prot · GV0987 · 2008-04-02 00:00:00 — Med det i åtanke är det enligt vår mening rimligt att de förslag på det turistpolitiska området som ligger på regeringens bord noggrant diskuteras med berörda, privata och offentliga, aktörer. Vi förutsätter att regeringen därefter redovisar sin syn på hur den ställer sig till de utredningsförslag, vilka upprepas i motionerna i det här betänkandet, som alltså bereds inom . När det gäller idrottsevenemang har regeringen uttalat sin avsikt att aktivt verka för att fler stora internationella idrottsevenemang ska arrangeras i . Det pågår även här ett arbete inom . För att inte föregripa den pågående beredningen om tillväxt genom turistnäringen, där det föreslås en nationell strategi för stora internationella evenemang, är utskottets förslag att man ska avslå motionerna på det området. Kulturministern kommer som bekant också att bjuda in representanter för idrottsorganisationerna för att få en klar och tydlig bild och också kunna formera en gemensam handläggning när det gäller hur vi även på flera decenniers sikt ska kunna få stora evenemang till . Det här betänkandet omfattar även designpolitik. Vi kan ju inte stå här i talarstolen och gå igenom nanotekniken. Det är mycket spännande. Men med tanke på kammarens och ledamöternas kanske begränsade kunskap ska vi låta det vara. Däremot skulle jag vilja nämna några ord om designfrågorna. Design handlar inte bara om att skapa en snygg yta. Design handlar väldigt mycket om funktionalitet, och design finns i så gott som alla produkter. Det finns faktiskt till och med, i många fall, i tjänster. Ljudet vi hör när vi slår igen en bildörr är en frukt av ingenjörskonst och designkunnande. Det handlar även om att kunna designa ljud. Det är ett fascinerande och spännande betänkande, och den allmänna motionstiden har levererat ett antal motioner som ger oss anledning att förhoppningsvis kunna komma med spännande och intressanta repliker. Jag vill passa på att yrka bifall till utskottets förslag. 204 () replik: Ja, inte tycker jag att betänkandet är ett uppsamlingsheat, utan det är kanske en hop goda idéer för framtiden. hänvisar till kommande propositioner som kommer att ha stor betydelse för besöksnäringen. Han nämner infrastrukturpropositionen. Om jag förstår det rätt åker infrastrukturministern redan nu ut och pläderar för att regionerna måste göra ekonomiska insatser när det gäller vägarna. Är de regioner där vi har den bästa turismen i övrigt ekonomiskt bärkraftiga regioner? Nej, så är det naturligtvis inte. Jag funderar på om det med det tänkesättet över huvud taget blir någon mer bit asfalt på vägen upp till eller om det över huvud taget finns någon idé om hur turismen skulle utvecklas i eller någon annanstans, alltså med ett sådant marknadstänkande. Med ett sådant marknadstänkande kommer infrastrukturen att förbättras kraftigt i befolkningstäta områden men inte nödvändigtvis där turismen utvecklas. Kan ge mig försäkringar om motsatsen är jag tacksam. Sedan gäller det forskningen. Vi är säkert väldigt överens om att tjänstesektorn behöver mer forskning. Men vi kan se vilka universitet och högskolor som ägnar sig åt besöksnäringen, väldigt handfast. Det är högskolor och små nya universitet. Vad jag förstår kommer alliansens partier att se till att mycket mer av forskningspengarna går till de stora gamla universiteten. Kan lova mig att jag har fel även på den punkten? Sedan undrar jag: Vilka är de där förslagen som ligger på regeringens bord? har jag hört det . Jag vet fortfarande inte vilka förslag det är. Berätta det, så blir det mycket lättare att ha debatt! 