prot · GV0976 · 2008-03-11 00:00:00 — Jag besökte Judiska Hemmet , där man inte bara hade kulturell kompetens utan också särskild kompetens för att ta hand om Förintelsens offer. Det är klart att det är en enorm fördel för en person som har varit utsatt för den att kunna välja ett sådant äldreboende. Detsamma gäller för sverigefinnar att kunna få använda finskan som sitt språk när man åldras också i . Det finns verkligen stora förutsättningar för att öka möjligheten att ge en kvalitativt bra vård och omsorg med ett fritt val-system. Det är att flytta makten från politikerna ned till dem som ska använda sig av tjänsterna. Det är inte vi som är politiker som ska bestämma vem som ska utföra tjänsten, vem som ska hjälpa till med duschen hemma nos någon, utan det ska man faktiskt få göra själv. Det är målsättningen, och det tror jag är en väldigt viktig reform sett ur de nationella minoriteternas synvinkel. Sedan är det som sagt var väldigt mycket annat vi gör. Den här kartläggningen tror jag är central och viktig för att öka kunskapen och ge oss möjlighet att utifrån kunskaper kanske också göra riktade insatser där inte de generella insatserna räcker till. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2007/08:390 om förbud mot industriellt framställda transfetter 62 Jordbruksminister (): har frågat integrations- och jämställdhetsminister om vilka åtgärder ministern har för avsikt att vidta för att minska riskerna för befolkningen mot bakgrund av ny kunskap kring industriellt framställda transfetter i livsmedel alternativt för att förbättra vårt svenska beslutsunderlag för diskussion av den linje ansvarig myndighet intar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det är viktigt med nyttiga livsmedel, goda matvanor och en varierad kost. har fört en kontinuerlig dialog med livsmedelsbranschen om att ta bort transfetter i livsmedel. De marknadsledande företagen i inom snacks-, snabbmats-, bakverks- och konfektyrbranschen uppger att de tagit bort transfetterna ur sina produkter eller är på väg att göra det. projekt tillsammans med kommunerna, Riksprojekt 2008 om transfett, inbegriper analyser av olika produkter för att se om branschen håller vad den lovar. En undersökning görs av den totala fettsammansättningen i ett stort antal livsmedel, bland annat för att se vilken typ av fett som har använts för att ersätta transfettet. Den så kallade matkorgsstudie som har genomfört visar att maten innehåller endast små mängder transfetter. Den största delen kommer från mejeriprodukter. Transfetter finns främst i de livsmedel som innehåller mycket mättat fett. Det finns inget underlag som stöder att industriellt framställda transfettsyror är skadligare än naturliga transfettsyror. Även om transfetter är skadligare än mättat fett äter vi betydligt mer mättat fett än transfett, och därför utgör det mättade fettet det verkliga problemet. bör svenskarna i första hand dra ned på konsumtionen av mättat fett. Intaget av transfettsyror i är i nivå med vad som konsumeras i , och . Detta är under den högsta nivå som WHO rekommenderar. Detta ska ställas i relation till intaget av mättat fett som är högre än WHO:s rekommenderade högsta intag. införde strikta regler för högsta tillåtna mängd industriellt tillsatta transfettsyror i matvaror. har inget totalförbud mot transfetter. Av reglerna följer att oljor, fetter och färdigberedda livsmedel inte får säljas på den danska marknaden eller importeras om de innehåller över per transfettsyror, av den totala mängden fettsyror, av icke-animaliskt ursprung. Regeln gäller alltså inte ost och andra mjölkprodukter. Härdade fetter med lägre andel transfettsyror får däremot användas. Dansk provtagning visar att flera livsmedel har halter som överstiger per . Den studie från om transfett och prostatacancer som det skrevs om i massmedier gjordes i . Intaget av transfetter var betydligt högre då, och är fortfarande högre i än i . I studien fann man en riskökning för av männen med det högsta