prot · GW0935 · 2008-11-25 00:00:00 — Det är inte heller så att andra i nätverken som har byggts upp tror på det. Det är där själva problemet ligger. När det gäller den förra regeringen hade man förtroende att de drev frågan, glödde för frågan och stod för frågan. upplever man ett vakuum. Man upplever en skillnad i attityd. Statsrådet kan stå här och prata om att det här är skolans totala uppdrag jag håller med dig om det men problemet är att man måste se till att få i gång processen i en djupare mening. Då tar inte ministern sitt ledarskapsansvar på den punkten på allvar. Hur många anföranden om hållbar utveckling i skolan har du hållit? Det skulle vara intressant att få veta. Om du skulle hålla ett sådant anförande skulle det vara en intressant signal till . Om du skulle hålla två sådana skulle det vara ännu mer intressant, och om du skulle hålla tre kanske man skulle uppfatta att du driver frågan. Då skulle vi komma i läget att det sker något inte bara underifrån utan att det också skulle finnas ett stöd i toppen. Är du beredd att gå i spetsen för den här viktiga framtidsfrågan eller inte? Det är en fråga du ska ta ställning till. Jag noterade att du i svaret hänvisade till Lärarlyftet. Det är bra att du hänvisar till Lärarlyftet. Men när Lärarlyftet planerades 2007 fanns inte arbetet med hållbar utveckling över huvud taget med i kriterierna. De som jobbar med de här frågorna ute i den praktiska skolverksamheten riktade till och med en fråga till varför det var så. Av svaret att döma var intrycket att man antingen inte kände till det här arbetet eller djupet i det eller inte var intresserad. Jag är ändå glad att jag nu kan notera att det finns med i ministerns svar till mig. Jag tänker följa upp det och se vad det blev av ambitionerna och utfästelserna. I , som ministern ofta hänvisar till, har man tagit fram Strategi och verksamhetsplan för fostran och utbildning i hållbar utveckling. Det är en mycket gedigen produkt. Arbetet har letts av en generaldirektör i . Den är väldigt genomarbetad och ger en mycket tydlig signal till hela skolvärlden i . Jag tycker att det kan vara ett exempel att titta på. När vi hade den socialdemokratiska regeringen började man ett arbete med att titta på skollag och annat . Där började man också titta på hållbar utveckling: Hur ska det formuleras och utvecklas i skollagssammanhang? Är ministern beredd att när han kommer med sina förslag till skollag ta med perspektivet hållbar utveckling på ett radikalt, genomgripande och markerande sätt? En annan stor reform eller åtgärd som vi har diskuterat är gymnasieskolans förändring, och där ska ministern också komma med förslag. Kommer ministern i det sammanhanget att ta med hållbar utveckling som en ingrediens? Sedan påminner jag om att jag skulle vilja veta: Hur många anföranden i det här ämnet har ministern hållit sedan han kom till sin position? 42 Utbildningsminister (): Inom skolan hanteras frågorna om hållbar utveckling, i den mån vi talar om miljö- och klimatfrågor, i huvudsak inom det naturvetenskapliga ämnesblocket. slog sig för bröstet för allt vad Socialdemokraterna gjorde. Jag kan berätta att som Socialdemokraterna styrde sjönk elevernas resultat i naturvetenskapliga ämnen i . Det är inte så mycket att slå sig för bröstet för när det gäller naturvetenskap i svensk skola för Socialdemokraterna, kan jag berätta. Sedan säger att Socialdemokraterna började titta på en skollag som skulle lyfta fram detta. Ja, det var väl en omskrivning. Ni höll på , och det lades inte fram ett enda förslag. Ni blev inte överens. Det kom inga förslag om ny skollag. Man utredde och utredde, och man kunde inte bli överens med . ska ni tydligen bli överens med dem om en ny skolpolitik , och med också, förstår jag. Det ska bli intressant att se vad det leder till. Men ni lyckades inte förra gången. De naturvetenskapliga ämnena måste uppgraderas, och där är naturligtvis frågor om miljö och klimat centrala i sammanhanget. Mycket av de naturvetenskapliga