prot · GV0982 · 2008-03-25 00:00:00 — Jag hoppas, herr talman, att vi vidare i debatten pratar mer om förutsättningarna för lands- och glesbygd och kanske mindre om det som berördes av ledamöter som var uppe i den tidigare debatten, därför att det här är en oerhört viktig fråga, vilket alla talare har pekat på. Det som jag tror är viktigt att fundera över, och det är det jag tror skiljer ministern och även i hans inlägg tidigare från oss socialdemokrater, är att både och vi tycker att landsbygden och glesbygden är viktig och att alla ska ha en möjlighet att bo och leva där med en god service. Frågan är hur vi når det målet. Jag tror att det är där den stora skillnaden är. Jag känner lite grann att det är viktigt och bra att ministern ska föra samtal med oljebolagen och även framföra till dem: Var med! Jag har hitintills inte jag har varit aktiv politiker mött speciellt många företag, framför allt inte av den storlek som oljebolagen har, som har tagit samhällsansvar, inte på det sättet. De ser ju situationen utifrån marknaden och marknadsekonomin. Det tycker inte jag i sig är konstigt. Det är väl just därför som vi tycker att det är viktigt att titta närmare på hur samhället tillsammans med företag kan stötta med ekonomiska drivkrafter för att samhället ska fungera. Det är där skiljelinjen går, som jag uppfattar det. Det ska bli intressant att se vad oljebolagen kommer att redovisa som att de tänker ta samhällsansvar. Jag blir inte förvånad om de kommer att säga att de inte kommer att ta det. Jag tycker att man lite grann kan se det med tanke på den stora förändring vi har sett i samhället vad gäller nedläggningar av små butiker och lanthandlar runt om i hela . Inte har väl Ica och KF, för att ta ett par exempel, tagit speciellt mycket samhällsansvar vad gäller tillgänglighet, att människor ska ha nära till att kunna köpa sin mat, sin mjölk och så vidare? Jag tror inte riktigt på den modellen. Sedan är det något annat som förvånar mig lite grann. Näringsministern kanske kan konkretisera den fråga som handlar om sanering som ska ske . Det är naturligtvis också en fråga. Uppfattade jag rätt när ministern sade att man ska se över vem som har ansvaret för saneringen? Det betyder att vi ska göra förändringar i och gå ifrån att förorenaren, den som smutsar ned, ska göra rent efter sig. Det är ett stort steg att ta, även när det gäller bensinmackar. Det är bra om vi får ett förtydligande om det. Med tanke på att regeringen för en politik för att stärka företagandet, på vilket sätt och när det fick jag inte svar på kommer ministern att presentera ett förslag om service i glesbygden och det stora hotet i närtid med mackdöden? 28 (): Debatten rör ett brett spektrum, allt från samhällelig service i stort till utlokalisering av statliga myndigheter. Låt mig då återigen vända mig till eftersom han återkom till denna fråga. Han säger att det var ett hårt jobb för . Det kan inte ha varit lätt att få igenom det i den partigruppen. Men tack vare ett starkt stöd, inte minst från , lyckades det. Dessvärre blev det en engångssatsning . Trots detta har vi från riksdag och regering gång på gång understrukit att när det etableras nya verk och myndigheter och vid omlokalisering ska det ske en prövning av att lägga dem utanför storstadsområdena. Där har man skändligen misslyckats. Det påtalade jag tillsammans med i ett par motioner under förra mandatperioden, och jag kommer att fortsätta att göra det. Jag är glad att dagens församling har högre förväntningar att den här regeringen ska lyckas bättre än vad den tidigare regeringen gjorde när det gäller att upprätthålla både samhällelig och kommersiell service. Vi ska sätta press på Statoil och bensinbolagen att ta sitt samhällsansvar. Det har kommit fram en hel del bra idéer, även från vänstersidan, när det gäller saneringsfond för att komma runt det som bensinbolagen gömmer sig bakom, att man måste vara beredd att sanera. Man vill göra det när man har kvar sitt ägaransvar. Går det att hitta en