transfettintaget, men studien gav ingen uppgift om intag eller källor från vilken kost eftersom man inte kan skilja på industriellt bildat transfett och transfett från mejeriprodukter. Den ökade risken för prostatacancer sågs i huvudsak bland överviktiga och feta. Mekanismerna för hur transfett skulle kunna orsaka prostatacancer ger inte studien svar på. Riskerna med transfettsyror är angelägna att bevaka, och intentionen att minska intaget av transfettsyror bör fortsätta. En fortsatt frivillig minskad användning av härdade fetter och delvis härdade fetter i olika produkter är önskvärd. Den svenska livsmedelsindustrin bör fortsättningsvis uppmuntras att ta bort de härdade fetterna i möjligaste mån och ersätta dem med i första hand omättade fetter. Att genom lagstiftning begränsa användning av transfettsyror från delvis härdade fetter har inte bedömts vara en nödvändig åtgärd för att uppnå önskad hälsoeffekt. projekt om transfetter kommer jag att ingående följa, och det kommer att ha en stor betydelse för det svenska beslutsunderlaget. I mitt arbete som jordbruksminister måste jag utgå ifrån nationell och internationell forskning och gällande vetenskapliga bedömningar och ha människors hälsa i åtanke. En mycket viktig politisk fråga för mig just nu handlar om hur vi på olika sätt kan förbättra våra matvanor i . Rekommendationer att minska intaget av godis, bakverk, friterad potatis samt feta mejeriprodukter och fett i kött är en åtgärd. Sådana matvaneförändringar leder till många hälsomässiga vinster såsom minskat intag av mättat fett, socker och salt. Från den sida anser vi inte att ett ensidigt förbud mot användning av till exempel transfettsyror kan uppnå den önskade hälsoeffekten. Det skulle kunna invagga konsumenter i tron att om myndigheterna har förbjudit en typ av fett så skulle andra fetter vara nyttiga. Vad vi i stället eftersträvar är en generell förbättring av kosthållningen hos den svenska befolkningen. 63 (): Jag vill börja med att tacka ministern för ett långt och spännande svar som innehåller massor av intressant information och många detaljer som man verkligen kan fundera över. är det, som det brukar vara med svaren, fru talman, så att man får leta i texten för att försöka förstå vad det egentligen är som ministern säger. Min fråga till ministern var om regeringen anser att det finns anledning att vidta några åtgärder för att minska de risker som industriellt framställda transfetter innebär för vår befolkning eller om det inte finns någon anledning att vidta åtgärder. Jag frågar också om det finns anledning att förbättra beslutsunderlaget för att vi ska kunna ha en högre vetenskaplig grund för våra diskussioner om riskerna med de industriellt framställda transfetterna. När jag läser svaret gör jag den tolkningen att ministern inte anser att det finns någon anledning att vidta några ytterligare åtgärder än dem man redan vidtagit för att minska riskerna för befolkningen. Jag gör också den tolkningen att ministern inte heller anser att det finns någon anledning att vidta några ytterligare åtgärder än de redan vidtagna för att öka kunskapen om riskerna med industriellt framställda transfetter. Det är vad jag läser ut av svaret. Det tunga argumentet tycks vara att regeringen anser att man inte kan göra mer än en sak åt gången, vilket jag i och för sig tycker är rätt anmärkningsvärt. Om det vore så att regeringen verkligen vill förbättra folkhälsan tycker jag inte att det finns några hinder för att arbeta med flera frågor . Jag menar att det är fullt möjligt att driva frågan om att minimera de industriellt framställda transfetterna i våra livsmedel och även driva frågan om att förändra konsumtionsmönstren mot en sundare och varför inte även en klimatvänligare kost. Vad är det då vi får veta i svaret från ministern? Först är det den gamla vanliga visan om att har varit så framgångsrikt i sitt arbete med att påverka näringen att nästan alla industriellt framställda transfetter numera är borttagna. Så