prot · GV09111 · 2008-05-14 00:00:00 — Kampen mot terrorismen innebär att vi måste arbeta förebyggande för att förhindra attentat, men den innebär också att förhindra att terrorattentat planeras i eller stöds från . Man ska faktiskt inte kunna gömma sig eller samla in pengar som är avsedda att användas för terrorism. ska inte heller användas som en bas för rekrytering eller logistiskt stöd. Vi måste ta terrorismen på absolut största allvar. Målet måste vara att terrorismen först och främst ska förebyggas och förhindras för att därigenom utrotas. Primärt handlar kampen om terrorismen om att arbeta långsiktigt och förebyggande för att mota grogrunden för terrorism, och i grund och botten handlar det om att bryta utanförskap. Internt handlar det om att vi måste göra tryggare, vilket alliansen också gick till val på. Därför är regeringens jobbsatsning för att få fler människor i arbete och för att fler ska ha möjlighet att försörja sig på sin egen lön som syftar till att bryta segregation, arbetslöshet och utanförskap så viktig. Att ge människor egenmakt och möjlighet att i en positiv riktning påverka sina egna liv har ett egenvärde. När vi talar om kampen mot terrorism har det ett mervärde. För att bryta utanförskapet är regeringens jobbsatsning A och O. I ett externt perspektiv har globaliseringen ändrat förutsättningarna för terrorismen. är de flesta terroraktörer transnationella, det vill säga gränsöverskridande. Det gör att terrorism inte bara berör det land där ett attentat sker utan också många länder i dess omvärld. Därför är det viktigt att vi använder de medel som står till buds för att bryta grogrunden för terrorism, det vill säga att vi använder biståndet, EU-samarbetet och det internationella samarbetet i övrigt. För att lösa problem som är gemensamma för är EU den viktigaste organisationen, och den gränsöverskridande terrorismen är ett gemensamt problem inom . Därför bör de rättsvårdande instanserna inom EU samarbeta. Jag och alliansen i utskottet är positiva till det gränsöverskridande Prümsamarbetet för att bekämpa terrorism och gränsöverskridande brottslighet. är, och ska fortsatt vara, en aktiv och konstruktiv part i det internationella samarbetet. har ett särskilt ansvar för att utveckla arbetet under det svenska ordförandeskapsåret. Framför allt handlar det om att värna ett EU som är öppet, effektivt och dynamiskt. och denna regering är en viktig part i att bevaka att EU inte sjösätter ineffektiva verktyg. När verktygen innebär så stora inskränkningar i människors integritet, frihet och rättigheter att det inte är önskvärt ska de inte sjösättas. Införande, genomförande och tillämpning av dessa verktyg ska ske med respekt för mänskliga rättigheter i enlighet med proportionalitetsprincipen, med hänsyn till det legitima mål som eftersträvas och med uteslutande av alla former av godtycke, diskriminerande eller rasistisk behandling. Terrorism går inte att lagstifta bort. Därför behöver det internationella samfundet, EU och titta mer på de grogrunder som leder till terrorism. Det handlar om att överkomma utanförskap, och i ett långsiktigt perspektiv kan bistå effektivt vid konfliktlösning för att undvika att människor rekryteras till terroristorganisationer. Det handlar primärt om att bidra till att lösa väpnade konflikter och skapa fred men också om att bekämpa fattigdom, utvidga frihandeln och, sist men inte minst, utvidga EU-samarbetet till att även omfatta som en fullvärdig medlem. Kampen mot terrorism får bara föras på ett sådant sätt som hör hemma i ett öppet, demokratiskt och rättssäkert samhälle. De åtgärder som vidtas måste respektera mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Tills detta är klarlagt och tills förslagen respekterar detta ska vi som lagstiftare vara kritiska. Om detta har vi i utskottet tidigare uttalat oss, och vi står fast vid den ståndpunkten. slår vakt om folkrätten och om ökad rättssäkerhet i arbetet mot terrorism. Terrorism kan aldrig rättfärdigas! Jag vill betona detta. Men det är viktigt att vi aldrig kompromissar med de grundläggande värderingarna och värdena i kampen mot terrorismen. De mänskliga rättigheterna och lagarna måste alltid respekteras. Med anledning av detta vill jag avslutningsvis yrka bifall till förslaget i betänkandet JuU30 om att skrivelsen läggs till handlingarna samt avslag på samtliga motionsyrkanden. Dessutom vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet JuU32. 