modell med en framförhandlad lösning där man kan vara kvar och gemensamt ta det eventuella saneringsansvaret kanske det går att behålla servicepunkterna på många ställen runt om i där det är skört . Om en viktig samhällsfunktion försvinner kan mycket ryckas undan. På åtminstone en punkt instämmer jag i inlägg. Vi ska låta bli att kalla allt utanför Stureplan för glesbygd för att citera . Hela är inte en glesbygd. Det finns storstadsområden, landsortsområden, landsbygd och en liten del som är glesbygd. Generalisera för guds skull inte och döm ut allt som något slags glesbygd. Jag gläder mig än en gång åt att departementet kallar in berörda parter till diskussioner för att försöka komma någonstans i frågan. 29 PER (): Jag tänker återgå till den demografiska kullerbyttan. Vi pratar mycket om ansvarsdelarna, men samhällskroppen består i glesbygd och på landsbygd huvudsakligen av äldre människor. Deras situation kan bli fullständigt uppochnedvänd om de inte har tillgång till service. Jag vill återigen peka på hur viktigt det är för dagens och morgondagens pensionärer, som på många sätt lever ett rikt liv i dessa områden. De kan hamna i ett torftigt liv på grund av att det inte finns möjlighet att ta del av den samhällsservice som normalsvensken får ta del av. Jag är otroligt glad över att också är med i processen. Jag tror att vi kan förena oss i den kampen. Jag hörde någon teaterviska i bänken att det finns ytterligare en mack i ett närområde som kommer att försvinna. Det kommer förmodligen att rulla på och rulla på. Någonstans kan näringsministern säga att enough is enough. Vi får kanske lösa dessa problem på ett annat sätt. Vi kan inte släppa allt detta till marknadskrafterna utan att vi måste vara med och styra. I glesbygd och på landsbygd betalar man ofta ett lite högre bränslepris. Det är det pris vi betalar för att bo där. För mig spelar det ingen roll om macken försvinner eftersom jag åker kors och tvärs ändå. Men grannen kommer inte så långt, och då blir han sittande hemma. Var kraftfull, näringsministern! 30 (): Ministern pratar gott om landsbygden. Det är positivt. Det gör vi också inom . Jag tror inte att det är bara två partier utan i så fall är vi minst tre partier som är intresserade av landsbygdsfrågor. Ministern pratar om utvecklingen av biobränslen och vilken potential det är för landsbygden att skapa arbeten och framtidstro. Det är positivt. Men det blir lite knepigt när det gäller den statliga servicen. Går det att få svar på följande: Om man tänker positivt på landsbygden som en utvecklingskraft den är en kraft att räkna med varför drar man undan statlig service som är så nödvändig för oss som bor där? Varför stänger man bensinpumparna? Vi har inte den kollektivtrafik vi borde ha som kompensation. I , Malung-Sälens kommun, finns en liten lanthandel med en pump. Den ska läggas ned. I finns också en liten lanthandel som bedrivs kooperativt. Där finns en pump som också är nedläggningshotad. Vi måste tänka stort när vi tänker på utvecklingen av landsbygden. Ett exempel är när man gör neddragningar på . Stanna upp och inför ett moratorium i stället för att dra på. Stopp ett tag! ska vi tänka efter: Vad får det här för konsekvenser? Man måste tänka långsiktigt i dessa frågor om man menar allvar med vad man säger vilket jag verkligen hoppas. Det är roligt att så många har deltagit i debatten . Vi kommer att jaga er med blåslampa. Vi kommer att nagelfara alla beslut och ställa dem i relation till vad de ger för konsekvenser för landsbygden. har lagt fram ett jättebra förslag. 