har det låtit i svaren på mina motioner . Om nu företagen har varit så bra på att gå myndigheten till mötes och svarat upp mot de krav som politiken faktiskt har ställt, även om det inte har fattats beslut, tycker jag att de här företagen borde få någon sorts uppskattning för att de har svarat upp mot önskemålen. Jag har förstått att företagen faktiskt vill se en lagstiftning. Det blir någon sorts illojal konkurrens som de bra företagen utsätts för från de mindre bra som inte har hörsammat uppmaningen. Man kan undra hur länge samhället kan blunda och låta de få som förstör fortsätta på det sättet. Borde inte den goda viljan från de företag som har hörsammat synpunkterna få ett lagligt stöd, ett erkännande, i slutändan? Vore inte det en ganska rimlig reaktion om vi förväntar oss ett liknande gott samarbete med företagen framöver? Om ministern verkligen menar allvar med formuleringen i svaret där det står att intentionen att minska intaget av transfettsyror bör fortsätta, är det då inte rimligt att man visar att man uppskattar det som har skett och ger en belöning genom att dra undan den möjlighet som finns för det jag tycker är illojal konkurrens? Det är trots allt billigare att använda de här industriellt framställda transfettsyrorna för de företag som fortsätter att göra det. 64 (): Jag tackar jordbruksminister för ett intressant svar. Ytterligare ett land har beslutat om att införa samma regler om en minimering av industriellt framställt transfett: har beslutat att införa detta . I svaret står det: Det finns inget underlag som stöder att industriellt framställda transfettsyror är skadligare än naturliga transfettsyror. Det betyder inte att vetenskapen säger att det inte är så. Det betyder att det finns tecken på att det skulle kunna vara så, men att vi inte vet säkert. Alltså kanske det skulle kunna vara intressant med mer forskning. Vad vi vet är dock att industriellt framställt transfett är en tillsats i mat. Därmed kan det lätt tas bort, till skillnad från det naturligt förekommande transfettet. På flera ställen i svaret hänvisas till undersökningar utan att källa anges. Ett exempel: Intaget av transfettsyror i är i nivå med vad som konsumeras i , och . säger självt att man nu startar ett projekt för att ta reda på fakta. Det är inte klart . Då kan man undra vad svarets påstående byggs på. Det finns också en hänvisning till matkorgsstudien. Men hur ser det då ut på gatukök, på kondis, på snabbmatsställen och på macken? Det redovisas inte i matkorgsstudien. Det är en anmärkningsvärd attityd i svaret. Det är inte folkhälsoaspekter som sätts främst i ministerns prioriteringar; det är uppenbart. Men centerpartister brukar vilja minska regelbördan för företag. Om nu inte folkhälsoaspekten duger som skäl till att inta försiktighet borde väl skäl som lika spelregler för näringen duga? Företag som jag har varit i kontakt med, till exempel Delicato, skulle välkomna att hade samma regler som . När vi hade uppe en motion i frågan var en av hänvisningarna att det inte var lagligt att göra som . har ändå EU sagt att det är möjligt att ha en sådan reglering och att det inte är ett handelshinder. Det skulle vara intressant att höra om ministern inte också tycker att det är viktigt att ha lika spelregler för och . 65 (): Det industriellt framställda transfettet kunde lika bra ersättas med naturligt fett. Det finns bara en enda anledning till att branschen inte gör det, nämligen att detta fett är lite billigare. Det tycker jag inte är ett nog tungt argument för att riskera folkhälsan. Det finns studier som tyder på att det här är det mest onyttiga fett man kan äta. Visst är det så att mättat fett i överdriven konsumtion också är skadligt, men transfett är ännu skadligare. Dessutom är det en myt att man inte bör få i sig något mättat fett över huvud taget. Det är naturligtvis mest fleromättat fett man ska få i sig, men det är absolut inte skadligt att få i sig lite mättat fett. Transfettet fyller däremot ingen som helst