37 () replik: Jag har lyssnat på anförande, och jag måste faktiskt säga att det mesta kan man bara instämma i. Vad jobbsatsningen och alliansens jobbpolitik egentligen leder till skulle jag kanske kunna ta en diskussion om, men det hör inte riktigt ihop med detta betänkande. I sitt anförande lyfte fram rättssäkerheten, respekten för mänskliga rättigheter, att man aldrig ska vidta åtgärder som går över proportionalitetsprincipen och att man ska skydda den personliga integriteten. Min fråga till blir: Anser att de åtgärder som har vidtagits och den lagstiftning som vi antagit här i har levt upp till de mycket vackra orden och principen? När det gäller de förslag som ligger framför oss undrar jag om jag ska uppfatta så att den borgerliga regeringen inte kommer att gå med på ett förslag om flygpassagerardatalag. Ska jag uppfattade det så att den borgerliga regeringen är beredd att säga nej när det gäller att sätta gränsen för vad som är terrorism och vad som är straffbart till den nivån där man uppmanar till att tänka terrorism? Där ligger man väldigt nära våra grundlagar. Är man också beredd att säga nej till detta? Det leder inte till ett fritt, öppet och demokratiskt samhälle. Är och alliansregeringen beredda att gå in med ett aktivt arbete för att förbättra listningen när det gäller förverkande så att den också sker på ett rättssäkert sätt? Det är inte så . 38 i (m) replik: Har levt upp till de vackra principerna ? Nej, jag tycker nog inte det, och jag vill se det i ett längre perspektiv. Jag delar inte den uppfattning om datalagring som den förra justitieministern drev i EU. delade inte den uppfattning, men vi hade en svensk, socialdemokratisk justitieminister som initierade denna fråga och drev på den i EU. har vi ett direktiv, och vi är bundna vid det. Då handlar det om att se till att vi genomför minsta möjliga av detta direktiv och inte går längre än så. Nej, vi har inte levt upp till vackra principer. Det är dags att göra det. Därför är jag stolt eftersom jag vet att justitieministern driver de här principerna och förhandlar fram undantag för där vi får grundlagsundantag vad gäller tilläggsändringarna i direktivet om kampen mot terrorism. Vi har fått undantag för en respekt för yttrandefriheten och tryckfriheten i . Den med den nuvarande justitieministern har också drivit på att skrivningar som införs ska ta hänsyn till proportionalitetsprincipen. Jag är stolt över det arbete som bedrivs. Jag vill naturligtvis gå ännu längre, men jag är mycket stolt över det arbete som bedrivs. Jag ser att ett skifte har skett. 39 () replik: Jag tycker att det är mycket glädjande att är väldigt tydlig med att de beslut som har fattas inte har innehållit de rättssäkerhetsgarantier som behövs. Jag skulle vara väldigt glad om vi nu kan bedriva ett mycket starkare gemensamt arbete för att förändra den lagstiftning som ligger på bordet. Jag skulle också vara väldigt glad om vi kunde komma till en punkt där vi säger nej, om vi inte kan få igenom de här förbättringarna är vi inte beredda att acceptera den lagstiftningen. Jag tror att det är dit man måste komma. Det stämmer att det var den förra justitieministern som drev igenom datalagringsdirektivet. Vi var motståndare till det då och är det också. Jag kan inte låta bli att ta upp förslaget om den signalspaning ska att bedriva och den mängd information som de ska samla in, även om den frågan var en liten del. Det har funnits en stark kritik mot det som gäller rättssäkerhetsperspektivet men också det här med proportionalitetsprincipen. Med den utgångspunkt som har, även om