prot · GV0968 · 2008-02-20 00:00:00 — Det är dessa demokratiska spelregler som svensk tradition har grundat sig på, och det tycker vi är rimligt att den ska kunna fortsätta att göra det. Det viktigaste är att väljarna får besked innan om vad det är som troligtvis kommer att hända, vad ett partis ideologi kommer att leda till för politik för just mig som enskild eller för ett kollektiv som jag värnar om, min familj eller något annat. 15 () replik: försöker gå runt själva ämnet. Du sade att du vill ha ett tröghetssystem där det skulle vara ett val emellan två beslut för att avyttra statligt ägande. Men du vill inte ha du har åtminstone inte sagt det samma regler när det gäller att anskaffa ägande från statens sida som för att skydda det personliga ägandet. Det är här som jag hör staten tala. Kollektivismen är det som du har i tankarna. Det är det som bekymrar mig. Du kommer inte på några väldigt fiffiga regler för att skydda individen, personen. Det är djupt bekymmersamt för ett parti som inte var socialistiskt från början, som ville vara något annat och som ville värna om individens frihet på många sätt. Det var början till . talas det för staten genom representanter. kommer individen i andra eller tredje hand. Det är inte bra. Jag beklagar mycket den utvecklingen och tror att ni lider skada av att bli socialistiska. Det socialistiska blocket klarar sig självt. Varför ska ni sälla er till detta? Varför ska ni glömma individen? Den underifrånrörelse som ni var en gång har blivit motsatsen, uppifrån, staten. Det är inte bra för . 16 () replik: Jag tror att det råder en missuppfattning. Den tröghetsregel som jag pratar om diskuterades för , och , när vi pratade om sjukhusen och utförsäljningarna. Vi hade sådana tankar då. Det fanns inget stöd för det bland riksdagspartierna , även om en del partier tydligen skulle stötta det . Det är lite förvånande att Socialdemokraterna och avvisade sådana tankar men tycks ha dem . Det är alltså dessa tankar jag pratar om. Vi har inga tröghetsregler . är det enkel majoritet som gäller vid utförsäljning eller köp, vid höjning eller sänkning av skatt eller vilka politiska reformer det än handlar om. Vi är ganska tydliga med åsikten att vi vill överlåta till individen en hel del av de beslut som vi politiker fattar. Det ligger naturligtvis i vår ideologi. När det gäller huruvida blocken och vi i skadas och så vidare är allting möjligt. Det har vi lärt oss inom politikens värld och även i den privata delen. Vad framtiden kommer att utvisa vet vi inte. Vi kan bara titta på historien. Vi prövade ett annat alternativ än det socialistiska efter valet . Det fungerade inte. Det höll inte riktigt av olika skäl. Jag tror inte att vi som miljöpartister är så skadade eller så inriktade på att det ska vara en inriktning i block som ska gälla. kan vi dock bedöma att det finns vissa för- och nackdelar. Men det finns som sagt ett val. Väljarna kommer att ge sitt svar med anledning av de frågeställningarna. Det får vi vänta på. 17 () replik: gjorde ett par reflexioner om regeringens utnämningspolitik som jag gärna skulle vilja kommentera. Jag förstår att det finns stora förväntningar på alliansregeringens reform av utnämningspolitiken mot bakgrund av att det har varit en närmast antik utnämningspolitik i som verkligen är i behov av reformer som leder till ökad öppenhet, ökad professionalisering och bättre möjligheter för riksdag, journalister och allmänhet att kunna granska utnämningarna. Vi vill bryta med den utnämningspolitik som har varit. Med detta sagt vill jag till säga att man ska ha respekt för omfattningen av den utnämningsmakt som ligger hos regeringen. Det är många olika tjänster som det handlar om, landshövdingar, generaldirektörer, ambassadörer med mera. Det gör att man ska ha en viss ödmjukhet inför reformtempot på detta område. Jag vill upplysa om att det historiskt finns flera gemensamma reformer där de borgerliga partierna tillsammans med , inte minst under den förra