prot · GW0951 · 2008-12-17 00:00:00 — Jag är lite fundersam varför ni just nu för in nya beräkningsunderlag. ertappades utbildningsministern med byxorna nere när han hade tittat på statistiskt material på ett ganska enögt sätt. Jag tror att det var en engångshändelse, men man kan fundera om det är ett strukturfel i att de blandar siffror fram och tillbaka och lägger in nya komponenter. Jag undrar: Varför har ni ändrat beräkningsunderlag? Varför har ni fört in nya komponenter? Är det för att dölja någonting när ni inte vill visa de riktiga siffrorna? 43 Statsrådet () replik: Detta är väl ganska transparent. Apropå det började med kan bli vad som helst beroende på vad man räknar av. Det är väl svårt att hävda att kommunerna inte är offentliga. De finansieras av skattemedel. Det är svårt att hävda att Europeiska unionen inte är offentlig. Den finansieras av skattemedel. Att vi skulle ha ändrat beräkning i förhållande till den socialdemokratiska regeringen bestrider jag. Det är en fördel att det då och då blir regimskiften. Statsråden kommer och går, men tjänstemännen består. Av tjänstemännen i har vi fått besked om hur den gamla regeringen gjorde sina beräkningar, och i förhållande till det är det ingen skillnad. Däremot är det riktigt som sade att skrev, dock inte statsråden som är med utan övriga ledamöter, att för att komma högt är det bättre att beräkna enprocentsmålet bara på själva statsanslaget. Det är klart att det då skulle krävas ännu mer. Med den satsning på fordonsforskning och utveckling som har skett överskrider vi enprocentsmålet på det sätt som Lissabonagendan anger. Det tycker jag att vi ska vara stolta över. Kanske viktigare än den här sifferexercisen är att själva sektorn upplever detta som ett lyft. Jag känner inte igen de siffror som skildrar . Min bedömning är att sektorn har upplevt år av pessimism. Den pessimismen har brutits och ersatts av framtidstro. Det är jag stolt över. 44 () replik: nämnde i sitt anförande att vi bara kan lösa en mängd problem om vi får mer kunskap. Det tycker jag är en positiv och bra inställning. Jag skulle vilja konfirmera att regeringens passivitet när det gäller klimatpolitiken inte beror på att man väntar på mer kunskap. Det finns tillräckligt med kunskap. Därmed inte sagt att det inte är viktigt att fortsätta att bygga upp vår kunskapsmassa när det gäller klimatet. Men det är viktigt att se vad vi har där. nämnde också en studiesocial reform. Jag hoppas att den ska grunda sig på Studiesociala kommitténs förslag. Jag undrar om tänkte tillföra några medel till det området eller om regeringen menar att det ska finansieras inom den ram som finns för området redan. Då kan det inte bli så väldigt mycket reformer. Slutligen skulle jag vilja fråga hur det ser ut med genusvetenskapen. I regeringens proposition finns inte detta med. I den tidigare propositionen som förhandlades fram tillsammans av Socialdemokraterna, och hade vi en särskild satsning på genusvetenskap som bidrar till att den svenska genusvetenskapen står sig väldigt väl internationellt. Den bidrar också till utvecklingen av kunskap, som är väldigt relevant i samhället. Jag skulle vilja veta varför regeringen inte har öronmärkt några pengar för detta i sin proposition. 45 Statsrådet () replik: Jag börjar bakifrån med att man måste läsa budgetpropositionen och forskningspropositionen tillsammans. Det har ni haft på er att göra. Jag har noterat att vi har fått lite kritik för den tekniken, men det är exakt den som har tillämpats tidigare. Ja, säger man från oppositionen, men det är ju mycket mer pengar . Och det slickar jag i mig som ett väldigt fint beröm. Om läser forskningspropositionen märker han att det framgår tydligt och klart att öronmärkningen av medel till genusforskning består, så där finns det ingen skillnad oss emellan. Jag håller naturligtvis med om att man aldrig på till exempel klimatområdet kan vänta på att något nytt genialt forskningsgenombrott ska komma och ta det som intäkt för