prot · GV0997 · 2008-04-16 00:00:00 — Från sida har vi väckt en motion som behandlar just sanktionsmöjligheter, i det fallet mot fristående skolor. Men naturligtvis ska samma regler enligt vår uppfattning gälla för både kommunala och fristående skolor. Det finns ingen anledning att göra skillnad. Det är bara bra skolor vi ska acceptera. Jag undrar hur när hon nämner dessa sanktionsmöjligheter, som inte har, försvarar förhalandet av ett beslut om att ge sanktionsmöjligheter ända till ett eventuellt införande av en ny skollag, kanske 2010. Det är ändå dit, och ända till dess ska man alltså acceptera att inte kan stänga de skolor som inte är bra. Ändå verkar det finnas en ganska bred majoritet i för att ge utökade sanktionsmöjligheter, så att de ska kunna stänga skolor direkt som inte fungerar bra, visserligen med möjligheter till rättslig prövning. Detta skulle jag vilja ha svar på från . 103 () replik: Det är inte så enkelt med dessa sanktionsmöjligheter. Om vi hade stängt de kommunala skolorna i , vilket hade behövt ske, eftersom de är så dåliga, vart skulle då barnen i ha tagit vägen? Och hur ska kommunen kunna ha som sitt ansvar att bereda alla barn skolgång om det inte finns några skolor för barnen att gå i? Det kan vara långa avstånd. Jag håller med och om att man skulle göra så, men det är inte så enkelt. Det är inte heller så enkelt med en ny skollag. Det vet inte minst . Sju skolministrar har passerat, och ingen ny skollag har kommit fram. Det kanske får ta för oss också att se över de ca 1 000 paragrafer det är fråga om. När jag har möjligheten skulle jag gärna vilja berömma och för anförandet om alternativ mångfald och valfrihet. Det känns som om det var moderat skolpolitik som diskuterades och inte . Det finns verkligen mycket som förenar med alliansen, men knappast med Vänstern eller ens en gång Socialdemokraterna. Jag vill säga det som vi har sagt tidigare från mitt parti. Vi har ingenting emot att samarbeta med . Vi har till och med stiftat lag tillsammans, vilket de inte visste i den förra debatten, när Socialdemokraternas stod och sade här i talarstolen att det är omöjligt att stifta lag, för kunskapen finns inte hos riksdagskanslierna. Den finns i alla fall hos och . 104 () replik: Om uppskattade mitt anförande så mycket hoppas jag att hon också tar till sig de punkter där jag var väldigt kritisk mot den politik alliansen för. Jag vet inte om det är som vilseleder alla andra tre partier i alliansen i skolpolitiken, men det verkar så utifrån det jag hör nu och det jag hörde från tidigare. När det gäller sanktionsmöjligheter är det antagligen inte så att skulle stänga alla kommunala skolor i en kommun. Det handlar om enskilda skolor som är dåliga. Det är inte alla. Jag tycker att man ska behandla varje skola för sig. har blivit mig svaret skyldig. Man är inte beredd att ge de sanktionsmöjligheter de har efterlyst och som allianspartierna har sagt sig vilja ge, men förhalar till efter 2010 för att vänta på en skollag. Man var beredd att förbjuda mobiltelefoner, men inte att förbjuda dåliga skolor. Det tycker jag är anmärkningsvärt. Det handlar om att sätta elevers välmående på spel. Jag förutsätter att , eftersom hon tog upp detta i sitt anförande, brinner för denna fråga. När kommer vi att se alliansen lägga fram ett samlat förslag om att utöka sanktionsmöjligheterna mot såväl friskolor som kommunala skolor? 105 () replik: Det är skillnad på mobiltelefoner och skolor. Det vet vi alla. Men det finns ytterligare en skillnad. Förslaget om att ge möjlighet att ta ifrån elever mobiltelefoner var någonting som den gamla regeringen hade förberett och skickat ut på remiss. Det låg ett förslag färdigt i lådan. Det var bara att ta fram det och fatta beslut om det. Men det låg inget färdigt förslag om att stänga de dåliga skolorna. Det ska vi kanske tacka för, för då hade alla friskolor varit stängda i landet, eftersom de rödaste partierna ofta tycker att friskolor per definition är dåliga. Det finns en reservation från som jag skulle önska en kommentar om. Det kan jag inte få , men jag kan i alla fall nämna det. Det gäller reservation 31 om profilklasser. Det har vi moderater funderat på och motionerat om . Vi vill gärna se profilklasser i alla ämnen, inte minst i matte och NO, där vi nu lider brist på begåvningar och intresserade elever. Jag uppfattar reservationen som att tycker att det är ett bra förslag. Därmed blir vi ännu fler som kan hylla ett sådant förslag när det kommer. 