prot · GV0985 · 2008-03-28 00:00:00 — Jag tror att det är oerhört betydelsefullt att , skolorna och även andra på olika sätt försöker få ungdomar att inte bara läsa en sådan här annons om korv med bröd som om det vore vilken grej som helst utan faktiskt fundera över vad lån och krediter egentligen innebär och vad det får för konsekvenser i det långa loppet om man skuldsätter sig för mycket. Det var därför det kom med i det här svaret. 18 (): Tack för det, ministern! Men det är ju så att korv med bröd lockar många ungdomar. Som tonårsmormor kan jag faktiskt säga att man märker att det finns en kultur för att handla, och det ska gå fort och snabbt. Det är det som är det primära med de här krediterna, att de är snabba. Men det är precis som ministern också säger, marknaden springer före och vi efter med lagstiftning. fanns det sex företag som erbjöd de här produkterna. uppskattade att det fanns 2025. Gör man en vanlig sökning på nätet får man hur många träffar som helst. Det senaste, som jag har sett i alla fall det finns säkert ännu nyare, jag är kanske inte så up-to-date är Loanland, som är helt oreglerat. Populära artister eller programledare går in och gör reklam för att man ska kunna auktionera ut lån. Om jag vill låna pengar ska det matchas med någon som vill låna ut till mig. Det finns ingen som helst reglering som gör att vi kan sätta åt en sådan sak. Där tycker jag väl ändå att vi ska säga: Så ska det inte låta! Men den översyn som ministern talar om tycker jag tar . Och EG-direktivet vi pratar om handlar ju fortfarande om krediter som har ett golv på . Sms-lånen är ofta under det beloppet. är , och sms-lånen ligger under det. Vi måste faktiskt se efter hur vi ska kunna reglera marknaden i på det här området. har kommit med förslag till hur man lätt skulle kunna göra för att få bort de undantag som råder i några av konsumentkreditlagens paragrafer; 5 a, 6 och 9 såg jag att man tar upp. Då handlar det om att man ska ha skriftliga avtal, som alltså tar lite än de , en kvart eller vad det kan ta för att få ett sms-lån, att man ska göra en ordentlig kreditprövning för alla lån och sätta regler för marknadsföringen. Det måste väl ändå ministern medge skulle kunna göras i oavsett om vi får en EU-reglering på lån som överstiger eller inte. Det här är någonting som både och faktiskt har pekat på skulle gå lätt och snabbt att åtgärda. Men det verkar som om viljan inte finns hos den här regeringen, kanske av rädsla för de aktörer som spelar på den här banan. Jag vet inte. Men jag undrar: Varför vill inte ministern göra de saker som våra statliga myndigheter har föreslagit skulle kunna göras ganska enkelt och på så sätt komma till rätta med en del av det här? Sedan menar jag naturligtvis att vi måste fortsätta med information och annat, men det känns som om det är mycket snack och lite verkstad helt enkelt. 19 (m): Först vill jag gärna säga att det arbetssätt som vi har valt såvitt vi har bedömt är det snabbaste sättet vi kan arbeta på, att arbeta med en promemoria och att arbeta parallellt. Vi tar också till oss de synpunkter som kommer från myndigheterna. Det är riktigt att bland annat har lagt fram en del konkreta förslag. Men det är också så att krav på kreditprövning av olika slag för små krediter innebär att kostnaderna för att ta sådana lån kommer att öka för konsumenten. När vi pratar aktörer ska vi ha klart för oss att det inte är bara de som ger krediter som är aktörer utan det finns en del andra. Det finns också många som på goda grunder anser sig ha glädje av att nyttja den typen av lån. Det måste vi också ha med i det hela, även om vi ser bekymret med ungdomar. Vi ser ett behov av att mer synliggöra de konsekvenser ett lån innebär och att ha en seriösare prövning. Det är balansen däremellan som är otroligt viktig för oss. Vi har inte lagt fram några detaljerade förslag. Vi arbetar, som jag försökte beskriva, mer med frågorna utifrån det som sker på EU-nivå och utifrån de förslag som har kommit in. Jag