31 (): Jag vänder mig först till . Jag funderar över om han över huvud taget är med i matchen . Jobbet med utlokalisering handlar inte om någon partigrupp utan det handlar om hanteringen av en utlokalisering. Det är fråga om flytt av människor, flytt av kompetens, nya lokaler, nya bostäder, kommunkontakter, regionala kontakter hela uppbyggnadsarbetet. Det är det som är jobbet, . Verkligheten är bredare än det som sker i . I vårt parti är vi fullständigt eniga om det. Vad gör ni åt tendenserna till återlokalisering? Jag har frågat gång på gång , och jag har inte fått något svar. Varför hamnade i när man slog ihop Styrelsen för psykologiskt försvar och ? Det är en intressant fråga som kanske kan kommentera. Jag tycker att hela diskussionen om oljebolagen är intressant att ta del av. Man ska nu ha möte med oljebolagen, och samhällsansvaret ska utkrävas. Är det här ord med tyngd i? Är det här någonting som innebär mer än det som sägs i den här lokalen? Jag har förhandlat med oljebolag vid ett otal tillfällen i mitt liv. Det har handlat om mackars förläggning, mackars drift och planärenden. Jag törs möjligen delge en erfarenhet. Det finns ett kriterium som är väldigt viktigt, och kan ni gissa vad det är? Jo, det är vinsten, maximal vinst och utdelning på pengarna, ingenting annat. Den som tror något annat är kanske i en annan värld och kan möjligen fråga sig: Är jag med i matchen? Jag önskar ministern lycka till i de här samtalen. Jag hoppas att ni kan bevisa att jag har fel i min bedömning. Men tro inte att det är så enkelt att bara ha ett möte med oljebolagen och att ni sedan har hittat det nya samhällsansvaret. Glöm inte den servicegaranti som pratade om före valet och i riksdagsmotioner: Omfattar den bensinmackar? 32 PER ÅSLING (c): Låt mig börja med att göra en varudeklaration: Jag tillhör Krokomcentern. Det kan vara på sin plats, med tanke på diskussionen här tidigare. Av den diskussion som har varit kan man nästan dra slutsatsen att förändringen av servicen på landsbygden är någonting som har fortgått . Det är ändå en realitet för oss som bor på landsbygden under kanske att servicen har förändrats. Jag hade nöjet att vara med på ett möte i . Där var ett sextiotal landsbygdsentusiaster samlade, och där diskuterades hur vi skulle kunna jobba på den jämtländska landsbygden för att ta vara på de möjligheter som finns och stärka servicen. Det gjordes också en prioriteringslista vid mötet, och det som mötesdeltagarna satte främst var sanering av marken vid bensinstationer som punkt 1, att samla, samordna och utöka service i byar som punkt 2 och att satsa på lokalt producerad biogas och andra förnybara bränslen som punkt 3. Det är klart att tillgången på bränsle och livsmedel är avgörande för landsbygdens utveckling, och därför måste vi skapa möjligheter för lokalt anpassade småskaliga lösningar. Jag tror att man kan säga att det gäller att lyfta ut saneringsansvaret från enskilda mackägare till en gemensam saneringsorganisation. Jag menar att ansvaret vilar tungt på oljebolagen, och de måste medverka till att hitta en sådan här lösning. Jag tycker att det var bra att deklarerade sin syn på oljebolagens ansvar. Jag ser också att det nu växer fram nya mönster. De stora oljebolagen lämnar landsbygden, och jag ser nya aktörer som kommer fram. I min region, och , ser vi att flera nya oljebolag kommer. Det är små oljebolag som ser affärsmöjligheter i den nyuppkomna situationen, och de små bolagen bygger nya tankställen och står för bränsleleveranser. Jag kunde i läsa en artikel om , där fyra företagare som äger nuvarande mack investerar 12 miljoner för att samordna servicefunktioner och på så sätt nå maximala effekter. Jag tycker att det är bra, herr talman, att regeringen har kallat oljebolagen till en sittning för att diskutera bränsleförsörjning på landsbygden. Till det mötet vill jag göra ett medskick. Må vara att jag blir operativ, men jag tycker att det är viktigt att göra medskicket. Flytta saneringsansvaret, som ligger på enskilda företagare, till ett gemensamt saneringsorgan! Satsa på ett system för att fondera pengar! Min poäng är: Lyft saneringsansvaret från enskilda mackägare, för då skapas förutsättningar för nya servicelösningar! 33 Näringsminister (): Jag kan intyga att neddragningar och centralisering av statlig service har pågått . Jag bor själv på landsbygden och har sett hur service försvunnit allteftersom. 