funktion. Det som är rätt intressant är att vårt grannland har tagit frågan på allvar och satt den här gränsen för hur mycket industriellt framställt transfett en produkt får innehålla. , som ofta anses stå för total frihet och spelrum för marknaden, har till och med infört ett totalförbud mot industriellt framställt transfett med hänvisning till den fetmaexplosion som de har. Det är det absolut största folkhälsohotet där, och håller även på att bli det i , inte minst i . De studier som har gjorts har visat att transfettet leder till att man lägger på sig fett, inte muskler, och inte minst det farliga bukfettet för män, som ökar risken för hjärtinfarkt. Man kan alltså se en direkt koppling mellan hur mycket industriellt framställt transfett en person äter och ökningen av risken för både ohälsosam fetma och hjärtinfarkt. Därför kan jag inte riktigt förstå regeringens inställning. Andra länder vågar ta krafttag mot detta, och det är inte heller länder som avvisar marknadens frihet. Tvärtom råder en fri marknad där. Men man har ändå gått in politiskt och sagt ifrån. Detta är också en väldigt viktig konsumentfråga. Som konsument ska man om man vill kunna välja bort det här fettet. är det så att det på de produkter som kan innehålla detta farliga fett står att det är härdat fett eller delvis härdat fett. Det är tydligen så att det till och med är större risk att produkten innehåller det här farliga fettet när det står delvis härdat fett. Men det finns även en risk när det står härdat fett. Det här är ingen vidare konsumentupplysning. Man har ingen aning om hur mycket av detta produkten i så fall innehåller och om den över huvud taget innehåller det. Man kan befara att den gör det. Därför tycker jag att minimum vore att man som konsument skulle kunna se om produkten innehåller det här fettet, och i så fall hur mycket. Sedan får man själv göra valet om man vill äta det eller avstå. Jag kan egentligen inte se något skäl till att det här över huvud taget ska finnas i produkterna. Jag tycker till och med att vi kan gå väg och förbjuda det helt och hållet, men en medelväg skulle vara att göra som och sätta en maxgräns. Även om genomsnittet av befolkningen inte får i sig jättemycket av det här har vi enskilda individer som är i fara. Om man vräker i sig de här fetterna i gigantisk mängd är det ett enormt hot mot hälsan. 66 Jordbruksminister (): Jag har några kommentarer till framställda frågor. Vad säger jag i mitt svar? Jo, jag säger att vi måste minska vårt fettintag. Jag säger att vi i måste se till att skaffa oss bättre matvanor. Och jag säger att vi ska fortsätta att uppmuntra industrin att byta ut skadligt fett. Är detta då någon ny politik? Detta är ett fullföljande av den inställning som min företrädare i den tidigare regeringen har gett sig in på. Låt oss kalla det frivillighetsvägen. Har den då lyckats, den här vägen, eller har den misslyckats? Vi kan jämföra oss med , som ligger på ungefär samma breddgrader som vi gör och har samma kulturella bakgrund. Har de ett mindre intag av detta eller inte? Nej, det har de inte. Trots sin lagstiftning har de inte lyckats bättre i det här arbetet än vi med den frivillighetsväg som vi har slagit in på. Jag gör alltså bedömningen att den svenska vägen har lyckats och att vi ska fortsätta att använda oss av den. Varför är det så svårt att införa den lagstiftning som man har infört i ? Ett av skälen är att det är svårt att med billiga metoder apropå att vi vill göra det möjligt för företag att växa upp och växa till sig avgöra om det fett som finns i en hel del produkter är industriellt framställt eller naturligt. Väljer vi att lagstifta påför vi företagen ytterligare en administrativ börda och kostnad. Detta är, vid sidan om att vi har lyckats med frivillighetsvägen i , mitt andra skäl till att inte göra det har gjort. Är vi då ensamma om att ha valt den här vägen? Det gäller även till exempel , ett land som lever ungefär som vi i . De har också slagit in på den här vägen