205 HANS () replik: Jag tycker att det är bra att tar upp frågan om infrastruktur, för om det är någonting som vi faktiskt har fått ärva från tidigare regering så är det ett oerhört stort underskott vad gäller underhåll av svensk infrastruktur. Det finns många hål i vägar, framför allt i vägar som ligger utanför storstadsregionerna. Det är en utmaning att lappa ihop det som inte har blivit gjort, som borde ha gjorts, men det handlar också om att bygga ut. Alla har vi ju en valkrets hemma som vi på något vis ska försöka blidka genom att tala om vägar i närregionen. Det vore förmätet av mig som riksdagsledamot att lova saker och ting som regeringen ska komma med när det gäller att precisera exakta förslag. Jag tror inte att någon i den nuvarande oppositionen gjorde motsvarande utfästelser under föregående mandatperiod. Vi kan vara förvissade om att det arbetet pågår. Sedan gäller det forskningen. Ja, det är spännande att det är många universitet som sysslar med forskning och utveckling inom turism- och besöksnäringen. Det är en snabbt växande marknad, näring, som i allra högsta grad behöver ha tillförsel av systematiskt vetenskapligt kunnande. Det finns många institut också. Vi har som minst sagt kan matcha det som gör på det här området. är kopplat till . Vi har all anledning att se fram emot de här propositionerna, för det kommer att påverka även turism- och besöksnäringen. 206 () replik: Jag kan konstatera att det finns ett hemlighetsmakeri kring vad regeringen avser att göra med besöksnäringen. Vi får leva i ovisshet när det gäller det. Men före valet lade ni fram ett förslag. Jag utgår från att det var ditt parti, , som drev den frågan. Det gällde att allemansrätten skulle inskränkas till förmån för äganderätten. Man skulle inte kunna bedriva naturturism utan ägarens samtycke. Detta är naturligtvis ett väldigt stort hot mot den växande naturturismen. Väldigt många goda idéer finns om hur man skulle kunna bedriva den turismen. Den turismen ligger också helt i samklang med en hållbar utveckling. Det handlar om att utveckla viltsafarin, cykelturism, kanotism och så vidare. Om vi inte vet vad regeringen har för sig kan vi ändå fråga här i om har för avsikt att driva denna valfråga i riksdag. 207 HANS () replik: får man intrycket att man från oppositionens sida vill vränga till verkligheten lite värre än vad den är för att argumenten ska kunna hänga ihop. Allemansrätten är unik för . Det är en lång tradition, och vi har att fortsätta att värna allemansrättens fortlevande. Men allemansrätten liksom många andra företeelser, lagar och förordningar är också någonting som understundom behöver sättas under omprövning. Förhållningssättet är att en ägare av mark inte ska ta sitt ansvar och att det skulle gå stick i stäv med allemansrätten. Jag tror snarare att det om någon är ägaren som har anledning att värna denna natur och miljö. Det är ofta känslig miljö som ligger i anslutning till vattenområden. Man menar att en ägare skulle vara mindre angelägen att värna detta. Jag tror tvärtom. Om det är någonting som verkligen engagerar är det just ägande. Det har vi diskuterat här inte minst när vi tidigare talat om statens ägande. Allt ägande förpliktigar. Därmed följer ett ansvar. Jag tror att allemansrätten i kombination med markägarens ansvar är en väldigt god fördel och en viktig ingrediens för att kunna ge upphov till en utökad marknad för svensk naturturism. Låt oss se ägandet och allemansrätten hand i hand. Det kan vara en styrka. Allemansrätten ensam kan också emellanåt vara anledning till att vi tittar över och förbättrar. 208 (): Detta betänkande är som sagt ett svar på alla möjliga motioner om näringspolitik och spretar således en hel del. Jag tänker hålla mig till två områden som har lyfts fram här av och representanter och som de också har skrivit reservationer om. Världen står inför en stor omställning för att klara klimatförändringarna. Omställning betyder förändring, nytänkande och också möjligheter. Regeringen är fullt medveten om att miljö- och klimatutmaningarna kan vara en ekonomisk hävstång för eftersom vi i vårt land har ett stort kunnande på detta område. Miljöteknik spelar också en stor roll för i hur hög grad vi kan behålla den livsstil vi har och klara av klimatutmaningarna. Staten, näringsliv och akademin med forskning och utbildning behöver alla agera både enskilt och i samarbete. Jag tänker nu redogöra