ämnenas aktuella fokus handlar om dessa frågor. Vi kommer till exempel att införa nationella prov i de naturvetenskapliga ämnena redan det läsår som har börjat. Det funderade aldrig den förra regeringen på. Läroplaner och kursplaner kommer att skrivas om och bli tydligare. Också när det gäller frågor om klimat och hållbar utveckling kommer det att vara tydligare. Detta är de viktiga styrinstrumenten. Ett projekt som drivs av en tjänsteman på en myndighet med några hundra deltagare som säkert tycker att det är bra och som jag inte vill ringakta är inte det som förändrar svensk skola. Det är naturligtvis när vi på bredden skriver om läroplanen, inför nationella prov och graderar upp lärarutbildning och lärarfortbildning i de här ämnena som vi verkligen förändrar på bredden för barn och ungdomar i skolan. Det är det vi ägnar oss åt. 43 (): Kommer ministern i sitt förslag till skollag som är på gång att ta med frågan om hållbar utveckling på ett ordentligt och grundligt sätt? Kommer det här att finnas med när gymnasiereformen utformas? Det är två frågor som jag inte fick svar på. Sedan är det så här. När man miljöcertifierar på en skola, när man får utmärkelsen och när man får utmärkelsen och Skola för hållbar utveckling förutsätter det ett brett arbete på hela skolan med elever och lärare. Det här påverkar i stort sett i samtliga ämnen, så det är inte bara någon enskildhet för de naturvetenskapliga ämnena. Det förutsätter en helhetssyn på samhället och dess utveckling. De här projekten är till för att engagera på ett djupare sätt, inom förskola, grundskola och gymnasium. Ministern är fast bara i den ordinarie ämnesundervisningen och visar därmed hur man på ett lite stereotypt jobbar med de här frågorna. När man gör bedömningen om utmärkelsen och Skola för hållbar utveckling är det en helhetsbedömning, och då har man verkligen jobbat igenom det på hela skolan. Övergripande riktlinjer, lagstiftning och inriktningar är bra, men kan man stimulera det med ett underifrånarbete med ambassadörer och hela skolor som lyfter sig i ett sådant här jobb påverkar man också attityder och åstadkommer betydligt mer i praktiken än det som ministern pratar om. När jag lyssnar på ministern får jag faktiskt intrycket att ministern inte har besökt eller tagit del av den här typen av verksamhet i praktiken. Ministern rör sig på ett väldigt teoretiskt principiellt plan och skyddar sig bakom en sådan mur. Men ute i den praktiska verkligheten är det någonting annat som pågår. Jag skulle faktiskt fortfarande vilja veta: Hur många anföranden i det här ämnet har ministern hållit sedan han kom till som minister? Inser inte ministern symbolvärdet och styrkan i att kunna vara en som är med och går i fronten och i bräschen i de här frågorna? På de punkterna har ministern inte svarat mig. 44 Utbildningsminister (): Det är lustigt att inte själv inser det komiska i att han kräver att jag ska beordra fram ett underifrånperspektiv i frågan. Det är inte så att jag styr en myndighet och så uppstår det ett underifrånperspektiv. Det är inte det som är underifrånperspektivet. Jag inser att vi har fullständigt olika syn på hur skolväsendet ska ledas. Jag sitter inte som minister och pekar ut ett projekt och att det ska vara en handläggare på . Jag förstår att interpellanten styrde sin kommun på det sättet, men så fungerar det inte när man styr svenskt skolväsen. Vi styr genom läroplaner. Vi styr genom lärarutbildningar. Vi styr genom lärarfortbildningar. Sedan gör man en del tillfälliga projekt. Det gjorde den förra regeringen, och det gör också den nuvarande regeringen ibland för att lyfta fram en viss sak. Och så jobbar man ett tag med det i projekt. Men i grunden måste naturligtvis frågan om klimatförändringar och hållbar utveckling vara en del av skolans kärnverksamhet. Det är inte ett litet projekt på , utan det är en del i verksamheten i varje skola i , i undervisningen och i synnerhet i de naturvetenskapliga ämnena. Där satsar vi rätt så rejält, och väsentligt mycket mer framtidsinriktat än vad den förra regeringen gjorde. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2008/09:100 om Lärarlyftet 45 Utbildningsminister (): i har frågat mig när lärare som inte har kommun eller friskola som arbetsgivare kan komma i åtnjutande av de möjligheter som Lärarlyftet ger. Regeringen tog initiativ till en satsning på fortbildning av lärare, det så kallade Lärarlyftet, bland annat för att kommunerna inte har tagit sitt ansvar för att ge lärarna nödvändig kompetensutveckling. Lärarlyftets syfte är att ge lärare möjlighet att utvecklas i sin profession. Under studierna får lärarna möjlighet att bredda och fördjupa sina ämneskunskaper. Fortbildningen är inriktad mot ämnesteori och ämnesdidaktik, men också mot annan relevant fortbildning som främjar elevernas kunskaper. Målgruppen är behöriga lärare som har anställning hos en skolhuvudman. Lärarlyftet är en angelägen satsning, och det har kommit ett flertal förfrågningar och önskemål om att kunna delta i satsningen från andra lärargrupper än de som omfattas. pågår därför ett arbete med att se över målgrupperna för Lärarlyftet, till exempel när det gäller lärare som undervisar inom ramen för entreprenadförhållanden inom skolan. 46 i (s): Jag vill börja med att tacka utbildningsministern för svaret. Jag har ställt den här frågan på grund av att det finns en hel del lärare som gärna skulle vilja bredda sina kunskaper och fortbilda sig men som tyvärr inte får ta del av Lärarlyftet på grund av att regeringen har glömt bort en del av lärarkåren. Den här bortglömda gruppen är de lärare som utför utbildning på entreprenad. Det blir för mig och för dessa lärare ett väldigt orättvist system när man från utbildningsministerns sida prioriterar bort en del av en yrkeskår på det här sättet. skriver utbildningsministern i sitt svar till mig att det inom pågår ett arbete med att se över målgrupperna för Lärarlyftet, och det tycker jag är jättebra. Men det har utbildningsministern sagt tidigare, och det har inte hänt någonting. Därför skulle jag vilja att ministern här i kammaren , inte bara utifrån det svar som jag har fått på min interpellation utan lite mer tydligt, talar om hur det förslag som ska komma från kommer att se ut och också talar om när det kommer. Detta har trots allt varit i gång ett tag, och de lärare som bedriver utbildning på entreprenad är också intresserade av att fortbilda sig och väntar på svaret från utbildningsministern. Du har sagt till dem att detta kommer, att ni hade glömt dem men att ni kommer att rätta till detta. Därför skulle jag vilja att utbildningsministern här i kammaren talade om när detta kommer och hur det förslaget i så fall kommer att se ut. 47 Utbildningsminister (): Hade de svaren funnits hade jag gett dem i mitt interpellationssvar. Låt mig problematisera något om varför detta inte är så enkelt. Om en kommun handlar upp utbildning i stället för att bedriva den själv får man in anbud från entreprenörer, och det sker till en viss kostnad. Om staten i efterhand ger subvention till dem i form av att vi bjuder dem på Lärarlyftet eller liknande är det något som inte ingick i anbudsupphandlingen, och de konkurrenter som blev utslagna har inte haft möjlighet att tillgodogöra sig detta via anbudsupphandlingen. Det är alltså en rätt komplicerad juridisk materia. När det handlar om kommunala skolor eller om friskolor uppstår inte dessa juridiska problem. Därför är detta ingen enkel fråga, och det är därför som rätt många på nu grunnar på hur det hela ska gå till. Det går inte att lova att detta går att lösa, men som jag har skrivit och sagt i mitt interpellationssvar tittar vi på detta med positiv utgångspunkt. Vi vill åstadkomma detta. Men entreprenadupphandling bygger på att någon lämnar in ett anbud och åtar sig ett uppdrag mot en viss ekonomisk ersättning. Sedan jämförs olika anbud med varandra. Om vi då i efterhand pumpar in pengar i detta i form av Lärarlyftet, som inte var