handlingsförlamning. Man måste vara handlingskraftig och forska . Det är vi också helt överens om. Om jag ska göra en objektiv analys av läget i världen, av ambitioner och ambitioner, är min bedömning att det är svårt att lösa klimatfrågan utan ny kunskap. Men naturligtvis kan vi fatta beslut och ta steg i den riktningen med befintlig kunskap. Den studiesociala reformen kommer naturligtvis att grundas på det förslag som den studiesociala utredningen kommer med. Dock har vi fortfarande inte sett förslaget, i alla fall inte jag, och vi har fortfarande inte sett remissvaren på det. Därför kan jag inte ge några detaljerade besked. Men min utgångspunkt är att vi ska göra en studiesocial reform grundad på förslag från den studiesociala utredningen. 46 () replik: Det känns väldigt bra att höra att menar att öronmärkningen av medel till genusvetenskapen finns kvar. Ingen forskare på området har kunnat utläsa detta, så ni får kanske ta till er att det kan behövas en viss pedagogisk utveckling av hur man skriver för att forskare på området ska kunna få fram de uppgifterna. Men det viktigaste är ändå att öronmärkningen kvarstår. Det här är inte en klimatdebatt, så jag nöjer mig med det har sagt, med reservationen att vi i inte är nöjda med regeringens handlande på det här området. Jag går i stället vidare till frågan om den studiesociala reformen. Jag måste säga att det låter bra att menar att det ska grunda sig i denna. Problemet är att de direktiv som har utformat i princip säger att det inte får kosta någonting. Då undrar jag om menar att en studiesocial reform totalt sett inte får kosta någonting. Det är ju bara den typen av förslag som kommer från utredningen som inte kostar någonting. Därför vore det intressant att veta om ändå avser att lägga några pengar på det här området. 47 Statsrådet () replik: Det här är som sagt ingen klimatdebatt, men eftersom tar upp frågan vill jag passa på tillfället att så här inför jul påminna om att vi har väldigt mycket att glädja oss åt. Då syftar jag framför allt på det genombrott som skedde i . Det var ett historiskt beslut. Jag inser att för sitt existensberättigande inte riktigt kan säga det, men om ni ser det objektivt tror jag att de flesta av er delar bedömningen att man lyckades med det man hade föresatt sig. Därmed behåller sin klart ledande roll i världen för att åstadkomma ett bra beslut i . Även mötet i var faktiskt en framgång, inte minst för del genom att vår miljöminister var mycket aktiv och genomförde saker som förväntades av honom från andra länder. Så vi bör vara ärliga och säga att också på klimatområdet sker det faktiskt mycket viktiga saker. Jag kan naturligtvis inte föregripa budgetarbetet inför budgeten 2010. har samma direktiv som alla andra utredningar, nämligen att de förslag man lägger fram i princip ska vara finansierade. Sedan kommer naturligtvis regeringen att göra en samhällsekonomisk och finanspolitisk bedömning av huruvida det finns något reformutrymme och huruvida det bör tillföras det här området. Men på den punkten kan jag tyvärr inte ge något besked . 48 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Tack, ministern, för ett positivt anförande! Det gläder mig att ministern stöder våra satsningar när det gäller olika frågor om forskning och framför allt att vi är överens om att det fortfarande brister när det gäller genusvetenskap. är världens mest jämställda land, men det finns fortfarande brister. Det görs inte satsningar eller omprioriteringar på vissa områden. Ni har satsat 30 miljoner extra på genusvetenskap. Det tycker vi är viktigt och roligt att höra. I budgetpropositionen finns inte genus med, utan frågan reduceras till jämställdhet, mäns våld mot kvinnor, etnicitet och klass. Jag tycker att det är ett politiskt ställningstagande som tydligt framgår i propositionen att det inte finns med något alls om genusvetenskap. Vad tycker ministern om detta? 