hon inte sitter i försvarsutskottet, hoppas jag att hon driver på för att vi får förändringar när det gäller den lagstiftningen så att den också kan uppfylla de här goda principerna. Jag ser fram emot ett starkare arbete när det gäller rättssäkerheten och när det gäller att försvara de väldigt viktiga grundläggande principerna. De har kommit på efterkälken i alltför stor utsträckning, och det gynnar inte kampen mot terrorism. Vi är helt överens om att vi i aldrig kan vara säkra på att vi är skyddade. Vi har ett ansvar för att skydda medborgarna när de reser i andra länder också. Därför behövs det också ett internationellt samarbete. Vi är inte alltid överens om i vilken form det ska bedrivas, men jag är helt enig med om att vi måste bedriva ett gemensamt arbete. 40 i (m) replik: Jag ska inte föregripa försvarsutskottets beredning av FRA-ärendet. Det har ju vilat nu och kommer upp till hantering i kammaren igen. Men jag kan nämna, och det står också i betänkandet, att justitieutskottet fick möjlighet att lämna ett yttrande där vi uppmärksammade vikten av att de principer som tar upp efterlevs. tog PNR i sitt anförande och i en replik. Det är en intressant diskussion. Utskottet har sagt att det måste finnas en balans mellan säkerhetsaspekter å ena sidan vi kan inte tolerera terrorism, utan vi måste bekämpa den och integritetsskydd och respekt för mänskliga rättigheter å andra sidan. Den avvägningen måste ske. Det är en dialog som vi måste föra gemensamt. Jag tycker att det är viktigt att justitieministern har lyft upp denna fråga i EU-sammanhang och att man nu särskilt kommer att föra en diskussion om just den avvägningen mellan ministrarna. Jag tycker att det är väldigt bra. Utskottet har uttalat att verksamhetsnyttan måste kunna visas när man inför sådana regleringar som PNR-uppgifter. Åtgärder måste stå i rimlig proportion till de mål som eftersträvas. Därför har vi i utskottet sagt att de föreslagna lagringstiderna , som tog upp i sitt anförande, och avgränsningen till ändamålen och vilka informationstyper som ska registreras, det vill säga om det är rimligt att registrera vilken mat man äter och så vidare, måste diskuteras ingående. De kommer att behöva diskuteras ingående. Det är inte sagt att vi stänger dörren när det gäller PNR-uppgifter som sådana, men det måste ske inom rimlighetens gränser. 41 () replik: Jag måste till stor del hålla med om anförande. Jag vill passa på att ge ett tips. Att ta från de allra fattigaste i samhället och ge till de allra rikaste är inte en metod för att hålla samman samhället. Ta med det så tror jag att jag kan hålla med dig om nästan allt i ditt nästa anförande! Min fråga handlar om FN:s sanktionslistor och det faktum att det kommer oroande signaler om att röst för rättssäkerheten har tystnat när det gäller FN:s sanktionslistor. Vi socialdemokrater har krävt att det ska finnas en möjlighet till omprövning av frysningsbeslut och att processerna för att föra av namn från listorna måste förenklas och göras mer rättssäkra. Det kommer signaler om att det här inte är någonting som varken utrikesministern eller statsministern tar på allvar i diplomatiska kontakter. Hur ser på detta? 42 i (m) replik: Det är mycket lätt att svara på. Jag har inte de diplomatiska kontakterna. Jag sitter inte med i de slutna rummen. Det gör inte heller. Det är lösa rykten. Men jag vet att utrikesministern är pådrivande i de här frågorna. Han har också sagt det här i kammaren. och andra likasinnade länders ansträngningar har lett till en stärkt rättssäkerhet och ett antal förbättringar. Men vi har inte nått ända fram. Det finns mycket kvar att göra. Vi ska inte förringa denna utrikesministers arbete, och vi ska inte förringa tidigare utrikesministrars arbete heller. Jag vet att den socialdemokratiska regeringen drev på i denna riktning, och det är med stolthet som jag kan säga att vi driver på vidare. Men det borde gå fortare. Det borde ske snabbare, och vi borde verkligen ha kunnat komma längre, för det har gått väldigt . Vi pratar om att det här har skett och 2002, och det är väldigt utan att något reellt har skett. Där med all respekt bär den socialdemokratiska regeringen kanske, om man ska se över tiden, ett större ansvar. 