känt när anbuden lämnades in, är det inte självklart att det är i överensstämmelse med konkurrenslagstiftning och annat som gäller för entreprenadupphandlingar. Det är alltså en komplicerad juridisk materia, och det är därför ärendet dröjer. Jag kan inte lova att det kommer eller hur det kommer att se ut, men som jag säger jobbar vi med det. Min utgångspunkt är att vi ska försöka rätta till detta. Men det är inte givet att det går. 48 i (s): Det är kanske ett problem att lösa detta. Det vågar jag inte svara på. Men du har sagt till de här lärarna att ni kommer att lösa detta och att ni tycker att det är viktigt. I ditt svar säger du att arbete pågår på . Då hoppas jag att man ändå hittar en lösning . Någon sade till mig att de utbildningsföretag som driver vuxenutbildning till exempel på entreprenad har möjlighet att själva söka pengar för Lärarlyftet, alltså till fortbildning för sina lärare. Det har jag inte hört tidigare, men ministern kanske kan tala om för mig här om det stämmer att entreprenörerna har möjlighet att göra detta. De jobbar ju med vuxenutbildning och annan utbildning precis som andra utbildningsanordnare ute i kommunerna. Det är så det ser ut på många ställen. Då är det synd att man inte möjliggör för lärarna att utbilda sig på samma villkor som andra lärare som har andra huvudmän. Jag har en annan fråga som det skulle vara intressant att få ett svar på. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att vi har utbildade lärare ute på skolorna. Vi tycker också att man från statens sida eller gemensamt med kommunerna kunde ta ett större ansvar för att se till att alla de lärare som har anställning i skolan och som inte är behöriga får möjlighet att fortbilda sig och utbilda sig till lärare. Vad säger utbildningsministern om det förslaget? 49 Utbildningsminister (): Det är en helt annan fråga än den som ställdes i interpellationen. För lärare i kommunala skolor och friskolor är det en del i Lärarlyftet eller i en angränsande del att de som är obehöriga men ändå är anställda ska kunna utbilda sig till behöriga lärare. Man måste dock hålla tungan rätt i munnen här. Om man är och går in på en lärarutbildning söker man studielån för att utbilda sig i fyra . Om då den som redan har en anställning skulle få utbildningen betalad blir det mycket orättvist och ojämlikt. Ingen kommer att vilja gå lärarutbildningen på vanligt sätt om man får betalt för att gå den om man har en anställning. Därför får man akta sig när man konstruerar de här systemen, så att man inte suboptimerar. När det gäller entreprenadskolor finns ytterligare en aspekt på det. Det är just detta att man har lagt ett anbud. Jag ska säga att det är fullt tillåtet för vilken lärare som helst att söka tjänstledigt och söka en plats på ett universitet och fortbilda sig. Innebörden i Lärarlyftet är att staten går in och subventionerar en del av lönen för den här individen. Det är klart att entreprenadföretag tycker att det är mumma om staten går in och ersätter kostnader som inte förutsågs i entreprenadupphandlingen. Det är just det som är det krångliga. Om man ska inkludera entreprenadutbildningsföretag i bör det i så fall vara angivet från början i villkoren för upphandlingen. Som sagt tittar vi på detta. Min utgångspunkt är att jag vill lösa detta, men jag kan inte lägga fram något förslag om alla jurister säger att det inte går. 50 i (s): Jag hoppas att utbildningsministern ändå försöker hitta en lösning på den här frågan. Det är ju inte ovanligt att kommuner köper utbildning på entreprenad. Det är ett anbudsförfarande där man pressar priser och så vidare. I vissa kommuner är faktiskt ganska mycket av utbildningen utlagd på entreprenad, och man ger utbildning till kommunernas invånare. Då är det viktigt att de lärare som ska sköta den utbildningen också har möjlighet att fortbilda sig. Jag hoppas att man hittar en bra lösning på detta. Sedan tyckte jag att utbildningsministern sade att också de lärare som inte är behöriga har