tror dock att vi kan hamna på lite olika ståndpunkter i slutändan. tar upp Loanland och det ena med det femte, och det är ett jättebekymmer att verkligheten springer fortare än politikerna. Ja, det är så. Alliansen har inte ambitionen att reglera allt här i världen i alla detaljer. Där skiljer vi oss från Vänstern på olika sätt. Just nu gäller det de problem vi ser med ungas skuldsättning och de problem som kommer sig av en bristande hantering av den typen av snabblån. Där finns en del att göra. Vi kanske inte kommer att gå så långt som skulle vilja i alla detaljer. Det gör vi inte av hänsyn till dem som tjänar pengar på att ge de snabba lånen utan därför att vi ser att de är något som efterfrågas inte bara av ungdomar. Det var precis detta som konstaterade 2002/03 när man talade om de mindre krediterna som hade dykt upp och som det fanns ett ökat behov av att se över. Man såg att det fanns legitima skäl för en del av de lån som har uppstått. Jag tror att då hade rätt, och det finns ingen anledning att tro att världen har ändrat sig . Vi måste försöka balansera de olika förändringarna i marknaden utifrån att vi ska skydda dem som inte har vett eller förstånd att hantera de möjligheter som de nya produkterna erbjuder. 20 (): Det var under den socialdemokratiska regeringen som vi inte reglerade de små lånen när frågan var uppe förra gången. Det är faktiskt fel att påstå att vi ska reglera allt i minsta detalj. Om vi däremot ser ett problem tycker vi att det är politikernas sak att faktiskt göra något åt det. har haft en nordisk satsning på sms-lån. Det här är inte ett problem bara i , utan det här börjar bli ett problem i hela . har konsumentombudsmännen från , , , och träffats i i . De har diskuterat bland annat denna fråga. De har pratat om den aggressiva marknadsföringen, till exempel att ett lån ska jämföras på samma sätt som man jämför en korv med bröd. , överåklagare på riksåklagarens utvecklingscentrum, uttalade när KO stämde sms-lånebolagen att om staten inte vill att sms-lånen ska fortsätta att utvecklas som får man införa regler i stället för att efterlysa en straffrättslig process i det juridiska gränslandet. Därför är det viktigt att vi nu får en reglering, att vi får regler som faktiskt också täcker in de små lånen, så att konsumenterna kan känna sig trygga för att de får en ordentlig information, att ungdomar inte lockas att överskuldsätta sig och att de får korrekt information om vad lånen verkligen kostar och vad lånen innebär i reala räntor. I den nya domen framgår det att man ska få veta detta, men man får gå in på många baksidor för att hitta detta på nätet. Jag hoppas att ministern fortsätter att arbeta i än snabbare takt. 21 (m): Ja, vi kommer självklart att få regler, men det är viktigt att det blir rätt sorts regler. Det går snabbt på marknaden det är väl alldeles uppenbart. Jag förstår att konsumentministrar och andra ministrar behöver diskutera detta både fram- och baklänges. Det är på det här området som på en rad andra områden; ny teknik och inte minst Internet gör att allt går snabbt. Vi är inte riktigt vana vid att hantera det. är det viktigt att inte bara se problem utan att också se möjligheterna. studentkår ger lån till studenter i form av minikrediter. Blir reglerna fel skulle studentkårens möjligheter att ge det stödet till medlemmarna inte fungera. Det är ett typiskt exempel på en god sak där man använder ett nytt sätt att arbeta på där kanske ingen bank hade ställt upp på att hjälpa dessa studenter. De har sällan särskilt mycket säkerhet att erbjuda. Det är viktigt att tänka två gånger så att man inte binder ris åt egen rygg. Vi måste försöka täppa till de problem som finns utan att för den skull krångla till det eller öka kostnaderna. Ett alldeles för omfattande kreditprövningsinstrument regler för de små krediterna skulle innebära att man skulle få betala mycket i förhållande till vad lånet ger. Då är det i princip helt värdelöst i varje fall inte konsumentvänligt. Det