106 (): samlade befolkningen i den lilla byn utanför sina resurser och byggde en ny skola i byn. Jag cyklade förbi där tidigare . På något sätt är det rätt fantastiskt att denna lilla by samlade ihop sina resurser för att bygga en skola var ett fattigt land och ungefär en miljon människor flyttade från till det rikare . Den kan vara värt att ibland fundera på vilken värdering som ligger bakom det när vi sätter ut byggbaracker när elevkullar blir för stora. När var fattigt samlade man ihop krafterna och byggde vackra skolor. Den värderingen tror jag vi behöver komma tillbaka till i . Det är värderingen att skolan är viktig och central och att kunskap är någonting som vi måste lyfta fram mycket mer. Den värderingen behöver mer av. behöver också värderingen att vi ska vara en ledande kunskapsnation i världen. Vi ska vara med och konkurrera på de tuffa marknaderna runt om i världen där det mycket handlar om att vara bäst på kunskaper. Vi ska också ha värderingen att fler ska lyckas och fler ska få chansen att bli framgångsrika i skolan. Det gäller både dem som har det jobbigt och dem som har det väldigt lätt för sig. De värderingarna ligger bakom min, och alliansens skolpolitik som vi nu genomför. Det handlar om att lyfta fram kunskap, att se till att blir en ledande kunskapsnation och att fler får lyckas. Vi har en lång reformlista på detta område. Det verkar på oppositionen som att kritiken egentligen går ut på att vi går för långsamt fram. Det tycker jag också. Jag skulle gärna vilja att det gjordes snabbare. Men är det den enda kritiken ni har känner jag mig ändå ganska trygg. gör vi rätt mycket som går åt rätt håll. Vi förtydligar kunskapsuppdraget. Det blir nya mål i årskurs 3. Det blir tydligare och tidigare utvärdering. Det blir en läsa-skriva-räkna-satsning. Det blir betyg tidigare och i flera steg från årskurs 6. Det blir skriftliga omdömen som en del av den individuella utvecklingsplanen. Det blir en ny kursplanestruktur. Det blir nationella prov i trean, sexan och nian och mycket mer. Vi lyfter läraryrkets status. Få saker är viktigare om vi ska lyfta kunskap och utvecklingen i än att se till att läraryrket får en högre status än vad det har . Vi genomför en stor satsning på fortbildning, Lärarlyftet. Det kommer framåt sommaren förslag om att utfärda legitimation för lärare. Det handlar inte om det ska införas utan hur det ska se ut. Förslag på ny lärarutbildning kommer . Det är väldigt viktigt att lyfter också lärarutbildningen. Det diskuteras för lite här i kammaren. Få saker är viktigare för skolan på lång sikt än att se till att de allra mest lämpade söker sig till läraryrket. Tyvärr är det inte så . Senast för sedan kom det återigen mycket skarp kritik mot lärarutbildningen. Detta gör vi från sida. Jag tror också att kommunerna måste jobba mycket mer med att höja läraryrkets status. Många av verktygen ligger hos kommunerna. Vi stärker det pedagogiska ledarskapet. Mina kolleger har varit inne på det tidigare. ser vi till att rektorsutbildning byggs ut. Vi vet om att framgångsrika skolor ofta bygger på ett bra ledarskap. Det blir 30 högskolepoäng inte bara för rektorer utan också för förskolechefer och biträdande rektorer. Vi ser till att det blir så lika regler som möjligt mellan kommunala och fristående skolor eftersom vi vill att konkurrensen ska bli mer jämlik. Vi kommer framöver att se hur elevunderlaget på gymnasienivå kommer att sjunka. Då måste konkurrensen om de eleverna ske utifrån kunskap och vilka som är bäst på att utveckla eleverna