43 () replik: Man behöver inte ha suttit med i de slutna rummen för att veta att inte tog ordet i sin mun när han träffade . Man behöver inte ha suttit med i rummet för att se att han inte tog upp sanktionslistorna när han träffade . Du behöver ju inte vara eller närmaste person för att veta vad som sker och att det som sker nu inte är tillfredsställande. Det finns stor internationell kritik både mot situationen på Guantánamobasen och mot sanktionslistorna, och den borgerliga regeringen är tandlös. Jag tycker att det är oroväckande. Av ditt tal, , går det att utläsa att du brinner för de här frågorna. Är det någon som måste ha stats- och utrikesministerns öra är det väl företrädare för deras egna parti. Detta är min önskan: Driv på gentemot er egen regering! Jag blir ledsen när jag hör i internationella sammanhang att man säger att efter regeringsskiftet har röst tystnad. Jag blir ledsen som svensk parlamentariker när jag hör det. 44 i (m) replik: Jag utgår ifrån att har läst handlingarna och också tagit del av utrikesutskottets yttrande till justitieutskottet i detta betänkande. Där står de facto följande, svart på vitt, och jag tror att utrikesutskottet har en relativt god kunskap om var som sker i diplomatiska sammanhang i ett internationellt perspektiv: Som utrikesutskottet tidigare uppmärksammat har gemensamt med bl.a. och initierat en studie för att analysera brister i sanktionssystemen och möjliga åtgärder för att stärka rättssäkerheten i FN:s beslut om sanktion. Jag tycker att det faktiskt är att agera och göra någonting. har initierat detta. Detta var 2006. Vi väntar på vad som ska komma. Vi har väntat väldigt . Vi väntade väldigt med en socialdemokratisk regering. har vi väntat med en borgerlig regering, men vi vet att den borgerliga regeringen har varit och är pådrivande. Det har utrikesministern sagt i denna talarstol, och det framgår också av betänkandet. 45 () replik: Jag tycker du gjorde en mycket bra genomgång av situationen och också av de åtgärder som behövs. Det jag skulle vilja fråga om är hur hanteringen kring den svensk som finns på terrorlistan ska gå till. Det är nämligen så att som det ser ut är det mot det som artikel 6 stadgar om en domstolsprövning för någon som så att säga har sanktioner på sig. Det är också emot nationella rättighetsstadgar, som kräver en domstolsprövning. När det är så att den nationella rätten utan prövning underordnar sig FN:s säkerhetsråds beslut även när det uppenbarligen kränker nationell rättighetsstadga menar jag från sida att skulle kunna göra så som gjorde. De krävde nämligen bevis från FN och för att upprätthålla de sanktioner som deras medborgare belades med, och de fick faktiskt inga bevis från vare sig FN eller varefter den kanadensiske medborgaren släpptes. Här i har en ledande folkrättsexpert, , menat att medlemsstaterna inte bara kan utan måste åsidosätta säkerhetsrådets beslut om det betyder att det kränker mänskliga rättigheter. Jag tycker att det inte finns fog för att hålla kvar en svensk medborgare på en terrorlista som FN och så att säga underhåller. Jag vill därför fråga hur hon avser att agera i frågan. 46 i (m) replik: fråga är berättigad, för vi har identifierat problem, och vi ser brister. är det väldigt viktigt att respekterar och följer de folkrättsliga åtaganden som och EU har i förhållande till FN och världssamfundet. Det har justitieutskottet uttalat tidigare när vi har behandlat den här frågan. Det är den vägen som vi ska gå och som är den mest lämpliga väg vi har att gå. Vi har att följa folkrätten, helt enkelt. Sedan är den krånglig inom detta område. Jag kan bara hänvisa till betänkandet. Vi säger att vi vill att fler steg ska tas mot en stärkt rättssäkerhet i det här perspektivet. Vi har identifierat att det fortfarande återstår brister