49 Statsrådet () replik: Det här är som sagt ett väldigt viktigt område. Min uppfattning är att det framgår av forskningspropositionen att via kommer genusforskningen även i fortsättningen att få ett öronmärkt stöd, och de genusforskare som jag har talat med är medvetna om att det är på det sättet. är budgettekniken lite komplicerad. Vi har ju en särskild jämställdhets- och integrationsminister i regeringen, och hon har ekonomiska resurser för att göra insatser för jämställdhet. Hon och jag har haft en diskussion om jämställdhetsproblem inom högskolan, och hon håller med mig om att det finns anledning att göra särskilda insatser. Vi ska slutföra de diskussionerna . Jag tycker att det är viktigt att ha i minnet den dubbla problematiken som jag talade om i mitt anförande. Jag håller naturligtvis med om att den grundläggande jämställdhetsfrågan i vårt samhälle är att kvinnor har varit underrepresenterade och missgynnats på olika sätt. Dock måste vi ha i blickfältet, som vi ser just , att killarna lämnar högskolan. Könsfördelningen är nu ungefär 6040 i grundutbildningen, där tjejerna är klart dominerande. Det tycker jag också är ett jämställdhetsproblem. Även det behöver vi angripa. 50 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: När vi återkommer angående forskningspropositionen kommer vi att diskutera den här frågan igen. Jag är nämligen inte nöjd med att vi i har en jämställdhetsminister och att det får räcka. Självklart är det viktigt. Men det är också viktigt att kunskapen om genusvetenskap och om de ojämlika förhållandena mellan könen integreras på alla nivåer, från förskolan och upp till högskolan. Den frågan är helt skild från mäns våld mot kvinnor och integration. Där återkommer vi. Jag vill passa på att ställa en fråga till ministern om jobbkrisen och varslen. Enligt TT kommer 200 000 jobb att försvinna till 2010. Vilka är det som drabbas? Jo, det är främst ungdomar. Precis som TCO anser att det är viktigt med fler högskoleplatser för att dessa människor ska kunna utbilda sig vidare och inte vara arbetslösa. Vad har ministern för beredskap när 200 000 jobb försvinner, främst för unga, det närmaste året? 51 Statsrådet () replik: Vad gäller den senare frågan kan jag försäkra att regeringen följer utvecklingen dag för dag. Vi har lagt fram två så kallade paket som syftar till att möta den utveckling vi ser. Givetvis finns också fler högskoleplatser med i en sådan arsenal. Men som jag utvecklade i mitt anförande förefaller det rimligare att satsa pengar på sådant där det är brist än på sådant där det är överskott. Regeringen arbetar så att vi tar ansvar för jämställdheten inom respektive sektor. Därutöver har vi en särskild jämställdhetsminister som driver på oss andra. Hon och jag har redan gjort flera saker tillsammans. Jag är stolt över den forskningssatsning vi gör för att utröna mer av bakgrunden till mäns våld mot kvinnor. Det är viktigt. Hon och jag har också gjort en satsning tillsammans på kvinnosjukdomar som är viktig. Vi behöver dock göra ytterligare saker som jag återkommer till i andra sammanhang. Bristen på jämställdhet inom högskolan är fortfarande ett problem. Tyvärr ser vi att den ojämna könsfördelningen i grundutbildningen är ett växande problem som vi verkligen behöver attackera. 52 (): Lågkonjunkturen breder ut sig. kommer nya varsel. beräknar att ungefär 200 000 jobb kan försvinna. Det är inte den borgerliga regeringens fel. Det är en kris som omfattar en stor del av världen. Det började med en finanskris som utvecklade sig till en jobbkris. Den uppkomna situationen gör att man måste handla. Där står regeringen skyldig när den inte gör det som man skulle kunna förvänta sig av den. är det jul. Människor i , och kommer att bli uppsagda precis lagom till jul. Har man otur är det två i samma familj som inte kommer att ha något arbete. Har man extra otur saknar man arbetslöshetsförsäkring och kommer att få en inkomst framöver på enligt TCO:s beräkningar. Det är förfärligt och förfärligt orättvist! Som sagt, krisen är inte regeringens fel men att sätta in otillräckliga åtgärder och göra