och inte utifrån vilka som erbjuder mest fritid. Vi skärper inspektionen och ger mer pengar till inspektioner, ser till att de blir jämförbara och sker oftare. Vi genomför också en ny skollag som är grunden för mycket av det andra. Det är ett ganska omfattande arbete som förhoppningsvis ska bli klart i ett första skede . Vi gör mycket mer. Det kommer en jämställdhetssatsning och en entreprenörskapssatsning, som var inne på. Det kommer försök att lyfta matematik och NO-ämnena på olika sätt och mycket mer. Parallellt med detta förbereds också kvalitetslyft i förskolan, och gymnasiet. De sakerna hänger samman. Man kan inte lyfta ut en sak och satsa på det utan se till att de förstärker varandra. När jag var på ett skolbesök sade en tjej till mig: Det var först efter ett självmordsförsök som jag fick den diagnos och den hjälp som jag behövde i skolan. Mycket av det vi nu gör handlar om att hjälpa dem som är i hennes situation. Det handlar om att se till att eleverna får rätt stöd och rätt hjälp så tidigt som det bara är möjligt i skolan. Vi måste möta varje elevs behov så tidigt som det kan ske. Vi måste också ge dem nya utmaningar oavsett var de befinner sig. Att fånga upp problem tidigt, ge rätt stöd och dessutom ge skolorna och lärarna rätt verktyg är otroligt viktigt. kom kunskapsöversikt över hur de särskilda behoven ser ut. Den visar någon mycket intressant. Den visar att av eleverna får särskilt stöd. Den visar att tysta tjejer och tysta killar ofta är det tjejer inte alltid får det stöd de behöver. Den visar att utagerande killar får fel sorts stöd. De borde kanske ha mer socialt stöd men får repetitiva övningar i stället. Det måste vi fundera på. Hur ser vi till att upptäcka dessa elever och också ge rätt stöd så tidigt som det bara är möjligt? En del i detta är läsa-skriva-räkna-satsningen. En andra del är utvärderingar . En tredje del är att vi nu inför speciallärarutbildning igen och gör mycket mer. Specialpedagogerna ska dessutom vara kvar. Vi tror att en bra skola behöver både speciallärare och specialpedagoger. Som många av mina kolleger har varit inne på är oppositionen väldigt splittrad om . Av de 76 reservationerna och tre särskilda yttrandena är man bara överens på två punkter. I 77 fall av 79 är man oenig. Låt mig ändå bemöta ett par tre stycken av reservationerna. I ett särskilt yttrande kräver Socialdemokraterna stopp för antagningsprov vid urval. Nej, förresten. Detta stopp gäller inte om man är duktig på idrott eller tillhör den internationella eliten på . Men om man är duktig på matematik ska man stoppas. Är man duktig på att skriva böcker ska man stoppas, och om man är duktig på någonting annat ska man stoppas. Varför är det så, , att den som är duktig på att hoppa över en höjdhoppsribba ska få komma in på särskild antagning medan den som kan räkna ut rent fysiskt varför han eller hon kom över eller inte kom över ska stoppas? Vad är det för skillnad i detta? En särskolerektor sade en gång: Vi ser inte bara eleven som hon är utan också vad hon kan bli. Den inställningen behövs inte bara i särskolor utan i alla skolformer. Var och en är inte bara vad de är utan också vad de kan bli. Vi behöver stöd till dem som behöver det och nya utmaningar till dem som behöver det. föreslår i en reservation att den som så vill av pedagogiska skäl ska kunna välja bort betygssystem på nationella prov, nationella mål och mycket annat. Det kan möjligen finnas en viss tjusning i den tanken. Frågan bereds nu i Skollagsberedningen. Jag ser trots det en del tveksamheter kring det. Har vi ett uppföljningssystem som gäller alla andra skolor ska det vara väldigt starka argument för att någon ska få göra någonting annat. Det ska vara tyngre argument än de som har använt i den här debatten och i andra debatter. Det kan vara så när man skriver reservationer ibland att man inte funderar exakt på hur formuleringar blev. Men vi vet också att de vill förbjuda läxor, betyg och mycket annat. I en reservation tar de ytterligare ett steg