prot · GV0953 · 2008-01-17 00:00:00 — Detta är ett sätt att mycket kort summera det som vi i den granskande processen har konstaterat om och de lärdomar som vi har dragit av tsunamikatastrofen. Jag skulle emellertid vilja lägga till en reflexion om det inträffade, som ligger lite utanför vårt granskningsuppdrag men som ändå kan bidra till vår förståelse av det som hände och som förhoppningsvis kan göra oss bättre rustade inför framtida krissituationer. Det jag tänker på är de svårigheter som mer generellt har visat på vad gäller att både förutse och hantera krislägen, såväl psykologiskt som praktiskt. Det finns många exempel som jag skulle kunna ge på detta utöver tsunamikatastrofen. Mordet på statsminister är ett sådant exempel. Det är som om vi förvirras av allvarliga krissituationer på ett sätt som liknar ett förlamande chocktillstånd som hindrar vår förmåga att agera och på det viset förvärrar situationen. En del av förklaringen till detta ligger givetvis i situationens allvar, men jag tror att det finns en föreställning om som spelar roll i detta sammanhang. Det är föreställningen om som ett land som inte är som alla andra, som inte drabbas av samma missöden, som befolkas av ett bättre folk som dessutom styrs av klokare ledare. Det är landet Tryggt, med stort T, eller, för att säga det på ett klassiskt sätt, Lycksalighetens ö, eller också ö, som journalisten kallade en bok som han en gång skrev om det han benämnde det extremt svenska. skrev en bok kring denna föreställning om det svenska som heter Vi dumma svenskar, och i vi är också jag inkluderad numera. Där kan följande läsas: Vi trodde att vi hade alla svaren. Den svenska ideologin gjorde oss dumma. Vi trodde oss veta mycket mer än vad vi gjorde. Vi trodde oss kunna styra med större förnuft än det vi förfogade över. Själva vi vet hur det förhåller sig. Vi är klokare och egentligen lite förmer än andra. Häri ligger något viktigt. Att vårt land är ett bra land och att dess folk är fantastiskt bra hyser jag inget tvivel om. Men det gäller att akta sig för en så smickrande självuppfattning. I händer också det som vi ofta inte tror kan hända här, och det samhälle som vi har byggt upp har också stora brister. I själva verket är vi sårbara som alla andra, men vi kan göra oss ännu mer sårbara om vi låter vår egen självuppfattning bli till högmod. Det är, fru talman, vad tsunamikatastrofen till syvende och sist borde säga till oss. Om vi förstår det kan vi på ett bättre sätt hantera allt det som kommer att hända i vårt land, allt det som vi aldrig trodde skulle hända oss eller hända här. 23 (): Det här granskningsbetänkandet tar upp efterdyningarna av vår tidigare granskning av flodvågskatastrofen och hur den tidigare regeringen hanterade frågeställningarna. Det centrala i budskapet från i den här delen är att vi måste kunna lita på uppgifter från , helt enkelt. Det handlar verkligen om förtroende, därför att har ju ingen inspektionsgrupp som bara kastar sig över handlingar i , utan vi måste kunna lita på att de uppgifter som vi får från är korrekta. kollade vi på vilket sätt statsministern blev informerad, för det hade ju stor betydelse för själva tidsaspekten. Den stora kritiken i den förra granskningen var att processen kom i gång . Därför tittade vi speciellt på informationen till statsministern och då främst via statsministerns statssekreterare. hade vi en utfrågning av denna statssekreterare. Då ställde jag just frågan om han befann sig i och om han använde datorn för att hålla sig informerad. Han svarade: Javisst, självklart. Jag sade: Vad bra. Då kan vi väl få in inloggningsfilen från datorn på Statsrådsberedningen för att få bekräftat att du var där. Då svarade statssekreteraren: jag bara erinra om att när det gäller datauppkopplingar sker de i mitt fall både från hemmet och från kontoret. Det är samma system. Därpå svarade jag: Jag är inte expert på IT, men vad jag förstår går det lätt att hitta adresserna om man har en inloggningsfil det jag