandlare som att vidta motåtgärder i fråga om andra strategiska varor inom WTO för att klargöra allvaret i situationen? Som sökande till WTO kan man inte införa exporttullar på det sättet som är på väg att göra. För är situationen svårare det måste man ha klart för sig men den är likväl allvarlig för oss. är världens tredje största exportör av papper, likaså av sågade trävaror. är den fjärde största exportören av pappersmassa i världen. Jag nämner dessa saker, herr talman, för att understryka allvaret i att det är fråga om många svenska arbetsplatser som ytterst kan komma att hotas av den politik som har slagit in på. Jag delar också statsrådets uppfattning om att man kan förmoda att det finns inrikespolitiska argument bakom det som sker på andra områden. Jag fick i min hand en artikel som var publicerad . Där framgår att skärper regler för utländskt ägande. Det gällde utländska investeringar i strategiska näringssektorer, som man väntar sig ska träda i kraft . Det handlar om industrisektorer som mineral- och bränsleutvinning. Också detta, herr talman, ligger i samma riktning, nämligen att man försöker skydda utvecklingen av den egna industrin genom att exportera arbetslöshet till andra länder. Jag har med tydlighet framfört att detta är någonting som vi i har all anledning att reagera skarpt mot. Vi behöver ha jobben kvar i om jag får nämna andra orter , , och . 125 Statsrådet (): Det har inte diskuterats förhandlingar angående andra strategiska varor inom WTO. Jag ska i stället berätta om ytterligare en komplikation som har uppstått . Det handlar inte om kommissionens agerande för svensk och finsk räkning gentemot i förhandlingar utan det handlar om ökad protektionism inom EU. Flera länder har uttalat sig till kommissionen om varför de fokuserar så starkt på den här frågan för två länder, det vill säga och , och varför de inte ser att det finns flera andra frågor där också bedriver en felaktig politik. Det gäller framför allt höjning av tullar på metallskrot, som flera andra europeiska länder är beroende av. Därmed vill man inte ge fullt mandat till kommissionär att enbart fokusera på virkestullar. börjar det också röra sig inom EU. Det finns flera andra frågor som man också borde fokusera sig på. Man kan inte enbart tycka att det är virkestullsfrågan som är viktig att lösa inför en vidare WTO-förhandling. Det finns mycket annat som ska ligga i paketet. Förutom att vi ska oroa oss för ska vi också oroa oss för andra EU-länders agerande. De kommer dessutom in i ett sent skede då denna fråga över huvud taget inte har nämnts tidigare, trots att detta har pågått . Det vet både och jag. Det är oroväckande precis som säger att man skärper regler för utländskt ägande i . Jag tog upp i mitt tidigare inlägg hur vi ser att går i helt fel riktning . Där måste vara mer aktivt för att ska gå i rätt riktning, att utvecklas till en modern, framgångsrik och demokratisk stat . Det ligger i allas vårt intresse, inte minst säkerhetspolitiskt. är faktiskt en av våra närmaste grannar. Den rätta vägen att gå här handlar om ökade kontakter och ökad export till . ökade vi vår export , vilket också vittnar om det goda rykte och svenska varor har i . Det är den vägen vi måste vandra för att vara med och påverka . Vi måste inom EU hålla en enad position gentemot , baserad på engagemang och samarbete med där så är möjligt. När man är riktigt goda partner lyssnar man tydligare på kritik. Man lyssnar också bättre på klara och tydliga budskap, inte minst när det gäller att respektera mänskliga rättigheter, om agerar på ett oacceptabelt sätt, till exempel gentemot grannländer. 126 (): Jag hade möjligtvis tänkt mig att gå upp och tacka statsrådet för svaret i detta inlägg, men när hon nu kommer med nya oroande uppgifter om utvecklingen på flera områden och i det stora hela vill jag ta tillfället i akt att till kammaren säga följande. är det jag i Grünewaldsalen i i hörde säga, när han blev partiordförande i mitt lilla parti, att få saker skulle gagna freden så mycket i vår del av världen som om blev demokratiskt. Jag skulle vilja anknyta till detta. Statsrådet diskuterade utvecklingen i det nuvarande . Få saker skulle gagna , och många andra stater, framför allt det ryska folket, så mycket som om kunde implementera mer av det vi kallar marknadsekonomi och frihandel. De har varit den hävstång som har lyft vårt land från fattigdom. Jag är övertygad om att ökad handel på lika villkor, i stället för att vidta protektionistiska åtgärder, som har varit , och sätt, kan lyfta ett folk till välstånd. Jag tror att det är alldeles fel väg. Jag tror att frihandel, svenska investeringar och andra länders investeringar är vägen för att lyfta upp stora delar av den ryska befolkningen till det välstånd som vi här i skulle må väldigt bra av att detta land också hade. 127 Statsrådet (): Tack, , för en bra diskussion! Jag vill avsluta med att säga att ser fram emot förhandlingarna om ett nytt rättsligt ramverk mellan och . Det ramverket ska då basera sig på gemensamma värden såsom demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, öppen marknadsekonomi och rättsstatens principer. När väl också har blivit medlem i WTO kan man inleda förhandlingar med om upprättande av ett frihandelsområde, någonting som vi naturligtvis ser väldigt positivt på. Jag kommer att fortsätta att arbeta aktivt med den här frågan. Det som jag berättade i mitt tidigare inlägg, om hur en del andra EU-länder nu agerar, är också ett tydligt tecken på att vi liberala medlemsstater inom EU måste agera mycket tydligare tillsammans. Protektionisterna talar med en enad stark röst, har god kontakt med varandra och vet precis vilka vägar man ska gå för att försöka förhindra ökad frihandel. Vi behöver bli mycket starkare. Jag kommer att vara väldigt aktiv i den här frågan tillsammans med för att få samman en grupp av EU:s mer liberala medlemsländer, för att vi ska kunna ha en starkare röst i den här frågan och kunna agera mer enat inom EU i frihandelsfrågan. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2007/08:527 om minskad marknadsföring och färre investeringar 128 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att följa upp konsekvenserna för svensk konkurrenskraft av de genomförda nedskärningarna av investeringsfrämjandet samt om jag avser att verka för att investerings- och exportfrämjandets anslag återställs till nivå. För att vi i vårt land ska bibehålla ett effektivt och konkurrenskraftigt investeringsfrämjande är förutsättningen att vi fokuserar på de sektorer där är attraktivt. Jämförelser med fem andra länders investerings- och exportfrämjande pekar på att (Invest in ) och presterar bra i internationellt perspektiv; man har genomtänkt struktur, noggrann styrning och resultatuppföljning. och bidrar i hög grad till att och svenskt näringsliv kan möta globaliseringens möjligheter. Vidare har både och identifierat ett antal sektorer där har särskilda styrkor. Regeringen gav 2007 en oberoende konsult i uppdrag att se över de statligt finansierade export- och investeringsfrämjande åtgärderna. Rapporten lämnades till regeringen . Utredarna menade att de export- och investeringsfrämjande åtgärderna i stor utsträckning bedrivs på ett professionellt sätt och motsvarar de behov som marknaden har. Vidare konstaterades att tillfälliga satsningar som i viss mån är styrda av politiska beslut och inte av marknadens behov kan göra det svårt att planera långsiktigt, vilket i sin tur kan leda till att verksamheten blir lidande. En given slutsats är därför att stabil finansiering är viktig för planeringen. En ny generaldirektör tar över . Som myndighet hanterar bland annat förfrågningar och ger stöd i etableringsprocessen till framför allt mindre och medelstora företag och innehar genom sina informationstjänster och rådgivning till företag en framträdande plats för att öka utländska investerares kunskap om . Min ambition är givetvis att exportfrämjandet och ges goda och långsiktiga förutsättningar att bidra till att framför allt små och medelstora företag kan stärkas i sin internationalisering. Som ett exempel på stöd i exportfrämjandet kan nämnas nya kontor i i som jag invigde . I budgetpropositionen tillförs därför exportfrämjandet . Detta innebär att exportfrämjandet kommer att bibehållas på samma nivå som 2007. Detta ger främjandet avseende export och investeringar möjlighet till en långsiktig planering av sina resurser. Jag vill också ta tillfället i akt att påpeka att när regeringen tillträdde var den beräknade nivån för exportfrämjandet endast . Detta motsvarar mer än en halvering jämfört med . Anledningen till denna neddragning är lämpligen en fråga till interpellantens partikollega . Regeringen vidtog genast åtgärder för att minska effekten av en sådan drastisk nedskärning genom att tillföra anslaget . I samband med vårpropositionen har regeringen tillfört anslaget även . Dessutom har avsatts för att klara statens del av deltagande i världsutställningen i , en världsutställning som kommer att stärka svenskt näringslivs möjligheter i . Det samlade näringslivsfrämjandet som berör export, import, investeringar och turism behöver vidareutvecklas. Detta kräver ökad samverkan mellan ett antal politikområden, till exempel miljöpolitik, näringspolitik och biståndspolitik tillsammans med handelspolitik. Det svenska näringslivet ska dra nytta av utrikesförvaltningens globala nätverk och kompetens, där arbetet sker i nära samverkan med aktörer som , Invest in () och övriga främjandeorganisationer. 