mandatperioden, har varit mycket tydliga med att till exempel kravprofiler alltid ska upprättas. påbörjas ett arbete med att annonsera de högre statliga tjänsterna. Detta är en stor demokratireform. Det är små reformer, men det är stora steg bort från en antik utnämningspolitik mot en mer öppen och transparent. Jag förstår att väntar sig ett högt tempo i detta. Det är på flera sätt ett högt tempo. Man bör bara ha en viss ödmjukhet inför att detta är ett stort område. Det är många utnämningar. Man ska hantera det professionellt. Men målet och inriktningen är ökad öppenhet, mer demokrati och större transparens. 18 () replik: Jag kan inte göra annat än att instämma i bedömning. Jag har inget mer att tillägga. 19 (): Vi diskuterar nu författningsfrågor. Det är ett område där vi försöker komma överens över blockgränserna i så stor utsträckning som möjligt. Många av dessa frågor diskuteras och avgörs i Grundlagsberedningen. Det är också där vi hänskjuter dem. Vi har en god anda i utredningen när vi diskuterar dessa frågor. Även om man kanske inte skulle kunna tro det när man hör inlägg, som var mycket aggressivt, har vi bra diskussionsklimat i utredningen. sitter inte utredningen, och det kanske är tur det. Det finns emellertid frågor där vi har olika uppfattning. En sådan fråga är utnämningspolitiken. Detta var en fråga där de borgerliga partierna förde en nästan aggressiv kampanj mot den socialdemokratiska regeringen. Vi beskylldes för att bara utnämna socialdemokratiska politiker. Våra egna skulle bli landshövdingar och generaldirektörer. Det var tecken på maktfullkomlighet, sades det. Det var en mycket smutsig kampanj från många håll, framför allt från moderater och folkpartister. Gick man in i siffrorna visade det sig att av de utnämningar som vi gjorde hade ingen partipolitisk bakgrund. I de utnämningar vi gjorde där människor hade partipolitisk bakgrund fanns en ganska god politisk spridning. , före detta moderat partiledare, blev chef på . , centerpartist, blev generaldirektör på . , vänsterpartist, blev landshövding i . , miljöpartist, blev landshövding på . Naturligtvis var det också socialdemokrater som fick chefsposter på olika sätt. Vår inriktning var att om man har rätt kvalifikationer och lever upp till kraven av förtjänst och skicklighet ska det inte vara ett hinder att ha en partipolitisk bakgrund. Vi måste ta till vara alla goda chefsämnen i staten. Det är inget konstigt med det. Det konstiga är att det under den tiden fördes en mycket aggressiv kampanj mot detta från framför allt borgerligt håll. Man sade att man skulle utöka öppenheten. Man skulle annonsera ut tjänster i stället. Hur blev det? , som var politiske rådgivare, blev ambassadör i . Annonserades den tjänsten ut? , numera berömd före detta försvarsminister, blev vd för . Annonserades den tjänsten ut? , tidigare moderat försvarspolitiker, blev chef för en akademi. Annonserades den tjänsten ut? Var det så det skulle bli med den nya utnämningspolitiken, frågar jag er som företräder majoriteten. Alla tjänster ska annonseras ut utom de som ska gå till moderata politiker. Är det den nya utnämningspolitiken? Min uppfattning är att det inte finns någon konsekvens i er politik. Det kanske är något slags eftertankens kranka blekhet som har infunnit sig. Det har visat sig inte vara så enkelt. Detta med öppenhet visar sig kanske inte alltid vara alldeles klokt. Ska man ha lämpliga kandidater kanske inte alltid ska ha ett offentligt rekryteringsförfarande, därför att de lämpligaste kandidaterna kanske inte söker tjänsten. Det vi nu ser är i stället en kollaps för den borgerliga utnämningspolitiken. Det har i praktiken inte hänt något. Ni står i talarstolen och argumenterar för ökad öppenhet och en annan ordning, men i praktiken följer ni ungefär samma typ av system och ordning som vi gjorde. 