menade var IP-adressen oavsett om man varit hemma eller om man befunnit sig på jobbet. är det så att när vi begär in uppgifter under utfrågningar översänder man dem självmant från . Det har jag varit med om ett antal gånger. Men jag anmälde för säkerhets skull till KU-kansliet att jag ville ha upp den här frågan på agendan och ställa en fråga till på den punkten. Men det dröjde ända till innan den frågan ställdes, och vi fick svar . Då svarade man från sida att det visserligen genererades loggar men att de var gallrade. i efterhand kan vi konstatera att de här banden fanns som man har hittat. Men inte bara de, utan det finns också en brandväggslogg som sparas permanent. Det borde vara känt inom att det gjordes. Dessutom fanns det ytterligare en logg som gällde de så kallade hemdatorerna. Det är centralt att vi får korrekta uppgifter, därför att annars kan vi inte fungera på ett bra sätt i . Men som flera talare har varit inne på här granskar inte KU tjänstemännens agerande, utan det är en sak för JO att hantera. har också framfört synpunkter på de delar som gäller hanteringen. Det kan vara ett problem i sig att den här typen av kommissioner överlappar befogenheter. Det är viktigt att vi i fortsättningen får klara och tydliga svar från . Jag blev väldigt konfunderad när vi begärde in uppgifter om det här och då frågade: Om sådana logguppgifter fanns, skulle det ha kunnat bidra till att besvara frågan som ställdes av utskottet ? Då fick vi svaret: Uppgiften i dessa loggar skulle därför knappast ha kunnat tillföra granskningen något material utöver det som senare togs fram, banden. Men dessa uppgifter levererades ju till allmänheten . Det där kan man raljera över, men jag tycker att det vore en fördel om lärde sig att svara klart och tydligt på frågeställningarna i stället för att ge den här typen av kryptiska svar. Ytterst har statsministern som chef för ansvar för att säkerställa att informationen lämnas, men man kan inte förvänta sig att en statsminister som har väldigt mycket att göra känner till alla tekniska detaljer. Men det är faktiskt en huvuduppgift att säkerställa att till exempel uppgifter som lämnas till är korrekta. 24 (): Detta granskningsbetänkande berör vissa frågor i anslutning till flodvågskatastrofen och The med mera. Jag har valt att ta upp lite kort om flodvågskatastrofen. Många katastrofer händer runt om på vår jord. Dessa för med sig mycket lidande i form av förluster av nära och kära och förluster av hus och egendomar. De för med sig stor sorg och mänskligt lidande. Att mista sina nära och kära, sin livskamrat, sina barn är något som de drabbade kommer att leva med resten av sina liv. Jag känner mycket med dessa drabbade personer såväl här hemma som i övriga världen. Frågan i det stora arbete som gjorts i samband med flodvågskatastrofen annandagen 2004 har debatterats, flera utredningar har genomförts, har granskat och också genomfört utfrågningar. Därtill kommer riksdagsbehandlingar och ombudsmäns beslut. Det som allt detta har fokuserat på om vi tittar massmedialt är dåvarande statssekreterare agerande och icke-agerande. Det har också handlat om dåvarande statsministerns agerande och om vilken information han fick och så vidare. KU har i sina ställningstaganden kunnat konstatera att aktiviteterna från Statsrådsberedningens sida var för låga under krisens inledande skede. blev det känt att ett stort antal band från tiden närmast efter förvarades i . Det var en fråga om säkerhetskopior. Regeringen beslutade att banden skulle granskas. Banden är granskade, och det har inte direkt framkommit några stora nyheter. kommer bandens rättsliga status att utredas. Vad allt tydligt pekar på efter alla dessa år av utredningar, granskningar och så vidare är Statsrådsberedningens alltför passiva roll och att saknade en fungerande krishanteringsorganisation. Jag hoppas och vill tro att regeringen har byggt upp en sådan organisation och att det som inträffade , när statsministerns dåvarande statssekreterare