det för sent är definitivt regeringens fel. Länge höll man fast vid att åtgärderna i den lagda budgeten var tillräckliga, trots att nästan varje land i och på andra ställen fixade åtgärdspaket. Efter massivt tryck från , de fackliga organisationerna, enskilda företagare och oppositionen fick regeringen ändra sig. har det kommit åtgärdspaket. Tyvärr är det inte tillräckligt; det är alldeles för lite och . Det är nu efterfrågan måste stimuleras. Det är därför vi ska höja studiemedlen. Studenter är en grupp som har varit eftersatt länge men som behöver rättfärdiga sin ekonomi. Det är nu de åtgärderna ska sättas in. Det är nu utbildningsåtgärderna ska sättas in, inte . Något av det första den borgerliga regeringen gjorde var att skära ned på antalet utbildningsplatser i bland annat vuxenutbildning. Man byggde inte ut högskolan och halverade antalet arbetsmarknadsutbildningar. Trots att man nu kryper till korset och inser att det var fel att skära ned är satsningarna inte tillräckliga, och de kommer definitivt . Man säger att man ska starta en yrkeshögskola. Det är kanon. Men en yrkeshögskola är inget utan tillräckligt med platser. De är färre än när vi satt vid makten. Arbetsgivarna protesterar och säger att de kommer att få lägga ned utbildningar. Ute i kommunerna har lokaler sagts upp och lärare avskedats eftersom man slaktade den kommunala vuxenutbildningen. Tänk om detta hade varit på plats när krisen kom! Men man har ett annat sätt att se på utbildning. Förra gången det var kris och vi skulle städa upp efter den dåvarande borgerliga regeringen var något av det viktigaste för oss att höja kunskapsnivån hos befolkningen. Det gjorde vi tillsammans med bland annat som hade en annan inställning då. En föraktfull ansåg att vi bara gömde arbetslösa i som var Amsåtgärder. Vi har hört en liknande diskussion från både och . Jag tycker att det är ett förfärligt resonemang. Utbildning är alltid viktigt men ännu viktigare i lågkonjunktur. Jag träffade en kvinna i . Hon hade blivit utkastad från ett litet tillverkningsföretag som fick bomma igen när krisen blev ett faktum. Hon fick möjlighet att delta i , läsa in viktiga ämnen och bli undersköterska, något som varit en dröm för henne i hela hennes liv. Om ni hade träffat henne hade ni inte kunnat prata som ni gör. Hon var nervös första gången hon gick till den kommunala vuxenutbildningen i . Hon hade inte suttit i skolbänken . Men hon fick hjälp och en möjlighet att välja en ny bana. Det är alltid viktigt men ännu viktigare i kristider. Utbildning är en av de effektivaste åtgärderna i kristider. Att dra ned på utbildningsinsatserna i högkonjunktur och inte satsa tillräckligt i lågkonjunktur är inte bra för de enskilda och en katastrof för . Utbildning behövs för att ska växa sig starkt. På ett tidigt stadium bestämde arbetarrörelsen att skulle konkurrera med kunskap och kompetens och inte med låga löner och dålig arbetsmiljö. För oss har det varit och är viktigt att höja hela befolkningens kunskapsnivå. Det handlar inte om enskilda klassresor utan om att höja hela befolkningens kunskapsnivå. Vid varje enskilt tillfälle som vi har beslutat om nya nivåhöjningar har högern alltid röstat emot. var det som stod längst till höger. är det många av de borgerliga partierna som slåss om den platsen. När vi byggde ut förskolan var högern emot. När vi gjorde nioårig var högern emot, för alla skulle inte behöva den kunskapen. När gymnasieskolan byggdes ut var högern emot, för alla skulle inte behöva det. När den kommunala vuxenutbildningen kom till var högern emot, för det var bara några Amsåtgärder. När vi tyckte att det var viktigt att universitet och högskolor skulle finnas i hela landet så att vi kunde ta vara på all kompetens och inte bara kompetensen på vissa områden betraktades det föraktfullt som bygdehögskolor. Vi är däremot övertygade om att människor kan så mycket mer. Vi vill ha ett samhälle som präglas av det livslånga lärandet från förskola till universitet och högskolor. Det