20 () replik: kallade mitt anförande aggressivt. Det måste kännas aggressivt för en socialdemokrat att vi avslöjar det ofantliga hyckleri som ni har presterat vad gäller försäljningen av statliga bolag. När ni regerade landet senaste gången, , sålde ni statligt ägande för utan att kräva några ändringar i grundlagen och utan att stå här och säga att det var hemskt. I mer än 20 fall fick ni bemyndigande att sälja statligt ägande. Inte i ett enda fall skickade ni det på remiss i förväg. säger ni att vi bryter mot grundlagen när vi inte gör det. Jag hittar inget annat ord, , än att kalla detta hyckleri och maktbegär. Att se den egna makten på ett sätt och andras på ett annat sätt är att ha dubbelmoral. När ni regerar kan ni sälja och göra precis som vi gör, men när vi gör det är det skandal och krav på grundlagsändring. Vad heter det på svenska? På spanska vet jag mycket väl. Kanske har jag missat ordet eller är inte hyckleri det rätta ordet? Finns det något bättre ord för hur ni agerar? 21 () replik: Som sagt är det nog tur att inte sitter i Grundlagsberedningen. Där har vi inte den tonen när vi diskuterar. Det var nästan som att höra ekon från kosackvalet när man hörde din argumentation, . Det var socialister som skulle tränga sig in och ta privat egendom. I själva verket säger vi att vi kanske ska ha någon form av spärr eller fördröjning, någon form av mekanism som gör att en liten majoritet inte kan göra sig av med stora statliga tillgångar bara sådär. När vi sålde ut företag fanns det bred majoritet i . Det var inte precis så att parti protesterade mot någon utförsäljning, snarare tvärtom. Det fanns i allmänhet en stor majoritet för de försäljningar som vi gjorde, men det finns det inte i detta fall. Jag tycker att vi ska diskutera den här frågan vidare i . När ni nu säljer ut värden för kanske upp emot utan att göra några konsekvensanalyser borde det finnas någon form av krav på en bättre beredning. föregriper den granskning som vi ska göra av statsrådet . Vi kan inte fria eller fälla honom . Vi kan inte säga att han har brutit mot regeringsformen. Vi kan bara säga att anser att regeringen har brutit mot regeringsformen och beredningskravet. Jag kan inte säga någonting annat, men har tydligen redan bestämt sig för att regeringen inte har brutit mot beredningskravet. Då föregriper han faktiskt den granskning som vi i utskottet ska göra . Tänk på vad ni gör. Ni säljer ut . Ni vet inte vad som händer med räntenivåerna. Ni säljer ut Vin & Sprit. Absolut vodka och Blossa glögg kan ni tänka er något svenskare? Det ena symboliserar julen; det andra symboliserar midsommaren. Det tänker ni göra er av med utan några konsekvensanalyser av vad det betyder för företaget eller svenska staten. Det är därför vi lyfter upp den här diskussionen om en grundlagsändring. 22 () replik: Jag antar att det sista var ett försök att skoja bort hyckleriet, men så lätt går det inte, . Jag kan bara säga att du inte ifrågasatte mina påståenden. Ni sålde statlig egendom för . Hur gjorde ni konsekvensanalyser? I de mer än 20 bemyndigandena hur gjorde ni en sådan analys som ni kräver att vi ska göra? Var det inte viktiga bolag? Det var inte vodka ni sålde. Det kanske var därför. Ni har uppenbarligen ett sätt att bedöma den egna maktutövningen som skiljer sig från det sätt ni använder för att bedöma andra partiers maktutövning. Det är inte kosackvalet som du hör ekon från. Det är från pomperipossa 1976. Då blev det så orimligt att skatterna marginalskatterna för arbete höjdes till . Det var det som gjorde att skrev den berömda sagan som var så politiskt viktig. Det gäller något mycket viktigt, nämligen det personliga ägandet det som du och jag och alla andra bygger upp med vårt arbete. Varför är ni inte lika intresserade av att skydda det som ni är när det gäller det statliga ägandet? Är det inte lika mycket värt? Är det inte stora värden för individen? Är det inte ett helt liv som finns i vad du äger, vad du har köpt och skaffat med hederligt arbete? Det respekterar ni mycket lite. Statligt ägande det ägande som du kan förfoga över skyddar du. Intresset ljuger inte, . 