som var ansvarig för krisjour fick avgå, inte var en signal på att det fortfarande saknas en fungerande organisation. Det är statsministerns ansvar i egenskap av chef för att se till att krishanteringsorganisationen fungerar. Det är min förhoppning att det inte ska finnas ytterligare skäl till utredningar och så vidare. Det är min förhoppning och verkliga önskan att vi inom dessa väggar nu kan avsluta arbetet med flodvågskatastrofen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. har vi frågestund, och jag vill börja med att hälsa statsråden välkoma. De som deltar är utbildningsminister , statsrådet , jordbruksminister , integrations- och jämställdhetsminister och kulturminister . Barnsjukvård i privat regi 26 (): Konsekvenserna av den borgerliga regeringens politik blir allt tydligare. Klyftorna ökar och de rika blir rikare, och det här får betalas av dem som har allra svårast att få pengarna att räcka till. Nästa steg i den här orättvisa politiken är uppenbarligen att överge principen om en gemensamt finansierad sjukvård där sjukvård ges efter behov. kommer det första privatsjukhuset för barn att öppnas i . Friska barn till rika föräldrar kommer i och med det här att kunna få förtur till sjukvård. Barn med föräldrar som inte har råd att köpa de här sjukvårdsförsäkringarna kommer inte i fråga, och barn med funktionshinder eller kronisk sjukdom och barn som är för tidigt födda kommer inte heller att kunna få del av de sjukvårdsförsäkringar som krävs för att få vård inte ens om föräldrarna har råd att köpa dem. Det här är början till ett systemskifte där den solidariskt eller gemensamt finansierade sjukvården ersätts med en sjukvård som kommer att se olika ut beroende på om man kan betala eller inte. Vad tänker och regeringen göra? Tycker regeringen att barn med olika tillgång till sjukvård ska få olika vård? 27 Utbildningsminister (): Tack för frågan! Den svenska välfärden ska vara gemensamt finansierad, och det råder en mycket bred enighet om detta i riksdag. Inget parti och inget regeringsalternativ förespråkar såvitt jag vet att välfärden ska övergå till privat finansiering. Den lagstiftning som möjliggör att man tecknar sjukförsäkringar vid sidan av det offentliga och gör det möjligt att ha privat sjukvård i är densamma som den har varit . Den här regeringen har inte gjort några som helst förändringar i den lagstiftningen. Vi vill fokusera på frågan: Varför är det så att många människor uppenbarligen är missnöjda med den offentliga vården? Vi måste göra någonting åt det. Vi ska inte sätta människor i väntrum, varken i privata eller landstingsdrivna väntrum. Människor ska få vård. Det är den här regeringens målsättning. Men vården och välfärden ska vara gemensamt finansierade i . 28 (): Ja, men det är en mycket medveten politik som den borgerliga regeringen för. Det är genom de förändringar i lagstiftningen som den borgerliga regeringen drev igenom när det gäller möjligheten att sälja ut de offentliga sjukhusen som det här blir möjligt. Det är ett mycket aktivt och medvetet beslut från den borgerliga regeringen som vi pratar om. Ni vet mycket väl vad det här egentligen handlar om. Ni öppnar för den privata sjukvården. Den förändring som ni har genomfört innebär ju att alla sjukhus kan säljas ut, även våra universitetssjukhus. Och det här kommer att leda till, som vi kommer att se, att vi får privata alternativ. Vi får till och med privata barnsjukhus. Min fråga till är: Kommer regeringen att göra någonting för att stoppa de här moderata landstingens planer på att införa en sjukvård som inte baseras på behov utan på plånbokens storlek? 