är det här vi behöver balansera. Vi arbetar snabbt. Vi försöker göra det så skyndsamt som möjligt. Jag tror inte att vi kommer att lösa problemen för tid och evinnerlighet. Här händer mycket . Om EU inte blir klart någorlunda snabbt kommer vi att jobba vidare, men förhoppningsvis kan vi med stöd av den europeiska regleringen se till att vi får en del saker gjorda som gör att vi kan minska problemet med ungas skuldsättning framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2007/08:492 om hatbrott mot HBT-personer 22 (m): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att minska antalet hatbrott, vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra kunskapen inom rättsväsendet om hatbrott och vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra utbildningen för poliser, domare och åklagare vad gäller hatbrott. Hatbrotten är prioriterade både av regeringen och inom polisorganisationen. För att polisen ska kunna bekämpa hatbrott måste den ha goda kunskaper om dem. Av den anledningen fick och regleringsbrev i uppdrag att säkerställa att hatbrottsmotiv identifieras och utreds vid utredningar om brott där det kan finnas ett sådant motiv. Uppdraget har redovisats i samband med årsredovisningarna . Av redovisningen framgår bland annat att och har bedrivit ett aktivt arbete med att vidareutbilda personalen i hanteringen av hatbrott. Alla som går grundutbildning för åklagare får utbildning. Flera polismyndigheter har också genomfört utbildningsinsatser för personalen. Vidare samverkar polisen med berörda aktörer som till exempel RFSL och skolan. ser också över förutsättningarna för att ta fram en webbaserad interaktiv utbildning i hatbrott. Tanken är att alla anställda ska erbjudas möjlighet att gå utbildningen. Inom ramen för Rättsväsendets Informationsförsörjning (RIF), där bland annat , och ingår, pågår ett utvecklingsarbete som syftar till att förenkla informationsutbytet inom rättsväsendet. Genom det förenklade informationsutbytet kommer även information om hatbrottsmotiv enklare att spridas genom hela rättskedjan. Det har tidigare gjorts upprepade påståenden om att den långa kursen i hatbrott har försvunnit som egen kurs vid grundutbildningen på . Jag har också talat om att det inte är sant. Den så kallade hatbrottskursen ingår fortfarande i grundutbildningen. Det korrekta namnet på kursen är Brottsförebyggande arbete, rasism och diskriminering. 23 (): Det finns anledning att i vissa ämnen återkomma med jämna mellanrum. Ett sådant ämne är hatbrott. Även om man har lagt om systemet för att mäta hatbrott vet vi att det har varit problem med att dessa brott inte har synts. Vi vet att de har utretts dåligt. Inte minst när det har kommit till rättegång har man inte bevakat detta. Det finns undantag. polisdistrikt har varit duktiga på detta. Det finns också exempel från bland annat där man har tagit itu med detta. Det som är allvarligt är att även om statsrådet nu påstår att man inte har avskaffat hatbrottsutbildningen vid har ändå den omorganisation som har varit och som har inneburit att man har stoppat in en annan del medfört att den blandats upp med fler bitar. Det har inneburit att man också har minskat betoningen på hatbrott till förmån för annat, till exempel diskrimineringsbrott. Därför känner man inte längre att man har samma stöd. Det är inte längre samma prioritering av hatbrott som . Det är också gott och väl att man tänker att det ska finnas en redovisning. Vad är det då som ska framgå av redovisningen? Vad är det som kvantifieras? Jag är helt övertygad om att om man får ett uppdrag kommer man också att säga att man har utfört det, men värdet av det kan vi se först när vi vet vad som kvantifieras. På vilket sätt har man arbetat med hatbrotten? På vilket sätt har man utvecklat det? Detta tycker jag är oklart i det här sammanhanget. Visst är det bra med utvecklingsarbete, men fortfarande ökar antalet hatbrott. De konkreta åtgärderna från regeringens sida inskränker sig till ganska få