i den riktningen. Man säger: Undervisningsformerna måste förändras så att elevernas egna aktiviteter, samarbete inom gruppen och möjligheter att påverka sin egen situation är det viktiga. Men hallå, hur är det med kunskapsuppdraget? Är det detta som är det viktiga i skolan? Är det inte vad man lär sig, att man får en chans att utveckla sig och förbereda sig för vidare studier och arbetsliv? Hur kan detta vara det allra viktigaste? Tydligare än så kan man inte formulera avogheten mot kunskapsskolan. Jag hoppas att den här debatten har visat att vi har stort behov av förändringar av skolpolitiken. Den visar också det ser man på splittringen i oppositionen att ska det blir någon bra förändring av skolpolitiken måste det vara den alliansregering som sitter nu som genomför det. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 107 () replik: Jag noterar att i stället för att gå in på de olika motionerna framför allt pratar väldigt brett. Jag kan gärna prata brett också. Den lista man räknar upp med regeringens förslag är intressant när det gäller skriftliga omdömen. De har ju funnits . Alliansregeringen har tillåtit betygsliknande omdömen sådana som expertis, fackmänniskor och lärare dömer ut. De menar att de förstör de egentliga grundläggande skriftliga omdömena eftersom de blir så förenklade att det är skriftliga omdömen. Jag har länge drivit frågan om lika regler för kommunala och fristående skolor. Jag vet att jag introducerade den linjen i . Problemet med det synsätt som alliansregeringen har haft och som även har är att man begränsar friheten. har tagit på sig manteln som det parti i riksdag som vill begränsa den pedagogiska friheten mest av alla. Det är också intressant angående kommentaren om att vill tillåta alternativ pedagogik att ligga till grund för till exempel nationella prov. Det säger absolut nej till. Min fråga till är: Vill ha en likformad, likriktad och enhetlig skola för hela som ska vara absolut likadan på varje plats oberoende av individ, lokal, huvudman eller vad det är? Det är det som tonar fram för mig. är det parti som mest av alla står för likriktning. 108 () replik: är kanske det parti i som står allra mest för kunskap och likvärdighet. Vi ser att likvärdigheten brister i . Vi ser stora skillnader mellan kommuner. Vi ser stora skillnader mellan olika landsdelar. Vi ser stora skillnader mellan olika skolor. Då måste man fundera på vad man gör åt det. Det ska inte vara lika, men det ska vara likvärdigt. Det är inte acceptabelt att en elev en tjej eller en kille ska få så kraftigt beskurna framtidsmöjligheter bara för att hon eller han råkar bo i fel område eller i fel kommun. Det är inte acceptabelt för oss. Likvärdigheten måste stärkas. Jag pratar brett om skolan därför att jag tror att en av de viktigaste uppgifterna som vi har tillsammans i utbildningsutskottet är att försöka lyfta synen på kunskap, synen på lärare och synen på skolan. Jag tror att det är viktigt för att vi lyckas med den uppgiften. Vi måste se till att vi får tillbaka känslan av att skolan står mitt i byn och att skolan är det allra viktigaste vi kan satsa på för framtiden. När det gäller lika regler för friskolor och kommunala skolor hoppas jag att vi kan bli överens senare när vi ska diskutera skollagstiftningen. Det är avgörande. Vi kommer att få en tilltagande konkurrens om elever framöver, och den måste grundas på vilka som är bäst på att ge eleverna framtidsmöjligheter. Framtidsmöjligheter är också grunden till att jag diskuterar valfriheten . Jag tror att man kan införa vissa regler och viss valfrihet på kort sikt som gör att elever kan välja fel. Man begränsar på det sättet människors valfrihet på lång sikt. måste till och med en liberal inse att stor valfrihet på kort sikt kan begränsa en människas valfrihet på lång sikt. Det är inte alltid snällt att tillåta en elev att välja bort de svåra kurserna och att erbjuda lätta kurser i stället. Det begränsar de möjligheter eleverna får framöver. 