29 Utbildningsminister (): Det måste väl vara så att hade det här andra inlägget skrivet innan jag gav svaret på det första, för att upprepa samma fråga när jag redan svarat på det är ju inte så poängfullt. Jag sade just detta: Regeringen anser, precis som en enig riksdag gör, att sjukvård ska vara gemensamt finansierad och att alla ska ha tillgång till en bra sjukvård via landstingsskatten. Det finns köer i en hel del landsting, framför allt i socialdemokratiskt styrda landsting. Dem ska vi få bort. Vi är inte livrädda för att sjukvård ägs av andra aktörer, och det uppfattade jag att inte var i går heller. Men sjukvården ska finansieras gemensamt. Sedan är det möjligt att vid sidan av den landstingsskatt man betalar teckna sjukvårdsförsäkringar. Det har det varit tidigare också. Det har växt fram i . Anledningen till att det har växt fram är brister i den landstingsdrivna sjukvården. Jag uppfattar inte att något parti i riksdag har lagt fram något förslag om att förbjuda privata sjukvårdsförsäkringar. De regler som gäller nu är exakt desamma som gällde under den förra regeringens tid. Hjälp till personer med sjuk- och aktivitetsersättning 30 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet , och det gäller då ohälsotalet. Det var ju så att alliansen gick till val på och också fick svenska folkets förtroende för att minska utanförskapet. Vi har lyckats väldigt bra, för det är många som har kommit tillbaka till arbete 164 000 och vi har minskat de korta sjukskrivningarna. Men, fru statsråd, när det gäller dem som har sjuk- och aktivitetsersättning, det vill säga de som har förtidspension och de långa sjukskrivningarna, har det inte hänt något. Det är fortfarande drygt 700 000 i den gruppen som inte har fått någon hjälp. Varför händer ingenting på det här området? Vad gör statsrådet för att förbättra detta? 31 Statsrådet (): Tack för frågan! Ja, varför händer ingenting? Antalet korta sjukskrivningar går ned. Det har inte varit så lågt . Även antalet långa sjukskrivningar går ned. Jag instämmer i oro när det gäller dem som har en förtidspension eller sjuk- och aktivitetsersättning. Särskilt ser vi detta när det gäller kvinnor och unga personer. Det är också en händelse som vi kan se att många av dessa har gått väldigt och väntat på att få hjälp, stöd och rehabilitering, men ingenting har hänt. Det har funnits, och det finns fortfarande även om regeringen tänker ta bort det en obligatorisk prövning. ska en förtidspension prövas. Det har gjort att många som inte har fått hjälp, stöd och rehabilitering per automatik har fått sjuk- och aktivitetsersättning trots att de har en arbetsförmåga. De har gått sjukskrivna i väldigt . Regeringen har just nu två departementsskrivelser på väg ut på remiss, som ska ge en massiv insats för hjälp, stöd och rehabilitering med satsningar för att dessa människor ska få hjälp och stöd . 32 (): Frågan är då kort och gott: Hur länge får vi vänta tills de här förslagen blir verklighet, och hur länge kan de här människorna förvänta sig att de kan få vänta? Det är det som är den viktiga frågan: När kommer de nya förslagen att träda i kraft och ge effekt? 33 Statsrådet (): Av de 550 000 personer som har sjuk- och aktivitetsersättning vet vi av att kommer tillbaka. Det var 140 personer då Socialdemokraterna hade regeringsmakten som fick sjukersättning, med aktivitetsersättning. Därför kommer regeringen nu att lägga fram ett förslag med en mängd åtgärder för att de som har förtidspension eller sjukersättning ska våga vilja komma tillbaka på sina villkor och känna att de ska kunna pröva utan att deras förtidspension ifrågasätts. Överenskommelsen om torsken i 34 (): Min fråga är riktad till jordbruksminister . Torsken i är akut hotad, och sänkningarna av kvoterna är inte tillräckliga. Jag tror även att jordbruksministern har uttalat sig åt det hållet. säger ministern att man måste vara med i förhandlingarna och inte ställa sig i hörnet, att man når längre genom att vara det. Jag skulle vilja fråga vilka påtagliga förbättringar uppnått genom att vara med på överenskommelsen om torsken i . 