saker. Man ska göra en redovisning, och man anser att det prioriteras. Men på vilket sätt gör man det, och hur ska man kunna arbeta med hatbrotten ? Det skulle jag vilja veta. 24 (m): Tänk, jag hade trott att jag skulle få beröm av för att vi har gett uppdrag till polis och åklagare och faktiskt fått en redovisning. Nej, skämt åsido. Det är möjligt att förändringar inom ställer till en del bekymmer, men det viktiga är att denna del i polisutbildningen finns kvar. Så är det, och det har jag påpekat . Skälet till att vi har gett uppdrag åt polismyndigheter och åklagare är att de flesta poliser redan finns därute. Det är ju viktigt att någonting görs. Det är som säger: I har man gjort en hel del och varit duktiga. Jag kan glädja med att stockholmarna inte är ensamma på banan längre. är det rätt många andra som arbetar med detta också. Låt mig nämna några exempel som jag har skrivit upp. I arbetar man med de här frågorna och har haft utbildning för all personal. Man har ytterligare utbildning för enhetscheferna. har gett kompletterande utbildning, framför allt när det gäller initiala utredningsåtgärder för att jobba med inriktning mot hatbrott. Man har tagit fram en handbok. arbetar med frågorna. Förundersökningsledare och all personal som arbetar med anmälningsupptagning har fått fördjupning och kunskap på det här området. Jag kan fortsätta uppräkningen. Det är på detta sätt det redovisas när vi frågar vad man har gjort. Det är klart att alla inser att det borde göras mycket mer, men jag tycker ändå att man ser att det finns ett intresse och ett engagemang för att försöka öka kunskaperna där ute. Det är otroligt viktigt att människor som har blivit utsatta för hatbrott eller där det finns misstanke om det möts av människor som vet hur man ska arbeta med detta och som ser vikten av det på ett seriöst vis. Där tycker jag att vi har kommit några steg framåt. Det tycker jag är bra. När det gäller statistiken finns det en del förändringar som man kan ställa frågor om. Det handlar väl inte bara om att det finns en ökning utan också om att man har ändrat en del rubriceringar. Det finns förklaringar till att vi har fått dessa förändringar. Det finns en skillnad i siffrorna mellan 2003, 2004 och framåt. Vi tror att det beror på förändringar av redovisningssättet. Man har bland annat infört sökord så att fler anmälningar än tidigare av brott med hatmotiv kan hittas. Det kan vara ett skäl till ökningen, men vi är inte helt säkra. Detta gör också att medvetenheten om dessa frågor är otroligt viktig. Jag tror att om myndigheterna fortsätter att arbeta som de nu gör med utbildningar och så vidare kommer antalet hatbrott att öka ytterligare, för i takt med att polisen blir duktigare på att bemöta människor som kommer och berättar om sådant och i takt med att man ser problemen kommer vi också att notera fler av dem. kanske vi till och med kan se det som positivt att det blir en ökning i statistiken. Det är desto viktigare att vi ser till att få bra utredningskompetens och att vi kan leda de här ärendena i hamn. Det måste ju vara den långsiktiga ambitionen. 25 (): Låt mig stanna upp vid detta med statistiken. Jag reagerade naturligtvis också kraftigt när man kunde se en ökning med 50, . Alla kloka inser att det inte har varit en så kraftig ökning på bara , utan det har att göra med att man har ändrat i statistiken. Men jag tror ändå att vi i det här sammanhanget kan anta att det har varit en ökning och att det blir vanligare och vanligare. HBT-personer blir mer och mer öppna, inte bara i storstäderna utan också på fler och fler håll i landet. Detta lockar naturligtvis fram kriminella gäng som kan vara intresserade av att skada HBT-personer. I det här sammanhanget kan man se både positivt och negativt, och det tror jag att vi är överens om. Naturligtvis är det viktigt att det finns bra exempel på att man har börjat arbeta med de här frågorna. Jag kan ge beröm om det är till den nya regeringen eller till den gamla kan diskuteras