109 () replik: Jag kan gärna ställa upp på begreppet likvärdighet. Men det som beskriver gör allting till lika. Det är just den lilla skillnaden mellan två ord likvärdighet och lika som har varit grunden till att det har funnits en möjlighet till individuell anpassning i svenskt skolväsende. Mycket av det som beskriver när det gäller kunskap och möjligheter för elever att nå kunskapsmålen kan vi säkert komma överens om. Men det måste bygga på likvärdighet och inte på den likriktning som jag ändå hör undertoner av från . Jag hör det ännu mer när hans partikollega utbildningsminister pratar. Det är något helt annat än vi har hört tidigare, och det är något helt annat än vi hör från de andra allianspartierna. Jag måste lägga till en fråga. Jag har länge fått höra de olika utfästelserna om att man ska satsa tidigt och att det är i de tidiga åldrarna som man ska ta tag i problemen. Det är jättebra! Det är jättebra att man ska överföra resurserna från IV-programmet till de tidigare åldrarna. Men det kan man ju inte göra om inte staten går in med en rejäl satsning till kommunerna i resurser. När kommer den? Vi har aldrig sett den. Annars kommer det att bli några generationer som blir helt utan stöd. När kommer utbildningsminister att offentliggöra att denna stora satsning på skolan verkligen görs? Man har ju pratat om den så länge, men vi har inte sett den vare sig i någon av de tidigare budgetarna eller i vårpropositionen. Vi har inte ens hört honom nämna detta, och annars brukar utbildningsministern vara duktig på att långt i förväg lova och tala om precis hur det ska bli och hur mycket det ska vara. Min fråga till är: Hur ska alliansregeringen klara av att genomföra denna omprioritering, som kräver resurser och inte bara ord? 110 () replik: Det är bara att konstatera att från kritiserar mig för att göra allting lika, att ha ökad nationell styrning och mycket annat och därefter för att vilja ha ett ökat statligt grepp över skolan. Jag håller med ; jag tror att staten behöver ta ett tydligare grepp över skolpolitiken och skolan. Staten skjuter nu till ganska mycket pengar till skolan som den egentligen inte borde göra. Det handlar om nästan till läsa-skriva-räkna-satsningen. Det handlar om till lärarfortbildning som egentligen är kommunala uppgifter, men som staten nu delvis tar över eftersom vi ser att bristerna finns där. Jag kan tänka mig att se fler insatser och en ännu tydligare styrning från staten eftersom vi måste få en ökad likvärdighet i svensk skola. Jag vet att regeringen inte kommer att lägga fram något förslag om ytterligare förstatligande av skolan eller någonting annat, även om jag personligen skulle kunna tänka mig att göra det. 111 () replik: Vi kanske skulle kunna reda ut ett par frågor. Det verkar som om oenigheten är fundamental när det gäller Plymouthbröderna och Tibble. Jag skulle vilja ställa en fråga till , som säkert delar utbildningsministerns åsikt om att det är viktigt att se till att all undervisning vilar på vetenskaplig grund. Då är min fråga: Vad är stalltipset? Vem kommer att gå vinnande ur striden mellan moderater och folkpartister, och för den delen också kristdemokrater? Jag kan förstå att detta är jobbigt, men jag frågar: Vem kommer att vinna det här? Utbildningsministern har sagt att avknoppning à la Tibble, som i har genomfört, inte har varit bra. i har också haft synpunkter på detta. Då är återigen frågan: Vem kommer att gå vinnande ur striden? Är det utbildningsministern och eller är det som kommer att ta hem det här? Vi kräver att det blir ordning och reda när det gäller avknoppning. Sedan till frågan om vårpropositionen anser att flyttade från ett konto till ett annat är en storsatsning på skolan? Det räcker ungefär till en lärare per kommun. 900 miljoner är mycket pengar, men inte ens det räcker speciellt långt. Då är frågan vad som händer i skolorna nu när lärartätheten faktiskt minskar, som i den största kommunen i . Vad är receptet? Vad gör vi åt det? Vad säger ni till era väljare där ni har lovat förbättringar inom skolan? Det är mina frågor. 