35 Jordbruksminister (): Jag tackar för frågan. Jag anser att bevarandet av den biologiska mångfalden är en av den svenska uppgifter men också en av Europagemenskapens uppgifter. Genom det aktiva arbete som vi bedriver i Europeiska unionen har vi på ett påtagligt sätt kunnat medverka och bidra till ett bevarande av den biologiska mångfalden. Vi har gjort det efter en av mina grundprinciper, nämligen att naturens resurser ska brukas utan att förbrukas. Vad har vi då konkret uppnått? I den senaste förhandlingen, som bland annat rörde , kunde vi i gemenskapen enas om att till exempel använda selektiva redskap som gör att vi inte plockar upp annat än den fisk som vi är ute efter att fiska och som vi har kvot för att göra. Vi har uppnått en kvotminskning, som nämndes i frågan, och vi har även sett till att få bestämmelser som minskar det så kallade utkastet, det vill säga fisk som plockas upp och sedan slängs tillbaka därför att det inte finns någon kvot. 36 (): Jag tackar för svaret. Det är trevligt att jordbruksministern talar om den biologiska mångfalden i havet och i synnerhet om torsken i . Trots allt försvarar man dock överenskommelserna, och tar åt sig äran av samma överenskommelser. Torsken i är en angelägenhet för och , som tillsammans har av kvoterna där. Därför har jag en ytterligare fråga: Kan jordbruksministern tänka sig att bjuda in sin danska kollega för särskilda diskussioner om just Kattegattfisket? 37 Jordbruksminister (): Jag tackar även för den frågan. Det som det frågas efter är redan gjort. Kulturens roll inom folkhälsoarbetet 38 FINN (): Jag har en fråga till kulturminister . Kulturministern har tillsammans med folkhälsoministern gjort ett intressant offentligt utspel om hälsobringande effekter som olika kulturyttringar kan medföra. Det är intressant av två anledningar. Dels skulle detta bekräfta kulturens kraft att förbättra hälsoläget hos människor, dels vore det en helt ny politisk väg att gå för att föra folkhälsoarbetet framåt. När detta är sagt måste jag konstatera att den svenska regeringsordningen i vissa stycken är rigid. Vi har enligt vår traditionella parlamentariska ordning definitiva gränslinjer mellan olika politiska ansvarsområdens uppgifter. Min fråga till ministern blir därför kort och gott: Hur fann ni, och hur vågade ni ta, detta initiativ till utveckling av såväl kultur- som folkhälsopolitiken tillsammans? 39 Kulturminister (): Jag tackar för frågan. hålls ett seminarium om kultur och hälsa där jag och folkhälsominister kommer att delta. Vi var i och träffade företrädare för bland annat där forskning och samarbete nu påbörjats. Regeringens absoluta vilja är att luckra upp de gränser som talar om och som finns mellan politikområden, det som brukar kallas stuprörspolitik. Så sent som vid regeringssammanträdet talade jag med om att det är dags att forcera arbetet. 40 FINN (): Jag tackar för svaret. Det är mycket hoppingivande, och min följdfråga blir därför naturlig eftersom vi talar om stuprörstänkandet och hängrännorna. Initiativet leder till att man för det första ser kulturen som en inte nödvändigtvis tärande utan kanske en närande kraft i samhället. Om det går att genomföra skapas dessutom möjligheter till en unik marknad genom en utveckling av företagande i kulturen som då kanske till och med kan ha hälso- och sjukvården som huvuduppdragsgivare. Har ni tillsammans funderat på framtida finansieringsformer för det statliga åtagandet från de både departementen? Det kanske är möjligt för att budgetera för vissa delar av traditionella verksamheter och vice versa. 41 Kulturminister (): Även om kulturen kostar pengar är den närande, inte tärande, oavsett om vi talar om utbildning eller som i detta fall om vård. Jag är övertygad om att kultur och hälsa kan berika varandra, och det finns forskning som visar att folk inte bara lever utan naturligtvis även mår bättre av att använda sig av kultur, antingen det är fråga om musik, konst eller teater. Hur detta ska finansieras vet vi inte. Därför är det samarbetsprojekt som är på gång i mycket viktigt. På så sätt får man fram forskning som visar hur vi går vidare. Först då kan vi diskutera hur vi ska fördela pengar. Frågan är mycket riktigt väldigt viktig. EU-direktivet om små krediter 