3 000 jobb försvann i inland under den förra, socialdemokratiska regeringstiden. Det är ingenting nytt. Det som är nytt är att den här regeringen försöker hitta andra lösningar. Statsrådet , som sitter här, är ansvarig för det arbete som pågår inom regeringen för att försöka hitta nya samordnade servicelösningar mellan de statliga myndigheterna men också tillsammans med andra. Det här är ett sätt att arbeta på som vi har tagit från inte minst landsbygdsrörelsen, som har jobbat med den här typen av lösningar . Vi har lärt oss av det och använder det nu aktivt i vårt arbete i regeringen. Det råder inte någon oenighet om att det uppstår stora problem om mackdöden blir verklighet. Jag tror att vi är helt överens om det. Jag får också väldigt mycket signaler och samtal från människor runt om i hela landet om problematiken kring det. Det är sociala bekymmer med det, men det är också miljöproblem och tillväxtproblem. Det som jag tycker är viktigt att lyfta fram i det här sammanhanget gentemot oljebolagen är att det är ett mycket sammansatt problem. Och det är inte bara politikerna som ska ta ansvar för detta. Vi som företagare, som politiker och som medborgare har alla ansvar för att samhället fungerar, och där ingår också de privata företagen. Jag tycker att det är viktigt att det också finns ett konsumenttryck i det här sammanhanget, så att vi inte landar i att så fort man drar sig undan ska skattebetalarna gå in och betala för det som blir nästa lösning. Vi har bjudit in ett brett spektrum av organ för att diskutera. Det är Föreningen , , Hela ska leva, , , några länsbygderåd, länsstyrelser, , Svensk Bensinhandel, och Kommuner och Landsting. Det är alltså en rätt bred grupp, just därför att vi vill ha olika perspektiv. Jag tycker att det är viktigt att säga det. Jag vill ha en redovisning från oljebolagen av hur de tror att kartan kommer att se ut om detta genomförs. Jag har all respekt för att vi måste se den lokala nivåns effekter, men jag vill ha en nationell aspekt på detta och se hur kartan kommer att se ut. Det är faktiskt oljebolagens sak att redovisa det för mig. Jag tror att vi måste, precis som man sade i , hitta nya servicelösningar. Vi har utvecklat en del på den statliga servicen och när det gäller det här, men ska vi få en väl fungerande service i hela handlar det om både offentlig och privat verksamhet som måste samverka. Den statliga, den regionala och den lokala nivån måste samverka, och vi måste hitta möjligheter för parterna att hitta bra lösningar utifrån medborgarperspektivet, utifrån det medborgarperspektiv som finns i byarna, i de små orterna och så vidare. Där man har gjort samordnade servicelösningar har man oftast fått en bra service till en lägre kostnad. Jag tycker att det finns anledning att lära en hel del av de projekt som har pågått runt om i landet. Jag vill också säga att jag tycker att saneringsfrågorna är ett problem. Det är som ställer kraven, men det vi kan konstatera är att ansvarsfördelningen är något oklar. Det måste vi klara ut, och då får vi se: Vad är lösningen på det? Annars kan vi hamna i ett läge där enskilda små bensinhandlare får orimligt stora kostnader för att sanera olika bensinmackar. Jag har inget svar på det , utan där förväntar jag mig att branschorganisationen kommer med en del idéer och tankar om hur vi kan titta på detta. ska jag bara säga att jag tycker att det är väldigt bra att man i är framsynt i sin dagordning också när det gäller nya bränslen. Jag tror faktiskt att det kommer att växa fram lite olika bolag utifrån förnybara bränslen som kan ha en annan infrastruktur. Möjligen ser vi ett skifte här på landsbygden, där vi går från oljeberoende till förnybara bränslen också när det gäller servicen. 