för ett fall i som var ett bra exempel på hur man ska arbeta med hatbrott. Där hade man haft främlingsfientliga gäng som hade gått fram ganska hårt. Där anmälde man hatbrott, och det höll. Det är på det sättet man ska arbeta med sådant här. Men det är kvantifieringen av hur många fall där man använder begreppet hatbrott och hur man tar fram det ur polisutredningarna som är det viktiga. Jag kan inte se något av detta i redovisningen. Ansatsen kan måhända vara bra, men hatbrotten fortsätter trots allt att utvecklas och bli fler. Kanske ska vi, som justitieministern säger, se det som positivt att fler vågar anmäla. När det gäller just hatbrott är det ju egentligen inte ett hatbrott utan en misshandel som man anmäler. Sedan är det personalen, det vill säga polis och åklagare, som ska bedöma om det är ett hatbrott eller inte. Därför blir det en lite annorlunda debatt än den som ledde till att vi fick högre kompetens om till exempel våldtäkter för . Då ökade antalet våldtäktsanmälningar, men då anmälde man verkligen våldtäkter. Här är det fråga om ren misshandel eller andra typer av grova våldsbrott. Där kan jag inte se av statsrådets redovisning om det har ökat eller minskat eller på vilket sätt det går att se en utveckling av att man faktiskt använder sig av möjligheten som man fick för . Där ser jag inte vad som har hänt. Jag ser inte heller vad som har hänt när det gäller om man har gjort någon utvärdering av utbildningen på . Ger den samma kunskaper och samma möjligheter att få utbildning i de här frågorna? Det gäller också rättsväsendet i övrigt. Har man startat med utbildning där? Jag delar även där statsrådets uppfattning. Det handlar inte bara om dem som går på utan naturligtvis också om alla poliser som finns där ute , alla åklagare som finns i verksamheten och alla domare som finns i verksamheten . Det är den största gruppen som behöver ha utbildning och kunskap om detta. Har man sett till att de har fått utbildning? Jag tycker inte att det framgår klart. 26 (m): Jag kan inte svara på om vi har gjort någon utvärdering av förändringarna på . Det kommer snart ett förslag om en ny polisutbildning och då finns det anledning att diskutera polisutbildning i vid mening så vi kanske får återkomma till det. En viktig sak som möjligen skulle ha nämnts i svaret är att vi jobbar mycket för att systematisera upptäckten av hatbrott vid anmälningar. Ungefär hälften av alla anmälningar görs vid polisens kontaktcenter. Bland anmälningarna finns det naturligtvis hatbrott, och det gäller att upptäcka det. Därför har man vid RPS arbetat för att ta fram en utbildningsplan för att se till att man säkrar att personalen vid PKC utbildas i hatbrotts- och motivbildsproblematiken. En arbetsgrupp med , som är kammaråklagare och en kriminalkommissarie har arbetat med hur det ska se ut. I polisens anmälningsrutiner uppdaterar man det IT-system som man använder när man tar emot samtalen och då kommer det att införas en funktion där anmälningsupptagaren, alltså den som svarar i telefon, måste svara ja eller nej på frågan om det aktuella ärendet är ett misstänkt hatbrott eller inte. På så sätt får man en uppmärksamhet hos dem som tar emot anmälningar genom att de alltid frågar sig om det kan vara den typen av brott. Det tror jag kan göra att vi hanterar frågorna bättre än . Vi tror att det är verkningsfullt att utbilda personal och se till att vi har rutiner som gör att man påminns om att det ska göras en sådan bedömning. Jag tycker att vi har kommit en bit på väg. Det här är ett resultat av de riktlinjer som polisen har fått. Det är en viktig förbättring som kommer under innevarande år. 27 (): Man får väl säga att allt som är förbättringar är bra. Man kan också säga att vi får avvakta och se vad som händer med det som regeringen har infört. Det är ju alldeles utmärkt att det finns ett stöd i IT-systemet när man hanterar anmälningar. Jag tycker också att det är viktigt att vi på något bra sätt även kan bedöma hur vi får ned antalet sådana här brott. Jag tycker att det saknas idéer om hur vi ska arbeta med det . Jag tror att allt tillsammans kanske är ett bra sätt. Men vi måste ha klara och raka ambitioner för på vilket sätt man ska minska antalet hatbrott så att vi ser i statistiken att det blir färre hatbrott. Det är fortfarande ett problem i samhället. 