42 (): Min fråga går till konsumentminister . I går fattade beslut om ett nytt EU-direktiv vad gäller små krediter. Det innebär att man gör en kreditprövning och även har ångerrätt på krediter från . Därför undrar jag om ministern tänker ta några initiativ så att det också kommer att gälla för krediter understigande , så kallade sms-lån. 43 Integrations- och jämställdhetsminister (): I går antog parlamentet, glädjande nog, det som kallas konsumentkreditdirektiv. Vi har länge diskuterat problemen med sms-lånen, som framför allt drabbar unga människor. Vi har också fått en skrivelse från där man föreslagit att tiden kanske ska ökas, eftersom det just är snabbheten som får många unga att ta dessa lån, eller att tillåta möjligheten att ta kreditupplysningar. Vi har hänvisat till detta direktiv, och när det nu antagits i parlamentet påbörjas vårt arbete för att införliva direktivet i vår lagstiftning. Vi är medvetna om problemen, och avsikten är att vi ska göra det så svårt som möjligt för unga människor att kunna ta den typen av lån. Jag kan dock inte redan nu ge besked om exakt på vilket sätt vi kommer att göra det. Vi inser att hastigheten, det faktum att man inte kan ta kreditupplysningar och så vidare leder till att unga människor sätter sig i onödig skuld. 44 (): Jag tackar för svaret. Direktivet kommer inte att träda i kraft . Dit är det . Redan nu ser vi hur många 1825-åringar, särskilt i , är uppskrivna hos kronofogden och lagsökta för att betala tillbaka dessa lån. Det är alltså bråttom. Det räcker inte att säga att vi följer upp och ser vad det blir. Därför vill jag fråga om ministern tänker ta några initiativ för att skynda på arbetet så att vi i kan få en lagstiftning och som även gäller lån understigande , vilket enligt pressmeddelandet är . 45 Integrations- och jämställdhetsminister (): Ja, vi har redan vidtagit vissa åtgärder för att få unga människor att förstå att det är problematiskt när man i hettan tar den typen av lån. Bland annat samarbetar med kronofogden när det gäller information till unga människor i skolan. Man informerar om vad det hela innebär, om finansiellt ansvar och så vidare. Det pågår alltså redan ett antal insatser, men jag tror att det ändå är viktigt med lagstiftning. Tyvärr går det inte alltid så fort som man vill när det gäller lagstiftning. Vi har diskuterat möjligheterna till snabbspår men har insett att det ändå inte kommer att gå så mycket fortare. Däremot vill jag inte säga att det är först som detta måste göras, utan vi har möjlighet att med hjälp av direktivet påskynda arbetet efter den förmåga vi har. Även om 2010 kan vara sluttiden för kommissionens krav måste det inte vara sluttiden för riksdag att fatta beslutet. Vi inser problemet och kommer att jobba med det så skyndsamt som möjligt. Utvecklingen av den europeiska fiskeripolitiken 46 (): Jordbruksministern har, trots mycket berömvärda insatser i EU:s fiskeriförhandlingar, ibland uttryckt frustration över resultatet. Jag vill därför fråga honom vad han anser behöver göras inom fiskeripolitiken för att reformera den, för att göra den bättre. Situationen är den att vissa arter som fiskas är under biologiskt säkra gränser. Fiskeflottan är i många länder för stor. Kvotsystemet innebär att en stor mängd fisk dör efter att ha kastats över bord. Redskapen sorterar inte i tillräcklig omfattning bort unga fiskar som inte har lekt. Och det förekommer ett omfattande oreglerat fiske. Har ministern någon vision för hur han skulle vilja se den europeiska fiskeripolitiken utvecklas? 47 Jordbruksminister (): Jag har en vision. Den bygger på uttrycket som jag tycker kan användas för alla element i naturen, nämligen att vi ska bruka utan att förbruka. Vad beträffar fisken är det nödvändigt att förändra den gemensamma fiskeripolitiken i ett antal avseenden. Bland annat måste vi tydligare i målformuleringarna för fiskeripolitiken peka ut att vi måste bevara såväl den biologiska mångfalden som fiskeriresursen. Så är det inte .