112 () replik: Stalltipset är att alliansen går segrande ur det här. Det har visat sig i historien att alliansen har vunnit debatten om skolan. Alliansen vann valet på skolan; det har till och med sagt. Jag skulle gissa att alliansen kommer att vinna också när det gäller att formulera verkligheten för skolan framöver. Stalltipset är att alliansen går segrande ur detta. Det är också så vi fungerar tillsammans. Vi sätter oss ned fyra partier och funderar på vad vi har gemensamt att ge till det här arbetet. Hur kan vi komma överens? Vad kan vi behöva jobba vidare med? Ni har inte gjort det. Ni har inte gjort er hemläxa. leder Socialdemokraternas rådslag och försöker samla ihop dem till en ståndpunkt, vilket verkar vara en omöjlighet. Därför har du inte tid att lyssna på dina andra vänner på vänsterkanten. Lär dig av vårt arbete! Vi diskuterar saker gemensamt och kommer fram till bra lösningar för . Ni klarar inte ens att samla er inom ert eget parti. känner förmodligen väl till att det finns ett par utredningar som tittar på frågan om avknoppningar. Vi kommer att leverera ett förslag på hur det ska se ut framöver. Det här verkar vara jättekonstigt, men eftersom jag har sysslat en del med de här frågorna vet jag att budgetlagen säger att en vårproposition inte ska vara en budget. Den ska vara en proposition med riktlinjer för den ekonomiska politiken. Det är inte meningen att den ska vara en halvbudget såsom sossarna har gjort tillsammans med sina vänner . går vi tillbaka till det som budgetlagen sade att vårpropositionen skulle vara, det vill säga att vi ritar ut riktlinjer. Låt mig kommentera dessa . säger att de inte räcker långt, och så slår hon sig för bröstet för att de själva har satsat 500 miljoner, drygt hälften av detta, på elever i särskilt utsatta områden. Hon säger att det ska vara lyftet för svensk skola. Ni gör hälften av vad vi gör, och ni tror att det är lyftet för . Då borde vi ha ett dubbellyft för våra pengar. 113 () replik: Det är bara att konstatera att det var precis som vi misstänkte. När utbildningsministern sade att man skulle skärpa reglerna för konfessionella friskolor var det bara ett spel för gallerierna i och med att vi skulle ta ett utskottsinitiativ. Det bekräftar detta. Det finns djupa motsättningar. Man är inte överens. är hyggligt positiva till det här. Det var precis det vi misstänkte: Här kommer inte att hända någonting. Jag tycker att ni skulle sälla er till vår kunskapsgaranti vad gäller detta. Det är samma sak med Tibble. Man kommer tydligen inte fram till någonting där heller, utan det är fritt fram att knoppa av skolor till underpris och mot lärares och elevers inrådan. Det tycker vi är väldigt allvarligt. Avknoppningar har skett , men det måste finnas regler om detta, och det måste finnas regler mot moderater som håller på på det här sättet i bland annat och . Låt mig gå över till resurserna. Vi satsade på 15 000 fler lärare i skolan. Det är någonting som ni motsatte er. Ni har aldrig sagt att resurser spelar någon roll. Utbildningsministern säger fortfarande att resurser inte spelar någon roll för skolan. Vi har en annan uppfattning. Vi tror att fler lärare gör skillnad. Vi tror också att satsningar i de utsatta områdena, som ni har avbrutit, gör skillnad. Min fråga kvarstår: Kommer det mer pengar i budgetpropositionen? flyttade från ett konto till ett annat är inte speciellt mycket pengar, oavsett om man skriver flashiga pressmeddelanden om att nu är det storsatsningar på skolan. Det är inte sant. flyttade från ett konto till ett annat innebär ungefär en lärare per kommun i bästa fall. 114 () replik: Jag noterar nu att också vill ha ökade statliga satsningar på skolan och utöka statens ansvar för skolan ytterligare. Jag välkomnar det. Jag tror att det kommer att behövas, inte minst därför att vi ser att den demografiska situationen framöver kommer att ställa kommunerna inför stora utmaningar. Staten behöver förmodligen ta ett större ansvar.