eftersom de har gjort samma bedömning som vi, detta sagt apropå att något land har följt den , nämligen . Vad bygger de studier som jag redovisade i mitt svar på? Ja, de bygger på de kontinuerliga matkorgsstudier som vi gör, och det framgår av svaret. Slutligen ska jag säga något om märkning. Den förordning om närings- och hälsopåståenden som vi har och som är betydelsefull ur hälso- och informationssynpunkt har tydligt pekat ut mättat fett och transfettsyror. Vid den pågående översynen av denna förordning om märkning och näringsvärdesdeklaration är det viktigt att vi fortsätter arbeta för att de berörda regelverken kompletterar varandra. Regeringen anser att om en näringsvärdesdeklaration ska anges på en produkt ska det under fettbeteckningen anges detaljerade uppgifter. Det ska finnas en möjlighet att frivilligt deklarera innehållet av mättat fett, härdat fett, delvis härdat fett och fullt härdat fett. 67 (): har vi fått ett motiv till att man inte vill följa den danska modellen. Det skulle då vara svårt för företagen att klara det. Jag undrar vilket underlag som finns för det. Jag har inte någon information om att den danska modellen på något sätt skulle ha hämmat industrin i . Om det vore ett korrekt argument tror jag inte att de företag som har valt att följa dessa uppmaningar skulle vara så positiva till en lagstiftning enligt den danska modellen som de är. Jag tycker att det verkar vara ett svagt argument för detta. Ministern säger också att man ska fortsätta denna linje att uppmuntra industrin därför att den har varit så framgångsrik. Då undrar jag hur man ska göra det. Jag menar att när vi har ett bra samarbete med näringslivet från politikens sida är det viktigt att svara upp mot det. Jag har här presenterat en väg, och det är att svara upp mot det intresse som finns från näringslivet genom att från politiken gå vidare. Det finns ett intresse för lagstiftning. Man upplever det som en möjlighet till illojal konkurrens enligt de signaler som man får från , även om jag inte delar uppfattning i denna fråga, och det gör inte näringslivet och forskning i andra länder heller. i har en väldigt märklig syn på detta jämfört med vad andra har. Men det får vi leva med. Men när näringslivet nu har tagit till sig detta, då tycker jag att vi ska försöka se till att dessa villkor gäller för alla. Jag fick ingen kommentar om det från ministern, och jag skulle vilja ha det. Sedan har ministern ett annat argument, och det är att konsumenterna skulle invaggas i någon sorts falsk trygghet om man lagstiftade mot en speciell produkt ett särskilt fett. Det tycker jag också är ett märkligt argument. Vi har faktiskt lagstiftning på en massa områden där vi pekar ut saker som vi inte anser vara lämpliga av olika skäl. Även på livsmedelsområdet har vi en sådan lagstiftning. Jag kan inte se att det har använts som argument tidigare. Det är väl i så fall en informationsfråga? I konsumentrörelsen är detta dessutom en fråga som man har debatterat och är väldigt medveten om. Jag tror att detta är en av de frågor av alla frågor om tillsatser i våra livsmedel där man bland aktiva konsumenter är kanske mest på alerten och tveksam till. Man har från konsumentrörelsens sida säkert jobbat med denna fråga . Jag har svårt att se att det skulle vara ett så starkt argument. Om man går igenom argumenten här har man på något sätt en känsla av att oavsett vilken regering som vi har så har väldigt svårt att byta fot, och det är det som slår igenom. Det finns ingen politisk vilja i denna fråga, utan man följer linje, och av någon anledning vill man inte lyssna på omvärlden och ändra på den. 68 (): Jag tyckte inte att jag fick något svar på frågan om vilken källa det hänvisas till i svaret. Det gäller till exempel påståendet att det svenska intaget är i nivå med det danska. Lite ihåligt klingar även påståendet om att har lyckats i sin frivillighetspolitik eftersom vi faktiskt inte vet hur det är förrän har gjort denna studie och kan redovisa det. Bara