något för vad regeringen gör för att främja möjligheterna för miljöteknikföretagande. Pengar har öronmärkts. I vårpropositionen avsattes för utveckling av miljöteknik. I budgetpropositionen för avsattes 340 miljoner för att främja hållbart systemtänkande i städer. Av de 530 miljonerna går en betydande del till forskning och utveckling av mindre miljöpåfrestande transporter. Transportsektorn står för en stor del av klimatpåverkan. måste också människor kunna transportera sig. Vi sätter stor tilltro till att forskningen kan få den ekvationen att gå ihop. De avsatta anslagen är en del i att få fram forskningsresultat. Inom ramen för de 530 miljonerna finns det också utrymme för andra miljöteknikinitiativ. När det gäller satsningen på hållbara städer är det värt att påminna om att världen blir alltmer urbaniserad och att städerna behöver ett helhetstänk för att bli mindre klimatpåfrestande. Temat för världsutställningen i är just , Better Life. Det blir ett viktigt tillfälle för exportfrämjande för den som kan presentera goda lösningar. Satsningen Hållbara städer handlar om att lyfta teknikhöjden i byggandet och skapa ett systemtänkande. Större referensobjekt ska kunna byggas upp med statligt stöd för att kunna visas för potentiella kunder. har inlett en dialog låt oss om ni så vill kalla det en branschdialog med den del av näringslivet som inryms i begreppet miljöteknik. Detta har till syfte att höra efter vad branschen vill att staten ska bidra med. Det hölls ett möte . Då framkom det önskemål om ökade satsningar på exportstöd. Regeringen gav efter detta ett särskilt uppdrag att främja miljöteknikexport. Ytterligare sådana samtal ska genomföras . Ett flertal samarbetsavtal för teknikutveckling av förnybar energi har ingåtts med andra länder, bland annat och . Statsråden gör löpande resor tillsammans med företagare. Ett exempel är att miljöministern var i tillsammans med en stor delegation med representanter för mer än 30 miljöteknikföretag. Det sammanföll med näringsutskottets resa till . Delar av utskottet är därför redan bekant med detta arrangemang och blev också en del av det. planerar också att ta chansen att under våra internationella ordförandeskap lyfta fram miljöteknik. Under ordförandeskapet i avser att genomföra miljöteknikdagar för att bistå företag att hitta kunder. Under EU-ordförandeskapet ska hållbar utveckling och miljöteknik bli prioriterade områden. Regeringen och ska självklart samordna och på olika sätt främja miljöföretagande. Den allra viktigaste uppgiften är att skapa lagstiftning som ger drivkrafter till företag att vilja satsa på utveckling och riktigt bra produkter. ska gå före med tuffa men nåbara krav på utsläpp och på så sätt skapa en tydlig hemmamarknad. Statens uppgift är inte att peka ut vissa tekniker som ska uppnå de mål som vi vill se. Vi politiker kan inte veta vad som är hållbara tekniker. Vi måste lita till att marknaden får fram bästa teknik för att uppnå uppställda mål. Politiker har dock i uppgift att se till att marknaden präglas av stabila spelregler så att investerare vågar satsa. Jag tycker inte att vi ska blunda för att det finns indikationer på att cleantech-branschen i har haft vissa svårigheter att finna riskkapital i . Det behöver analyseras vidare om det är så och vad det i så fall kan bero på. En hypotes till varför cleantech-företagarna ha svårt att hitta kapital är att marknaden är utsatt för en större politisk risk än andra marknader. Denna risk handlar om att det snabbt kan uppkomma stöd eller hot om regleringar som påverkar förutsättningarna. För långsiktig hållbarhet måste politiker därför hejda sig från att göra snabba, välvilliga men i längden ohållbara marknadspåverkande insatser. Det finns också förklaringar som går ut på att riskkapitalisterna inte har tillräcklig kunskap om den nya branschen. Staten kan göra insatser för att föra ihop riskkapitalister, företagare och potentiella kunder. Swentech och måste arbeta vidare med nätverksbyggande och mötesplatser. Jag har till exempel hört talas om att det finns en framgångsrik modell i för att underlätta kommunikationen mellan olika aktörer. Den kanske är värd att titta på. Det finns pengar inom statliga program och fonder för utveckling av teknikföretag. kan det nästan låta som om det inte alls gör det. Men i vissa fall kan de nog uppfattas som svåröverskådliga och otillräckliga. Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över statens insatser för riskkapitalförsörjning. Om den kan visa på brister, överlappning och behov av nya stöd ska vi förstås agera och förändra. Till vill jag säga att det är viktigt att man är aktsam med att köpa aktieposter för skattebetalarnas pengar. Vi politiker ska inte gå in och göra riskkapitalisternas jobb om marknaden verkligen skulle fungera eller om den skulle göra det med några smärre justeringar. Om vi skapar stora riskkapitalfonder kommer bankerna att hurra om de slipper ta de stora riskerna och i stället kan casha in stora pengar på låga risker. Det behövs mer drivkrafter för att generellt få fram riskvilligt kapital i . Ett steg togs i samband med avskaffandet av förmögenhetsskatten. Regeringen bör gå vidare för att se vad som kan göras för att främja så kallade affärsänglar så att lyckad företagsamhet inte leder till sköna dagar på golfbanan och en swimmingpool utan till att företagarna satsar pengar och kunskap i nya bolag. I globaliseringens tid behöver generellt satsa mer på kunskap. Den förra regeringen och stödpartierna misslyckades brutalt på utbildningsområdet. Det går inte för ett land att långsiktigt vara en stark miljötekniknation om det är svaga matematikresultat i skolan och få som vill eller kan studera på ingenjörsutbildningar på universitetsnivå. gör regeringen olika insatser för att sätta kunskap i fokus i skolan. Som folkpartist vill jag också lyfta fram frågan om att införa skatteincitament för forskning i mindre företag. Det kan till exempel handla om minskade arbetsgivaravgifter för forskartjänster i små bolag. I många andra länder finns möjligheten att göra avdrag på investeringar i forskning. Det kan vara ett viktigt redskap för att behålla företag som verkar på en internationell marknad i . ska jag gå över till reservation om brottsförebyggande arbete. skriver i denna att man anser att regeringen ska inleda en dialog med företagarna för att företagarna ska bli medvetna om sitt ansvar i det brottsförebyggande arbetet. skriver också att näringslivet är en dåligt utnyttjad resurs när det gäller att komma till rätta med brottslig verksamhet. När det gäller företagarnas medvetenhet och ansvar för brottsbekämpning vet de flesta företagare oerhört mycket mer än vi politiker om vilka risker för brott som företag är utsatta för och hur man ska handla för att förebygga detta på olika sätt. Det är en felaktig utgångspunkt att som gör indikera att företagarna inte tar sitt ansvar. Många gör mycket. Det handlar om allt från den lilla butiksägaren som flyttar kassadisken för att minska snatterier till ett stort bostadsbolag som byter ut entrédörrar och anlitar landskapsarkitekter för att få en tryggare omgivning kring husen. I de flesta brottsförebyggande råd runt om i finns näringslivet representerat. Det betyder mycket för att stärka det brottsförebyggande arbetet lokalt. I utskottsbetänkandet nämns Näringslivets säkerhetsdelegation som ett exempel på ett öppet nätverk för säkerhetsfrågor för både det privata och det offentliga. För att minska risken för att företagare blir brottsoffer har initiativ som näringslivets intresseorganisationer har tagit fram haft en betydande roll. Ett exempel är Svensk Handels varningslista, som har betytt mycket för att sprida kunskap om fakturabedragare och oseriösa annonsförsäljare. Men visst kan näringslivet och företagarna göra mer i det brottsförebyggande arbetet. Särskilt viktigt tycker jag att det är att de är med i samlade aktioner för att möta den systemhotande organiserade brottsligheten som behöver bemötas både av rättsväsendet och av