är därför vi vill fortsätta att investera i förskolan. En del barn kommer från hem med välfyllda bokhyllor, andra kommer från hem där föräldrarna inte ens kan prata svenska. Mot detta står de borgerligas vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng som kommer att urholka resurserna till förskolan. Det går till verksamheter som inte har någon som helst pedagogisk inriktning vilket är så viktigt för de barn som kommer från hem utan studietradition. De barnen kommer att ställas vid sidan. Vi säger att förskolan måste ha mer personal, och vi avsätter till mer personal i förskolan. Vi säger att förskollärarutbildningen måste byggas ut och att det måste bli fler inte färre lärare med inriktning mot förskolan. Vi säger att förskolan måste få ett kvalitetslyft. Vi har sju punkter om hur det ska gå till. Utöka antalet förskollärare. Lärarlyftet har tidigare inte gällt förskolan. Det är helt obegripligt. Stärk förskolans kunskapsuppdrag att vara ännu bättre på språkutveckling och att på lekens grund kunna använda sig av matematik, engelska med mera. Kvalitetssäkra all förskoleverksamhet. Om man ska ha offentliga bidrag ska man följa samma läroplan om man ska utbilda personal. Vi vill ha allmän förskola för treåringar, och vi vill ha nattis. Det är en viktig del i arbetslinjen att alla människor ska kunna arbeta även och . Så något om . En av de saker som den borgerliga regeringen underlåter att göra är att satsa på . Flera bedömare SKL och andra anser att och gymnasieskolan nu kommer att åka på en rejäl smäll. Vi säger att det är viktigt att man ute i kommunerna får besked om vad som gäller, annars kommer man att börja avskeda personal . Den borgerliga regeringen vägrar att ge besked, trots att ett enigt SKL säger att detta är otroligt viktigt. Vi hade 3 miljarder mer till skolan i budgeten för att vi tycker att det är väldigt viktigt. Det blir än mer angeläget . Vi säger att måste kommunerna få ökade bidrag med 5 miljarder. Vi pratar om att vi måste utvärdera eleverna mer, och att det är viktigt att följa upp varje enskilt barn. Det måste då också finnas möjlighet att sätta in resurser. Om man inte sätter in resurser blir det bara statiskt och leder till sortering. Så var det med det livslånga lärandet. Vi säger att man ska upprusta miljonprogrammen och framför allt skolorna i miljonprogrammen. Det är väl dags att göra det just . Det är något som också har krävt. Vi talar om skolforskningen, något som har varit eftersatt och som inte sade ett ord om när han stod här tidigare. Det finns inte något med om det i den forskningspolitiska propositionen. Skolforskningen är jätteviktig. Vi säger att vi ska ha en trygg skola med nolltolerans mot mobbning. Vi säger att vi vill ha en skola på lika villkor där Plymouthbröderna inte får starta skola. Vi vill ha en skola där de pengar som borde gå till eleverna inte får delas ut till enskilda aktieägare. Vi säger att det är fel att tvångsprivatisera skolor. Vi säger att vi vill ha en bra lärarutbildning där även de som ska undervisa de små barnen ska få goda ämneskunskaper. Matematiken ska stå i förgrunden genom matteverkstäder och en lärarutbildning som tar detta på allvar och genom en fortbildning som inte smetas ut, utan används där de största bristerna i den svenska skolan finns. Vi har ytterligare en kvalitetspunkt. var inne på det. Det gör mig glad att han vill ha en blocköverskridande överenskommelse när det gäller . Jag tror att det är helt rätt. Precis som sade är det spelreglerna som vi ska vara överens om, och det kommer att vara till men för studenter och lärare om vi inte är överens. Vi har olika åsikter och olika ambitionsnivåer, men jag tycker att vi skulle försöka komma överens om spelreglerna för den svenska skolan. Vilket betygssystem ska gälla och kan gälla ? Lärarutbildning, gymnasieskola och skollag är något som lärarorganisationerna kräver att vi ska göra något åt. Det är något som , elevorganisationen, kräver. Så gör man också ute på skolorna. Är ni beredda att ta den bollen? 