för att genomsnittssvensken ligger på en nivå under betyder det inte att alla gör det. När det gäller den som mår bra och har det ena benet i den iskalla hinken och det andra benet i den kokheta hinken kan man säga att det i genomsnitt är en normal temperatur. Alla människor följer inte kostrekommendationerna heller. Det verkar som att ministern inte vill se vinsten med att lagreglera som har gjort och som är på väg att göra. Även har redan gjort det. Det innebär i praktiken att den centerpartistiske jordbruksministern värnar de industriellt framställda transfetternas plats i livsmedelsproduktionen. När det gäller att frivilligt deklarera detta kan man göra det för de goda företagen. Men det innebär också att det inte blir samma spelregler för alla, inte heller för de människor som inte har ork eller möjlighet att följa kostrekommendationer eller har svårt att läsa innehållsförteckningar. Gör inte det bästa till det godas fiende. Hitta en lösning, och då är en bra lösning att göra som och besluta om samma regler som . Det är dags att ta det steget. Det finns ingen motsättning mellan att arbeta för bättre kostvanor generellt sett och att ta bort onödiga tillsatser i maten som dessutom medför hälsorisker. 69 (): Det är tyvärr en myt som florerar att det handlar om att sänka fettintaget totalt, vilket är fullständigt felaktigt. I själva verket skulle många behöva öka sitt fettintag av inte minst fleromättade fetter. Fet fisk till exempel har visat sig inte bara fylla näringsbehovet väldigt väl utan faktiskt till och med kunna leda till att man blir slankare och att man får bättre resultat när man motionerar. Det är därför som det är så skadligt när man nu talar om att om vi bara minskar fettintaget totalt ska det nog lösa sig. Det gör att man också tonar ned riskerna med det industriellt framställda transfettet jämfört med andra fetter. Det är inte heller skadligt med mättat fett i rimliga mängder. Däremot har man kunnat se att redan ett litet intag av industriellt framställt transfett direkt ökar risken för hjärtinfarkt och fetmarelaterade sjukdomar. Det finns till och med vissa indikationer om ökad risk för cancer, fosterskador och så vidare. Det är väldigt allvarligt, tycker jag. Man kan också se vilka de vanligaste dödsorsakerna i är. Det är hjärt-kärlsjukdomar och cancersjukdomar. Vi ser också att diabetes breder ut sig mer och mer. Att i det läget inte göra vad vi kan känns väldigt märkligt. Det som vi kan göra är att ta bort det fett som dessutom är en tillsats. Det gäller bara för dessa företag att sluta göra denna tillsats. Denna tillsats smakar inte på något sätt bättre än vanligt fett. Den enda skillnaden är att det är lite billigare för branschen. Det blir, precis som tidigare talare har sagt, en illojal konkurrens. Jag tycker att vi måste våga vara lite modiga i den här frågan och åtminstone göra som . Vi kanske till och med ska gå väg. Där har man verkligen insett sina problem på området. 70 Jordbruksminister (): Vi får med varje ny regel som införs en ökad administrativ börda för såväl stora som för små företag. Men mest betungande är en ny regel för det lilla företaget. Det är ett av våra skäl till att vi inte väljer att genom förordning eller rentav lagstiftning på det sätt som har gjort förbjuda det transfett som vi diskuterar här. Man frågar återigen om vi är ensamma om att följa frivillighetsvägen. Nej, det är vi inte. Det finns många runt omkring oss. Det stora exemplet där den här frågan också är stor i den allmänna debatten är , som har valt att gå in på precis samma väg som vi har gjort. Vad hjälper oss då på frivilliglinjen? Precis som i många andra sammanhang är konsumenttrycket stort i den här frågan. Jag är övertygad om att konsumenttrycket har hjälpt oss på det sätt som har inneburit att vi nu har nivåer som kanske till och med är under dem i , där man har en lagstiftning på området. Följer vi då upp det här vidare? Ja, det gör vi. Vi har ett projekt i gång som ska redovisas 2008.