34 (): Det är viktigt, precis som säger, att marknaden tar samhällsansvaret. Tryck på det när du träffar oljebolagen och hälsa från riksdag att vi har debatterat det här och tycker så här! Du vill också ha en nationell aspekt på vad som händer och sker med nedläggningar och sådant. Men det behövs också, som jag pekade på förut, kartläggning och konsekvensanalys på kommunnivå. Precis så har man gjort hemma i , där man har en genomgång av alla bensinmackar. Det är 43 stycken, 3 stängda, 11 uppsagda och 9 vita mackar. När man har en sådan analys kan man gå vidare och fundera på hur det kommer att se ut och vilka som behöver samhällets stöd. Det är bra att vi har diskuterat och debatterat landsbygdens förutsättningar i . Jag satt och lyssnade på den förra debatten också. Det är roligt att så många deltar i diskussionen och att dessa frågor tas upp i riksdag. Det visar att vi tar detta på stort allvar och att vi vill vidta åtgärder. Det är viktigt med långsiktiga lösningar och att regeringen tar sitt ansvar och ser till att drivmedel ska vara tillgängliga på landsbygden och att folk ska kunna bo och leva i hela landet. Ska marknaden styra kommer landsbygden inte att vara vinnare. Det ser vi just nu på bensinbolagens agerande, där vinsten är drivkraften. Saneringsansvaret ligger på mackägaren, och det är privatpersoner som drabbas. Vi måste lösa detta genom samhällets ansvar och se till att man kan bilda en fond tillsammans med bensinbolagen. Avslutningsvis: Ta tag i konsekvensanalys och kartläggning! Se till att det finns ett investeringsstöd för bensinmackar på landsbygden! Inrätta en saneringsfond för att hjälpa alla mackägare! Uppmuntra smarta servicelösningar med samordnad service! Det finns många idéer och tankar om lösningar. Det handlar, , om politisk vilja. Vi är många som noga kommer att följa vad som händer. Tack för den här debatten! 35 (): Hela den här debatten handlar om att se gles- och landsbygden utifrån livsvillkoren där. Det tror jag är viktigt att vi tar med oss. Det är jättebra, precis som Per Åsling och ministern var inne på, om man på landsbygden exempelvis utifrån närproducerat kan komma i gång med ytterligare förnybara bränslen. Då får det inte handla om att man måste åka in till staden för att kunna tanka sin bil. Då måste det finnas möjlighet att göra det i det närområde man lever. Det är ju själva kärnfrågan i den här debatten. Därför är det jätteviktigt med en konsekvensanalys utifrån hur det ser ut i regionen. Vi har arbetsmarknadsregioner. påverkas vi av det utifrån de rörelsemönster vi har. Det gäller hur man tar sig till jobbet. Alla har inte möjlighet att åka buss eller tåg. Många bor på ett sådant sätt att man måste köra med den egna bilen. Därför är denna fråga oerhört viktig. Detta påverkar också vilket vi inte har talat om här andra företag. I glesbygden runt mackarna finns det många småföretag. Det kan vara små bygg- eller elföretag. Det handlar om lite allt möjligt. Man har ett stort behov av drivmedel för att företaget ska kunna fungera i vardagen. Det funkar inte om man måste inleda med att köra fem, sex eller för att tanka bilen för att klara av resten av arbetsdagen. Avslutningsvis vill jag säga tack. Det är bra att statssekreterarna har tagit initiativ att föra den här diskussionen om tillgänglighetsproblematiken. Jag ser fram emot att ministern ska komma tillbaka och presentera den här viktiga frågan för folket. 36 Näringsminister (): Jag har levt på landsbygden i hela mitt liv, så jag tror att jag har rätt goda förutsättningar att kunna avgöra hur utvecklingen har varit. Bor man i en by med åtta invånare har man lite landsbygdserfarenhet. Jag tror att det är viktigt att säga att utvecklingen på landsbygden just nu är lite kluven. Det finns detta hot mot servicen, men det finns också en möjlighet till framtidstro som är väldigt stor. Den mötte vi på landsbygdsriksdagen i , som vi var på senast. Där hade vi jättefina diskussioner med människor från hela landet som fick diskutera vad vi skulle göra i landsbygdsstrategin, och det blev en dialog som var väldigt bra. Fyra statsråd besökte landsbygdsriksdagen, vilket är mer än . Det är också bra när landsbygdsföreträdarna får träffa regeringsledamöter. Där var också frågan om mackdöden uppe. Till ska jag säga att det redan finns ett