andra myndigheter, kommuner och av näringslivet. Tack vare alliansens satsningar på rättsväsendet kan det offentliga gå i bräschen och höja ambitionen för att förebygga brott mot företagare och oss andra. Då är det trist att se att i sitt budgetalternativ vill motverka detta genom att göra massiva nedskärningar på polisväsendet totalt minus . engagemang i det brottsförebyggande arbetet för företagare och andra brottsoffer har inte riktigt någon helhet. Med detta sagt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 209 PER () replik: pratar mycket och stort om satsningar på miljöteknik som regeringen har gjort. Jag tycker att det i sammanhanget också är intressant att tala om varifrån man tog pengarna för att göra satsningarna. Regeringen tar tyvärr med den ena handen och ger med den andra. Man kan skryta med det man ger, men man kanske också ska tala om vad man tar. som man gjorde de satsningar som pratade om minskade man kraftigt satsningarna på till exempel biologisk mångfald. Man har tagit bort stödet för solenergiinvesteringar i offentliga byggnader och för energieffektivisering. Man har tagit bort stödet för installation av effektiva fönster och biobränsle i småhus och så vidare. Det finns många exempel. Att ta med ena handen från miljötekniksektorn och ge bidrag med den andra handen kanske inte är en så stor reform som man får det att låta när man står och räknar upp miljonbelopp i talarstolen. Ur den synvinkeln skulle det vara intressant att höra synpunkter på detta. Om nu regeringen gör så mycket för att skärpa och hjälpa miljötekniken, vad tror att det beror på att viljan hos svenska riskkapitalister att investera i miljötekniksektorn är så oerhört mycket mindre än den är i många andra länder? Den minskar till och med år ; man har mindre investeringar i miljöteknik än man hade året innan. Om det nu var en så kraftfull satsning borde riskkapitalisterna rimligtvis ha uppfattat signalen. Men det har de uppenbarligen inte gjort. Svenska investeringar i miljötekniksektorn från riskkapitalet ligger långt under vad de gör i många andra länder. Vad tror att det beror på? 210 () replik: Jag nämnde faktiskt några hypoteser i mitt anförande för vad det möjligen kunde bero på. En sak jag tror att vi måste jobba mer med är att riskkapitalister, företagare, forskare och potentiella kunder behöver hitta mötesplatser att träffas på. Jag tror att mer av det arbetet skulle kunna ge effekter. Där har jag ett svar i alla fall. Jag är inte så säker på att investeringsviljan har gått ned, som Per säger. Det vill jag nog lämna öppet. Jag har också hört att den skulle gå åt andra hållet. vet man att när börsen faller minskar också viljan att investera. Det gör att det därför generellt kan finnas mindre av riskvilligt kapital . Jag hade ett antal förslag på hur vi skulle kunna öka möjligheterna att skapa mer riskkapital. Detta ses också över. Jag sade att om det finns bra förslag på hur staten kan främja företagande utan att vi gör riskkapitalisternas och bankernas jobb så är jag öppen för att se över goda lösningar. 211 PER () replik: Till skillnad från tror jag att det finns mer strukturella effekter som ligger bakom detta. De siffror som jag har sett visade att man hade en minskning av investeringar i miljöteknik från riskkapitalet. Jag tror att det beror på att man har sett att de politiska villkoren för miljöteknikbranschen helt enkelt inte finns där. Man litar inte på regeringens vilja och intresse att skapa goda villkor för den nya energiteknik och för den nya miljötekniken. Jag tror att det beror väldigt mycket på att regeringen inte har den långsiktighet och ger de stabila spelregler som behövs för att man ska ha en tilltro till miljöteknikbranschen i . Det tycker jag är väldigt tråkigt. På energisidan ser man hur regeringen stöder investeringar i gammal teknik. Man ger frikostiga bidrag inom handelssystemet för fossilgasutbyggnad i och . Man stöder effektutbyggnaden av kärnkraften. När man satsar på den gamla tekniken får inte