28 (m): Den långsiktiga ambitionen är ju att hatbrott inte ska förekomma. Vi vill väl inte ha ett samhälle där den typen av övergrepp sker. Det är väl den enda rimliga ambitionen. Jag är nog rätt klar över att när man i IT-systemet för anmälningsupptagning av brott får en automatik i att ställa sig frågan om det kan vara ett misstänkt hatbrott och när man börjar utbilda mer personal, vilket rätt många myndigheter gör, kommer vi till en början att se en ökning. Förändringar i arbetsmetodik kan ju vara ett skäl, men det som tog upp tidigare, nämligen om det sker en faktisk ökning är något som tål att fundera på. Det är ett väldigt tufft klimat där ute. Det sker en polarisering i många grupper som gör att vi får konfrontationer som är allvarliga. Det finns inga enkla svar på frågan. Det är något som vi måste arbeta med politiskt på olika sätt. När det gäller statistiken påstår jag nog ändå att förbättrade rutiner och en större medvetenhet om att agera mot den här typen av övergrepp på människor kommer att leda till att vi synliggör en del av de dolda övergrepp som sker och en del av de motiv som inte kommer till rättsväsendets kännedom. Det får vi nog ha en viss beredskap för. Jag tror att det i grunden är bra. Jag tycker att det är viktigt att synliggöra problem så att man vet vad man jobbar med. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:451 om med anledning av bordellhärvan 29 (m): har frågat mig om jag avser att tillsätta en för att undersöka om det förekom felaktigt agerande från myndighets- och regeringspersoner i samband med den så kallade bordellhärvan. Jag har besvarat en interpellation av i detta ämne. Jag förklarade då bland annat att jag känner starkt med de kvinnor som utnyttjades i den så kallade bordellhärvan , och att jag ville avvakta Justitiekanslerns beslut i ärendet innan ett ställningstagande i frågan om ytterligare åtgärder kan krävas från regeringens sida. Justitiekanslern meddelade sitt beslut . Han har gjort bedömningen att staten inte bör betala ut skadestånd i detta fall. Justitiekanslern anser visserligen att ett skadeståndsgrundande fel sannolikt har begåtts, men att det inte finns tillräckliga skäl för staten att avstå från att göra en preskriptionsinvändning i målet. När det gäller tillsättande av särskilda granskningskommissioner anser jag att man allmänt sett måste vara återhållsam med att tillsätta sådana utredningar. Tillsättandet av kommissioner på olika områden kan skapa alltför höga, och ibland orimliga, förväntningar hos både de inblandade och allmänheten. En förutsättning för att en kommission ska tillsättas är därför att det finns omständigheter som tydligt talar för att en kommission har rimliga möjligheter att skapa klarhet kring det som ska granskas. När det gäller den så kallade bordellhärvan har både ombudsmän och Justitiekanslern tidigare granskat hur ärendet handlagts i vissa avseenden. Justitiekanslern har i det nu aktuella ärendet gjort en ny grundlig utredning. Justitiekanslern konstaterar i sitt beslut att utredningen inte funnit något stöd för att det förekom otillbörliga påtryckningar mot åklagarna och än mindre att dessa lät sig påverkas av sådana påtryckningar. Avslutningsvis gör Justitiekanslern bedömningen att det nu sannolikt inte går att skapa full klarhet kring allt, eller ens det mesta, av det som från ett allmänt perspektiv kunde vara av intresse att veta. Jag avser mot den bakgrunden inte att tillsätta en särskild . 30 (): Jag vill tacka justitieministern för svaret. I fråga om bordellhärvan är det numera många som säger att man tror på de kvinnor som när de var unga utnyttjades av svenska politiker och makthavare.