möjlighet att ta del av Lärarlyftet. Kanske hörde jag fel, jag vet inte. Men det står faktiskt i ditt skriftliga interpellationssvar att målgruppen är behöriga lärare som har anställning hos en skolhuvudman som har möjlighet att ta del av Lärarlyftet. I så fall stämmer inte det, om jag nu inte hörde fel. 51 Utbildningsminister (): Det är möjligt att interpellanten hörde mig säga så. Jag ska säga att det är många fortbildningssatsningar som pågår parallellt. kallas allt för Lärarlyftet, men i verkligheten är Lärarlyftet den del av lärarfortbildningssatsningen som vänder sig till behöriga lärare. Sedan finns det andra lärarfortbildningssatsningar som vänder sig till obehöriga lärare. Att de inte ingår i Lärarlyftet beror på att det är andra ekonomiska villkor. Staten går inte in och ger löneersättning till den som är obehörig. Om vi skulle göra det blir ju följden att det blir väldigt få som vill gå ordinarie lärarutbildning på lärarhögskolorna. Då vill ju alla först bli anställda som obehöriga och sedan gå utbildningen, för då får man ju betalt. Lärarlyftet i sig vänder sig alltså till behöriga lärare, men det finns andra utbildningsinsatser för att vidareutbilda dem som är obehöriga så att de blir behöriga. Strikt formellt ingår detta inte i Lärarlyftet. Det är en annan statlig insats för denna lärargrupp. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 12 § Svar på interpellation 2008/09:103 om kvalitetssäkring av betygen 52 Utbildningsminister (): har frågat mig om initiativ kommer att tas till att införa en möjlighet att överklaga betyg och på detta sätt kvalitetssäkra betygssystemet. Betygssättningen i ska vara rättvis och likvärdig. Det innebär att samma kunskap ska ge lika betyg, oavsett var i landet eleven bor. Regeringen har tagit flera initiativ för att kvalitetssäkra betygen. För det första har inrättats. Ett av myndighetens huvuduppdrag är kvalitetsgranskning, vilket bland annat kan innefatta granskning av betygssättningen. För det andra avser regeringen att överlämna en proposition med förslag som gäller mål- och uppföljningssystemet för och motsvarande skolformer. En bärande tanke är att målen i kursplanerna ska förtydligas utan att lärarnas pedagogiska frihet inskränks. Med tydligare mål och betygskriterier blir det lättare för lärarna att sätta rättvisa betyg. För det tredje har regeringen överlämnat en proposition om en ny betygsskala till . Fler steg i betygsskalan ökar lärarnas möjlighet att precisera bedömningen av elevernas kunskaper. Det ökar förutsättningarna för att eleverna ska uppfatta betygen som rättvisande. Frågan om det ska vara möjligt för eleverna att överklaga sina betyg bereds inom arbetet med en ny skollag. Jag avser att återkomma med närmare besked i samband med att ett förslag till en ny skollag skickas ut på remiss. 53 (): Jag vill börja med att tacka för svaret, som jag ändå tolkar som ett steg framåt och som lite mer positivt än de tongångar som vi har hört tidigare från i denna fråga. Rätten att överklaga betyg är någonting som jag och har debatterat tidigare, inte minst när vi gemensamt satt i då hade vi inte riktigt samma åsikt. Men det här är en väldigt viktig bit. Det som fick mig att ställa den här interpellationen var en undersökning av elevråd, , som tydligt visade hur elever upplevde att deras uppträdande påverkade deras betyg, alltså att betyget inte enbart grundade sig på deras kunskapsinhämtning och måluppfyllelse. Det är en väldigt allvarlig kvalitetsfråga. Jag menar att eleverna måste kunna lita på att betygen verkligen speglar deras kunskapsnivå, måluppfyllelsen och så vidare. Att kvaliteten är viktig i svensk skola kan jag och utbildningsministern vara helt överens om. Här är det då viktigt att vi ser till att vi ger eleverna en möjlighet det är och i och för sig också en möjlighet för lärarna att överklaga betyg. har vi en situation där en elev som upplever den betygssättning han får som orättvis har svårt att få något konkret svar. Han kan gå