23 () replik: När man hör låter det som om polisen när som helst kan rusa in till vem som helst och beslagta vederbörandes egendom utan att behöva fråga eller ersätta någonting. Så är det ju inte. Vi har en grundlagsreglering av detta i regeringsformens 2 kap. 18 § där vi skyddar det privata ägandet. Jag förstår över huvud taget inte varför tar upp den frågan. Staten får inte bete sig på det sättet mot enskilda individer. Det är riktigt. Det ska man inte få. Det är därför vi har det grundlagsskyddet. Vi har däremot inte en reglering i grundlagen som ställer upp krav på hur staten ska hantera sitt ägande. Det är det som är bekymret. Man kan hamna i sådana lägen att en mycket liten majoritet i kan göra av med värden på ett par hundra miljarder, trots att pekar på att det inte är berett. Det skiljer situationen nu mot den med de socialdemokratiska regeringarna. Det fanns inte en socialdemokratisk regering där eller något annat organ pekade på att regeringen bröt mot beredningskravet. Det fanns inte vid de utförsäljningar vi gjorde. har , med en borgerlig majoritet, skrivit under på att ni bryter mot regeringsformens beredningskrav. Vi kanske ska ha någon form av skrivning i regeringsformen om att man inte ska få göra på det sättet eller åtminstone att man ska bereda frågorna innan man gör det. Vi laborerar med olika system. Ett är att man ska ha någon form av kvalificerad majoritet och ett att vi ska ha något slags väntekrav där en minoritet ska kunna bordlägga frågan för att man ska kunna fundera mer på frågan. Det är det vi kräver. 24 () replik: säger att det är retorik och stora ord om utnämningspolitiken. Jag vill stryka under att det är riktiga reformer, ett materiellt reformarbete på området, som vrider den svenska utnämningspolitiken från ett slutet nästan antikt system till mer av öppenhet, insyn och demokrati. Det första den borgerliga regeringen gjorde på detta område var att ha kravprofiler som regel, att upprätta kravprofiler för högre statliga tjänster. Det var en länge efterfrågad reform med brett stöd i konstitutionsutskott. Detta är nu regel i . Det underlättar granskningen för konstitutionsutskott, för allmänheten och för massmedierna. diskuterade här i kammaren och granskningen av utnämningspolitiken och konstaterade att de utnämningar som har skett har varit förenliga med förtjänst och skicklighet. finns det förutsättningar att driva en materiell granskning i och med att det finns kravprofiler. Annonser börjar införas. Som jag påpekade i mitt tidigare inlägg tycker jag att ska ha respekt för att utnämningsmakten och utnämningspolitiken spänner över många tjänster. Alliansregeringen har börjat med att som huvudregel införa annonser och göra det möjligt för alla att söka tjänsterna. Det blir också möjligt att granska vilka som har sökt tjänsterna. Det är ett stort och viktigt reformarbete. Det ska hanteras professionellt. Riktningen är alldeles uppenbar. Regeringen har påbörjat ett arbete som går från slutenhet till det omvända, mer av öppenhet, transparens och demokrati. 25 () replik: Vi har hört det , att ni skulle reformera utnämningspolitiken. Den skulle bli mer öppen och det skulle bli mer insyn i den. Gäller inte det de moderata utnämningarna? Ska det gälla alla platser som inte ska gå till ? Jag upprepar: , , . Det var inga tjänster som annonserades ut. Det var inget öppet utnämningsförfarande. De bara utnämndes rakt upp och ned. Jag kritiserar inte de utnämningarna som utnämningar betraktat. Jag råkar tycka att de personerna lever upp till kravet på förtjänst och skicklighet. Jag tycker att det är bra personer. Det jag kritiserar är att ni med buller och bång gick till val på att ni skulle reformera utnämningarna och att de skulle bli mer öppna och sedan gör ni precis tvärtom. Det är därför ni har trovärdighetsproblem. Vi fick mycket skäll för de utnämningar av statssekreterare till myndighetschefer som vi gjorde. Statssekreterare är det mest slitsamma jobbet i . Det är nästan värre än att vara minister. Jag vet det