investeringsstöd för kommersiell service. Det är inget vi behöver tillföra ytterligare. Utifrån ett nationellt perspektiv är det viktigt att se vilka konsekvenser det får om alla dessa planer genomförs. Jag är inte emot att göra konsekvensanalyser på nivå, men jag som statsråd måste få en nationell bild av hur servicefunktionen kommer att se ut framöver. Återigen vill jag betona att vi som skattebetalare inte ska ta på oss ett större ansvar än vi behöver. Jag tycker att också oljebolagen måste inse att de har konsumenter över hela landet, och de har konsumenter som är kritiska till hur de uppför sig i ett samhällsperspektiv. Det trycket på oljebolagen måste vi öka, tycker jag. Sedan finns det andra saker som vi måste ta oss an: saneringsfrågor, regelförenklingar och annat. Men i första hand vill jag veta vad oljebolagen tänker göra i det här sammanhanget. De har en skyldighet att redovisa det. Sedan ska vi se vad vi kan göra för enskilda mackägare så att de ska klara omställningen på ett bättre sätt. Jag tackar för den här diskussionen, för den är otroligt angelägen för väldigt många människor . Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:389 om marknadshyror 37 Statsrådet (): har frågat mig hur jag avser att dels genom marknadshyror lösa problemet med bristen på hyresrätter med rimliga hyror, dels garantera att relevanta kriterier för vad som utgör bruksvärdet i stället för bristen på hyresrätter ska avgöra hyresnivåerna . beskärmar sig över att hyresrätten kan komma att sänkas som upplåtelseform, liksom hur marknadshyror kan leda till att många ytterligare marginaliseras på bostadsmarknaden. Det har möjligen undgått att hyresrätten som upplåtelseform urholkats och marginaliserats under en följd av år trots eller är det kanske på grund av de regelverk som gällt . Svarta lägenhetsaffärer med höga priser och i många fall andrahandshyror som överstiger avtalade hyror liksom hyreslägenheter som ombildas till bostadsrätter är några av de inslag som kännetecknar utvecklingen. Och man kan ju fråga sig på vilket vis en fortsatt överföring av hyresrätter till bostadsrättssektorn skulle påverka segregationen mindre än en förändrad hyressättning. Man kan också fråga sig varför om vi nu skulle ha ett så välfungerande regelverk som man skulle kunna förledas att tro av interpellationen denna utveckling har pågått och fortsätter att pågå. Jag tror att och jag i grund och botten är överens om att situationen på hyresbostadsmarknaden inte är bra. Vad som kan och bör göras för att råda bot på problemen kan diskuteras. Det betänkande som utredningen om allmännyttan kommer att avlämna kan betraktas både som ett viktigt underlag och som inlägg i denna debatt. Därmed kommer jag in på svaren på frågor, som är tämligen självklara. hänvisar till information som han har tagit del av om den pågående utredningen om allmännyttans villkor, en utredning vars betänkande ännu inte har kommit. Jag har ingen anledning att kommentera förslag som ännu inte inlämnats. Jag vill också klargöra att fram till den dag regeringen tagit ställning är de förslag som utredningen lägger fram just utredningens förslag, varken mer eller mindre. När utredningens betänkande har inkommit kommer det att skickas ut på remiss och en bred debatt kommer att vidta, förhoppningsvis på sakliga grunder. Först därefter kommer regeringen att ha ett underlag för sitt slutliga ställningstagande när det gäller de kommunala bostadsföretagens villkor och hyresrättens framtid. Det är min övertygelse att hyresrätten är en viktig boendeform som absolut har en framtid om vi ger den förutsättningarna. 38 (): Jag vill börja med att tacka bostadsministern för svaret på min interpellation om marknadshyror, även om jag kan tolka svaret från ministern på så sätt att han inte är så glad över frågan. Jag vill också tacka ministern för att jag har fått lära mig ett nytt ord , beskärma. Jag har sökt det ordet på Internet, och det enda stället man hänvisar till är , så det är ett kristet ord.