53 (): Skillnaden mellan vår och högerns kunskapssyn börjar klarna. Vår politik syftar till att ge alla elever kunskap inte att de ska bli bättre på prov. För oss är kunskap inte en viss mängd fakta som kan mätas med betyg. För oss betyder kunskap förmåga att förstå, ordna, värdera och utveckla ett samlat vetande. För oss är inte lärande lika med inlärning. Lärande försiggår i en social process. Elever kommer till förskola och skola med olika förutsättningar och skilda sätt att tänka, något som måste påverka lärandeprocessen. En gemensam och likvärdig skola är därför en grundläggande förutsättning för att tillvarata alla elevers rätt till kunskap. har varit i fokus och jag måste säga att jag är skeptisk till hur ett lands utbildningsnivå och samtliga elevers kunskaper kan sammanfattas och graderas med hjälp av ett enstaka prov . Därför tar vi Timss och liknande internationella undersökningar med en stor nypa salt. Mer intressant är en djupanalys av svenska elevers matematikkunskaper som har gjorts av en forskargrupp vid . PerOlof , som är vetenskaplig ledare för gruppen, konstaterar: För mycket läromedelsundervisning och självstudier när det gäller förståelse av begrepp och beräkningsprocedurer är orsaker bakom brister i svenska elevers matematikkunskaper. Ett av viktigaste förslag är att anställa fler lärare. Inom vissa verksamheter som skolbarnsomsorgen, eller fritidshem, finns ett akut behov av fritidspedagoger, men också inom förskola och skola är behovet stort av lärare och annan pedagogisk personal. I vår budgetmotion gör vi en satsning som innebär 25 000 fler tjänster inom förskola, skola och fritidshem. Vi anser också att lärare i även fortsättningsvis ska ha goda ämneskunskaper så att de inte enbart behöver lita till läroböcker i sin undervisning. Djupa ämneskunskaper för lärare i förskolan är också viktigt. Det är bara när man har kunskapen som man kan omsätta exempelvis matematiken i leken och anpassat för barnen. Jag hoppas att regeringen tar sig en ordentlig funderare och betänker väl de förslag om intagningsstopp på lärarutbildningen och urholkad utbildning för lärare mot de yngre åldrarna som regeringens utredare lade fram . De går nämligen på tvärs med de behov som finns vad gäller antal lärare och kompetens. Fokus måste flyttas från eleven till läraren i den bemärkelsen att det inte är elevens fel när skolan misslyckas. Skolan måste ges tillräckliga resurser för att ge alla elever det stöd och den hjälp de har rätt till. Det är nämligen vad det handlar om alla barns rätt till kunskap. Eleverna är inte karosser på ett löpande band som man ska montera delar på. Eleverna är individer som går till skolan med olika ryggsäckar. En del har redan fyllts på, andra är svårare att öppna. För läraren gäller det att se till att ryggsäcken är öppen, titta vad som finns i och sedan hjälpa till att fylla den tillsammans med eleven. Om vi vill att de svenska eleverna ska bli bättre på att göra prov kanske kan vara rätt häst att satsa på. Men sanningen är att har resultaten av utbildningsministerns politik varit magra. Förbud mot mobiltelefoner och betyg för sjuåringar är de tyngsta reformer han har mäktat med. innebär högerregeringens ekonomiska politik att kommunernas ekonomi försämras, vilket leder till nedskärningar och ännu färre lärare i skolan. Det är en politik som i allra högsta grad är ansvarig för, och därför är det högst anmärkningsvärt att han skolkar från den här debatten. Valet mellan höger och vänster är tydligt och står mellan fler betyg eller fler lärare. Det står mellan att prestera bra på prov eller få verkliga kunskaper som förbereder för arbets- och samhällsliv. mer än någonsin krävs mer satsningar på utbildning. Det gäller vuxenutbildning, yrkesutbildningar och högre utbildning. Det ska inte bara vara återställare utan satsningar. Regeringens så kallade satsning på vuxenutbildning är ju bara en återställare av den neddragning man gjorde under sitt första regeringsår.