till rektorn och klaga, men då måste han ha väldigt mycket på fötterna. Här skulle det, helt klart, behövas en oberoende instans, inte minst för lärarna. Om en elev anklagar en lärare för felaktig betygssättning, vilket kan ske och vilket också kan vara helt osakligt och byggt på vad vet jag för tyckande, är det väldigt viktigt att läraren kan säga: Okej, om du tror att du har fått felaktigt betyg låt en oberoende instans pröva detta! Låt oss få en prövning som visar om det här stämmer eller inte! Vårt grannland , som vi i många fall annars tittar på som ett föredöme i skolfrågor, har denna rättighet. Jag tycker att det vore lämpligt att införa detta också i och att eleverna får den här möjligheten till prövning av oberoende aktörer av om deras betyg är korrekta eller inte. Lärarna ska också kunna hänvisa till detta och säga till eleven: oss pröva detta, om du tror att du har fått en orättvis betygssättning! Låt oss se om jag har gjort rätt eller inte! Det är en viktig bit. Detta betonades också i elevråds, , genomförda undersökning där, som jag nämnde förut, av eleverna uppfattade att deras uppträdande påverkade deras betyg. Så får det inte vara i . Därför frågar jag än en gång utbildningsministern: När får vi se ett förslag? Kan ministern kanske säga vartåt det lutar? Kommer vi att få denna rättighet i den kommande skollagen? 54 Utbildningsminister (): Jag är inte ett dugg förvånad över att en undersökning visar att eleverna tror att deras uppträdande i skolan påverkar betyget. Om man frågar lärare tror jag till och med att många av dem, även om de inser att de då gör fel, skulle erkänna, mellan skål och vägg, att så är fallet. Elevernas uppträdande och uppförande påverkar betyget. Jag tror att det är en mänsklig egenskap hos lärarna att något väga in det. Det är ett av skälen till att jag tycker att vi borde ha ett särskilt betyg i ordning och uppförande, så att ämneskunskapsbetyget skulle kunna avspegla enbart just ämneskunskaperna. Det finns en legitim, tycker jag, upplevelse hos lärarna att det bör markeras också hur eleven uppträder, och när det inte finns ett betyg i ordning och uppförande vägs detta in i ämneskunskapsbetyget, vilket inte är förenligt med de bestämmelser vi har. Det skulle då underlätta om vi hade ett särskilt betyg i ordning och uppförande. Det är en fråga. Jag tror i och för sig inte att detta skulle påverkas av en möjlighet att överklaga betyget. Jag har inget färdigt svar på den fråga som nu upprepar till mig. Mitt svar är att frågan bereds i . Regeringen kommer att ta ställning i förslaget till ny skollag, och ett sådant förslag till ny skollag kommer att redovisas . Hur det lutar i denna fråga vill jag inte för dagen gå in på. Vi kommer att redovisa det när förslaget läggs fram. Men jag kan ändå utveckla för- och nackdelar med en möjlighet att överklaga. Fördelen är uppenbar. Det skulle naturligtvis ge en känsla av ökad rättssäkerhet för den elev som känner sig felaktigt bedömd. Å andra sidan menar jag att även nackdelen är påtaglig och uppenbar. Hur ska någon annan lärare än den som har undervisat eleven kunna bedöma elevens förmåga i ämnet? Hur ska någon annan lärare som inte har undervisat eleven kunna göra det? Jag menar att det finns en betydande risk att den här utomstående aktören, som gör en bedömning av en elevs kunskaper, bara kommer att kunna gå på det som är arkiverat skriftligt material, det vill säga i allt väsentligt skriftliga prov. En lärare som undervisar en elev väger naturligtvis in proven och provresultaten i betygssättningen men kan också väga in så mycket annat. Man märker att en elev deltar i diskussionen på lektionen, och man märker på elevens inlägg i diskussionen i klassrummet att den här eleven har förstått ämnet, förstått sammanhangen, förstått det som man vill förmedla i undervisningen. En annan lärare som inte har varit med i undervisningen har naturligtvis inte den referensbakgrunden över huvud taget utan kan bara gå på de skriftliga proven.