marknaden den uppfattningen att man kommer att ha goda villkor för den nya tekniken. Jag tror att det beror väldigt mycket på att näringslivet har ganska noggranna känselspröt ute för att analysera vad som är på gång inom politiken, speciellt på ett sådant här område som är i utveckling och där det behövs tydliga politiska styrmedel och en politisk vilja. När man inte känner av den viljan kommer inte heller investeringarna. Jag tror att det beror på det. Jag tycker att det är väldigt tråkigt. håller på att missa den unika chans man har haft att bli världsledande på miljöteknikområdet. Om det inte kommer en tydlig miljöpolitik, om det inte kommer fram tydliga ambitioner på miljöteknikområdet och på miljöområdet över huvud taget kommer inte heller marknaden att följa efter. Det är den risken jag ser med regeringens nuvarande miljöpolitik. 212 () replik: Jag talade också om vikten av att vi har stabila spelregler. Det är så regeringen arbetar. Visst investeras det i , och självfallet kan det investeras mycket mer. Det finns nog inget övre tak för det. Vi har samma ambitioner på det området. Vi ska naturligtvis främja ny teknik men också gammal teknik. Befintlig teknik kan också göras mycket bättre. Därför måste vi satsa på investeringar även i sådana branscher som redan är välutvecklade i . 213 () replik: Jag har några kommentarer till anförande. Hon pratade om den reservation som jag gav mitt stöd till tidigare, om det brottsförebyggande arbetet. Jag har aldrig påstått att näringslivet inte medverkar i detta. I mitt anförande tog jag fram näringslivets roll tillsammans med de fackliga organisationerna som ett gott exempel på det. gav hon mig en bekräftelse på att jag hade rätt när jag sade att det går att göra mer och att näringslivet också kan göra mer. Det var kul. Det är riktigt att ni har satsat mer på miljöteknikexport, men det rimmar väldigt illa med att ni har dragit ned på medlen till som verkar ute i världen och ska hjälpa till just vid export. Jag har ingen logisk förklaring till den kullerbyttan. pratar också lite grann om att det är marknaden som ska ta fram tekniker, inte politiken. Så kan det väl vara i början, men politiken måste också sätta ned fötterna och tala om vad som ska gälla. Vilket bränsle ska vi ha? Eller är det så att vi ska ha olika typer av bränslen totalt sett? Ska etanolen komma från vete och havre eller från de skogliga resurserna eller ska vi utveckla elbilar? Marknaden behöver klara signaler. Det är det de efterfrågar när de säger att de inte vågar satsa på den här tekniken eftersom de inte vet vilka vinster de kan få ut . Det är sanningen. 214 () replik: När jag skrev mitt anförande kände jag inte till vad skulle säga i sitt anförande. Därför utgick jag från den motion som har skrivit och från reservationen. Det som jag sade att har sagt har ni också skrivit ordagrant. Därför utgick jag från det. Mer kan man inte göra. ägnade större delen av sitt anförande åt att tala om att vi måste minska svartarbetet i samhället. Det har han rätt i. Det ska vi ha insatser för. Sedan är det alltid så att man måste ha en balansgång mellan ökade regler och kontroll, och vi är inte alltid överens om hur den balansgången ska se ut. Jag välkomnar samarbetet för minskat svartarbete tillsammans med branscherna. Byggbranschen har själv tagit ett initiativ till att göra en utredning tillsammans med Brå, om jag minns rätt, för att se över vad de skulle kunna göra och ge ett förslag. Vad jag minns handlade det bland annat om att de skulle införa något som liknar en hotelliggare och något mer kontrollerade momsinbetalningar. Jag tycker att det är utmärkt om de tycker att balansen fungerar. De får lite mer regler, men de företag som verkar på ett ärligt sätt drabbas inte av konkurrensnackdelar. Om de vill ta detta ska vi politiker svara upp mot det och göra så gott det går enligt de förslag som de har lagt fram, om de är bra. 215 () replik: Men det är inte fler regler som behövs, utan det behövs ett klarare regelverk.