trots att steg har tagits mot en stärkt rättssäkerhet. saknas till exempel möjlighet till en oberoende och opartisk omprövning av säkerhetsrådets listningsbeslut, vilket tar upp i detta replikskifte. Vi välkomnar därför från alliansens sida regeringens avsikt att fortsätta driva på för förbättring och utveckling av de internationella sanktionsinstrumenten i syfte att garantera rättssäkerhet samt respekt för folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Vi är folkrättsligt och EU-rättsligt bundna till dessa, och det är viktigt att komma ihåg. 47 () replik: Ja, vi är bundna av folkrätten, men står inte folkrätten över det här med kränkning av mänskliga rättigheter. Men jag hör vad säger, och jag måste tillstå att den uppräkning av hela rättighetspaketet som faktiskt gjorde är imponerande. Jag måste också tillstå att det är bra att ha personer som i alliansen och i utskottet när de här värdena och de här frågorna inte tas på sådant allvar som de bör tas på. Det här handlar ändå om människor. Lika mycket som det handlar om människor som utsätts för terrorattentat, helt oskyldiga människor, handlar det om människor som hamnar på olika listor och som faktiskt visar sig vara oskyldiga. Vi har de tre Somaliasvenskarna, som de kallades, som med inte den här regeringen men den förra regeringen stod kvar där och led och fortfarande lider av sviterna. Tyvärr har det inte blivit jättemycket bättre när det gäller just listorna, och det är den besvikelsen jag vill lufta här. Det är alltså så att det fortfarande tas upp svenskar på den här listan, och vi gör inte så där jättemycket utåt. Men jag måste än en gång säga att jag tycker att det är bra att de här frågorna lyfts upp på den här nivån och att det finns ledamöter i utskottet och i från alliansens sida som tycker att det här är viktigt. 48 i (m) replik: Jag måste säga att jag som person och som ledamot i justitieutskottet uppskattar det arbete som bidrar med i de här frågorna men också det arbete som bidrar med, förutom det vi gör i alliansen. Gemensamt kan vi nog åstadkomma en hel del för att driva på. Vi vill nämligen gå åt samma håll. Vi vill bekämpa terrorism. Det ska vara effektiva och verksamma åtgärder, för vi ska bekämpa terrorismen. Den kan inte rättfärdigas. får vi inte överskrida gränsen för vad som är rimligt och vad som är acceptabelt i en öppen, demokratisk stat som baseras på rättsstatens principer. Det måste vi komma ihåg. Vi kliver väl vidare, och jag, i den här frågan, och vi vet att vi har utrikesministern och statsministern med oss. Vi kan driva på ytterligare, för vi vet att vi vill gå åt samma håll. 49 (): Efter utmärkta anförande och det replikskifte som varit finns egentligen inte särskilt mycket kvar att säga. har jag dock förberett ett anförande tänker därför hålla det i alla fall även om jag känner att mycket blir en upprepning eftersom det som sagt varit väldigt uttömmande. Vi är överens om att skapa ett varmt, tryggt och öppet samhälle, ett samhälle där individen står i centrum och medborgarna känner sig fria och jämlika, trygga och respekterade, oavsett bakgrund. Vi vill skapa ett samhälle där alla känner sig delaktiga och välkomna. Genom ett starkt integritetsskydd och ett intensivt arbete för mänskliga rättigheter skapas förutsättningarna för ett sådant rättsväsende. En utgångspunkt för såväl regeringen som är att kampen mot terrorism måste föras på ett sätt som hör hemma i ett sådant samhälle. Åtgärder som vidtas måste respektera de mänskliga rättigheterna samt ta hänsyn till grundlagsfästa fri- och rättigheter. För är EU en viktig politisk nivå för att hantera globala frågor. Vi vill ha ett EU som är smalare men vassare. EU ska vara vassare i de stora samarbetsfrågorna men avstå från de små. EU är och blir ett alltmer öppet område. Det ömsesidiga beroendet ökar, men det möjliggör också en ökad fri rörlighet för till exempel personer, varor och idéer. Baksidan av ett öppet EU med fri rörlighet är att det kan missbrukas av terrorister. Att