129 (): Tack för svaret, ministern! Det är ett mycket intressant svar i en väldigt viktig fråga för i en alltmer globaliserad värld och där konkurrensen hårdnar. Men det är några saker jag inte blir riktigt klok på i svaret från ministern. Det vi kan vara överens om är vilken betydelse främjandeinsatser har i ett globalt perspektiv och att det är viktigt att finns med på marknader runt om i vår värld. Men det som jag blev lite konfunderad över och tänkte börja med är att ministern hänvisar till x miljoner på x ställen i svaret. Det görs också en hänvisning till en före detta minister. Jag trodde inte, herr talman, att det här i kammaren var före detta ministrar som ska stå till svars när interpellanter ställer frågor till regeringen, utan jag trodde att det var regeringen. När det gäller de här miljonsummorna kan man få en bild av att regeringen satsar ganska rejält på investeringsfrämjandet. Jag tänker just nu främst på . Sanningen är väl snarare att , Invest in , har fått besparingar på . Det har betytt att man har fått göra neddragningar på personalsidan med av medarbetarna. I någonting som är så pass viktigt, vilket handelsministern och jag nog kan vara överens om, som främjandeverksamhet i en global värld känns det lite märkligt att ministern försöker få svaret till att man gör satsningar. Jag kan tydliggöra detta. hade , Invest in , 96 miljoner till sitt förfogande. har de 78 miljoner. För mig är det mindre pengar. Det betyder att man har fått en neddragning. På det sättet blir det kanske lite svårare att nå marknaderna och jobba. Just vad det gäller att få investerare till vår svenska marknad handlar det också för och dess uppdrag om att få utländska investerare att vilja göra investeringar i . Det betyder oerhört mycket, inte minst för den industri som finns i och som behöver komma ut på en global marknad. Då blir det lite märkligt när någonting som är så betydelsefullt får mindre pengar. Det vore bra om ministern kunde återkomma och förklara det här lite närmare, med tanke på betydelsen av . Eftersom man har fått minskade anslag hos får man faktiskt lämna över det till marknaden för att koncentrera sig på marknader som ligger lite längre bort. Rent strategiskt för del i en alltmer globaliserad värld undrar jag: Är det den rätta vägen att gå, att vi från svensk sida bara ska koncentrera oss på marknader som , , och ? Det är det som de facto gäller . Det vore bra om ministern kunde återkomma och säga om detta är rätt eller inte. 130 Statsrådet (): Jag kan börja med att säga att vi, när budgeten beslutades, inte befann oss i regeringsställning. Det var därför jag kommenterade detta. Jag tycker vidare att den satsar rejält på investeringsfrämjande, precis som vi också har gjort. Det är en väldigt viktig fråga. Jag håller med om det. Men vi ser också när vi gör internationella jämförelser att står sig väldigt väl jämfört med andra länder. Det finns bland annat en jämförelse med , , , och . Där ser vi att vårt export- och investeringsfrämjande står sig alldeles utmärkt. De här mätningarna indikerar också hög kundnöjdhet och god måluppfyllelse när det gäller aktiviteter som främjar ökade investeringar till . Självklart kan man på ett sätt också säga att man skulle kunna ha oändliga resurser till ett större investeringsfrämjande och ett större exportfrämjande för svensk del. tycker andra länder att det här är någonting som i stället kan hanteras av marknaderna själva. Jag tror snarare att det är en kombination där utgör en väldigt viktig del för att hjälpa till att marknadsföra och för att hjälpa till att presentera en god Sverigebild, för att attrahera utländska investerare. Men det är en del i hur vi marknadsför . En annan väldigt viktig del handlar om hur det ser ut på våra ambassader ute i världen. Var finns representerat? Hur ser det ut när vi representerar ute i världen? Har vi med oss företagsdelegationer? Vilken tydlig Sverigebild är det vi representerar? Det finns väldigt många olika sätt att marknadsföra sig på.