eftersom jag har varit både statssekreterare även om det var och minister. Det är ett ständigt korsdrag mellan ministern och . Man orkar i bästa fall vara statssekreterare i fem , sedan ska man nog göra något annat. Vi tog till vara de socialdemokratiska statssekreterarna där de var lämpliga som myndighetschefer. Jag tycker att man ska göra likadant med de borgerliga statssekreterare som finns i . har vi kanske 30, 40 sådana som kommer att behöva andra jobb. Då ska det inte komma an på att de har varit borgerliga statssekreterare eller bero på vilket parti man tillhör. Om man uppvisar en god förtjänst och skicklighet och är lämpad för myndighetschefsjobb ska man naturligtvis ha det. Problemet är att ni gick till val med den typen av retorik och när det sedan ska levereras blir det ingenting av då gör ni precis som man har gjort tidigare. 26 () replik: Jag ska be att lyssna ännu tydligare på det som jag säger. Den stora skillnaden mellan utnämningspolitiken och under den förra är att när det gäller precis de utnämningar som du pekar på och lyfter fram finns det nu offentliga kravprofiler för att man ska se om utnämningarna lever upp till de krav på kompetens som man har ställt upp. Så var det inte under den förra mandatperioden. Då fanns det inga kravprofiler. kunde gå till regeringen, knacka på dörren och upptäcka att mapparna var tomma. Kravprofiler var inte regel. Det är en stor skillnad som möjliggör en granskning, som möjliggör en utvärdering och som ökar insynen kring detta. Det är en stor förändring på detta fält. Jag kan också läsa upp följande: , , , Sida, , . Alla dessa myndigheter har som huvudregel att annonsera. Inriktningen är klar, nämligen att annonsering ska vara det som gäller på detta område. Det finns ett stort demokratiskäl i att göra det möjligt för fler att söka. Men jag har respekt för att statens, regeringens, utnämningsmakt ser väldigt olika ut. Det handlar om olika tjänster i olika situationer. Detta måste vi ha respekt för. Det går inte att göra en reform i skala 1:1 dag ett på detta område. Jag hoppas att stöder denna inriktning med annonser som leder till bättre möjligheter att granska utnämningarna och en ökad öppenhet och att Socialdemokraterna inte hotar med att gå tillbaka till den antika och hårt kritiserade inte bara från moderater utan brett i samhället utnämningspolitiken. kan kalla det för stora ord, men det är små annonser som visar på just stora steg i reformarbetet för ökad öppenhet och ökad insyn. Det blir lättare att granska och utvärdera detta för sådana som just . 27 () replik: Jag har inte några problem med att man gör kravprofiler. Jag tycker att det är bra. Men det var inte det som ni lovade. Ni lovade att ni skulle ha en annonsering. Ni lovade öppenhet när det gäller vem som ansöker. Till och med när man lyssnade som mest till era företrädare sades det att man kanske skulle ha något slags utfrågningsförfarande i för dem som ska bli chefer. Det har ni lagt åt sidan för länge sedan. Det förstod ni hur det skulle sluta, så det ville ni inte. Vad jag förstår driver ni inte detta vidare. Men det var den typen av krav som ni lovade i er retorik. Sedan infinner sig väl, som jag sade, eftertankens kranka blekhet att detta nog inte var så väldigt enkelt. Det intryck som ändå dröjer sig kvar är att tjänster ska annonseras ut, utom just de tjänster som ska gå till moderater. Det finns också en annan omständighet som vi i KU ska granska lite längre fram i vår. Det gäller det förhållandet att nu börjar lägga ut rekryteringsuppdrag på privata konsulter och att det i dessa avtal förefaller att finnas klausuler där man säger att det ska råda sekretess. Vi ska granska om det är korrekt att göra så. Men det är ett sätt för , vad jag förstår, att i sin rekrytering å ena sidan tala om öppenhet, men å andra sidan anlita konsulter för att man ändå ska kunna hemlighålla vem som ska komma i fråga för olika tjänster. Det är egentligen en ganska knepig utveckling. Men jag vill återigen säga att det är eftertankens kranka blekhet. Om man ska ha den mest lämpade personen till ett myndighetsjobb kanske man inte alltid ska ha maximal öppenhet och maximal offentlighet. Det är inte säkert att den som är den mest lämpade för ett jobb anmäler sig eftersom det kan ställa till problem på den arbetsplats som han eller hon är på. Det förstår man om man tänker efter lite grann. Men diskrepansen mellan vad ni sade då och vad ni gör nu är avgrundsdjup. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) Föredrogs betänkande 2007/08:KU17 Lagstiftningsprocessen. 28 (): När det gäller detta betänkande, KU17, om lagstiftningsprocessen yrkar jag först av allt bifall till reservation 1. Heteronormativiteten genomsyrar samhället på alla plan. Ja, så är det. I en demokrati borde det vara en självklarhet att varje människa som lever i denna ska kunna känna dels samhörighet med landets grundlagar, dels acceptans av samhället runt omkring sig för sina individuella preferenser. Det ställer krav på oss här i denna kammare, som är tillsatt av just den människa som jag talade om, att göra allt som står i vår makt för att tillfredsställa den längtan och det berättigade kravet hos människor att få känna sig just delaktiga. Men som så tidigare anser och deras stödpartier att individens rätt att få känna sig hemma i ett kollektiv ska bekämpas när det går. I stället för att stödja alla individer i vårt samhälle väljer man att bibehålla en normativitet som vi alla här i kammaren vet inte är allmängiltig. Det känns högst besynnerligt att man från utskottets majoritet inte ens kan tänka sig att göra enkla förändringar i lagtexten och byta ut normativa ord som mor och far mot det könsneutrala ordet förälder. Jag förstår inte hur man tänker i detta läge. Jag förstår inte detta på annat sätt än att moderatregeringen med dess stödpartier har fastnat i ett värdekonservativt tänkande. Eller finns det någon annan förklaring? 29 (): I betänkandet KU17 behandlas 15 motionsyrkanden från allmänna motionstiden och 2007. Jag kommer kortfattat att beröra det stycke som handlar om översynen av lagstiftningen. kommer det flera motioner med begäran om översyn av lagstiftningen och utformningen av dess texter. Många har berört behovet av könsneutral lagstiftning. Det är av största vikt att ingen människa känner sig kränkt av eller obekväm med lagtexters utformning. Redan under /95 underströk utskottet betydelsen av att man i officiella texter använder ett könsneutralt språk i så stor utsträckning som möjligt. Under de tre följande riksmötena behandlades motionsyrkanden om samma sak. ansåg lagutskottet att lagändringar som görs ska utgå från att alla människor inte är heterosexuella och pekade på att regeringen redan gjorde sådana överväganden. var därför inte berett att föreslå någon åtgärd i frågan. behandlades frågan igen med samma resultat, och avstyrkte civilutskottet ett motionsyrkande där man önskade att mor och far ersätts av det mer könsneutrala ordet förälder. Statsrådsberedningen har gett ut vissa anvisningar för författningsskrivning i den så kallade gröna boken. Där liksom i Statsrådsberedningens promemoria som reviderades 1998 och i Myndigheternas skrivregler finns exempel på hur man kan göra texter helt könsneutrala. Allianspartierna, majoriteten i , står fast vid sitt tidigare ställningstagande, nämligen att det är viktigt att officiella texter i så stor utsträckning som möjligt är könsneutrala. Med hänsyn till detta samt att i sitt författningsarbete steg för steg gör svensk lagstiftning och andra officiella texter mer könsneutrala saknas skäl för utskottet att göra en annan bedömning av frågan . Motionerna ska därför avslås. Med detta som bakgrund yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. 30 (): Det finns en stor samstämmighet i denna debatt, och jag börjar med att instämma i de resonemang som lyfte fram i sitt anförande, och jag yrkar bifall till förslaget i betänkande i frågor rörande lagstiftningsprocessen.