bekämpa terrorism är således i högsta grad en fråga för internationellt samarbete. Det kräver samordnade och gemensamma insatser. Vi har ett gemensamt ansvar för att vidta nödvändiga och väl avvägda åtgärder för att stoppa terrorism. Vi har ett ansvar för medborgarna i , både för dem som finns här och för dem som befinner sig utomlands. Vi har också ett ansvar för medborgare i andra länder så att de inte utsätts för terroristattacker som planerats i för att genomföras i andra länder. Det är i detta arbete därför viktigt att vi i har en samlad nationell strategi för att möta hotet från terrorism. Insatser från polis och rättsväsende utgör , och kommer även framöver att utgöra, en kärna i bekämpningen av terrorism. Det i sig är emellertid inte tillräckligt. Målet med en nationell strategi är att ska bli effektivt i arbetet med att avvärja, förebygga, skydda mot samt hantera konsekvenser av terroristverksamhet, och mycket har redan gjorts för att stärka den nationella beredskapen inför eventuella terroristangrepp. Säkerhetspolisens anslag har ökat för att utveckla kapaciteten för att bekämpa terrorism. Under ledning av Säkerhetspolisen samlas myndigheter via samverkansrådet i syfte att utveckla och stärka förmåga att bekämpa terrorism. För att kunna förebygga och bekämpa bland annat terrorism och annan grov organiserad brottslighet har rättsvårdande myndigheter tillgång till effektivare verktyg i form av exempelvis hemlig rumsavlyssning och preventiv användning av hemliga tvångsmedel. Ytterligare rättssäkerhetsgarantier har också införts vid användandet av hemliga tvångsmedel. Några exempel på internationella insatser kan också nämnas. Bland annat har svenska myndigheter ökat sitt samarbete med andra länder för att förebygga och bekämpa terrorism. lämnar stöd till länder som är i behov av att stärka sin förmåga i detta arbete. Krisberedskapen och den konsulära kapaciteten har förstärkts för att bättre kunna hjälpa svenskar som drabbas av terroristattacker utomlands. Det gäller till exempel svenskar som semestrar utomlands eller befinner sig i ett annat land för att studera eller tjänstgöra. Många åtgärder pågår således, och ett effektivt arbete bedrivs både nationellt och internationellt. Trots detta finns det mycket kvar att göra. Regeringen har en klar och starkt uttalad vilja att tillsammans med andra länder bidra till att försvåra för dem som har för avsikt att begå terrorhandlingar. Att undanröja grogrunden för terrorism är ett mycket viktigt arbete. Regeringens insatser för att bryta utanförskapet, åtgärder mot diskriminering och förebyggande åtgärder kan ha betydelse för att motverka uppkomsten av en grogrund för våld och extrema yttringar såsom terroristattacker. Det är viktigt att Säkerhetspolisen och polisen visar sig i miljöer och sammanhang där det kan finnas personer, främst ungdomar, som riskerar att hamna i relationer där våld ses som ett verktyg för att förändra samhället. Att tidigt kunna sätta in åtgärder är ett viktigt led i att förhindra framtida kriminalitet och undvika polisiära ingripanden. Att försvåra tillgången till finansiella medel och undanröja förutsättningar för verksamheten att rekrytera nya anhängare utgör ett annat viktigt område där det behövs myndighets- och gränsöverskridande samarbete. Exempel på sådant samarbete är det som finns mellan Säkerhetspolisen, finanspolisen, , och med flera. Även inom andra myndigheter inom rättsväsendet pågår en kontinuerlig vidareutveckling. Det gäller till exempel underrättelseverksamheten inom och kontrollaktioner vid . Det är också viktigt att förhindra tillgången till instrument för verksamheten. En expertgrupp för sprängämnessäkerhet lade fram en rapport i form av en handlingsplan med ett femtiotal rekommendationer till åtgärder för att öka sprängämnessäkerheten inom EU, och antog kommissionen ett paket för att förstärka EU:s förmåga att bekämpa terrorism. I det paketet ingår en handlingsplan för bättre sprängämnessäkerhet utarbetad utifrån experternas rapport.