prot · GV0962 · 2008-02-12 00:00:00 — Vad den elektroniska kontrollen syftar till är att kontrollera att de frihetsinskränkande föreskrifterna följs. Den är alltså inte ägnad att skapa en mer sluten verkställighet. Den elektroniska övervakningen bör därför, använd på rätt sätt, kunna bidra till ett bättre innehåll i verkställigheten eftersom personalens resurser då kan fokuseras på kontakten med de intagna. Kriminalvårdens bedömning är att elektronisk övervakning är ett humant och kostnadseffektivt komplement till andra säkerhetsarrangemang i öppna miljöer där andra rymningshinder inte är befogade. Mot denna bakgrund utvidgar man nu försöksverksamheten till att omfatta ytterligare tre öppna anstalter. Det medför att personalen vid de anstalterna i än högre grad får tid att ägna sig åt insatser som stöttar de intagna på deras väg tillbaka till samhället. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 62 (): Jag får tacka ministern för svaret. Med den utökade försöksverksamheten blir som vi ser det den öppna anstaltsformen mer sluten om de intagna också ska ha fotboja när de är i öppen anstalt. Jag vill ställa några frågor till ministern. Fotboja ska vara i stället för ett fängelsestraff, det vill säga en sluten anstalt. Vi från ser en rad olika problem med det. Det innebär att den öppna anstalten blir mer sluten. Jag vill också ha en kommentar till syftet med fotboja. Ministern vet om att ekonomin inom inte är så god. Man har aviserat att man måste säga upp människor. Vi ser en fara i att fotbojan får ersätta personal för att övervaka. Ministern säger här att den ska kunna ägna sig åt annat. Hur ska ministern försäkra sig om att personalen blir kvar och inte blir uppsagd? Detta är ungefär de frågor vi har om detta för tillfället. 63 (m): Först vill jag ta upp påståendet från att fotboja ska vara i stället för fängelse. ska vi inte blanda ihop begreppen. Man använder fotboja i lite olika sammanhang, precis som jag beskrev. Den finns i försöksverksamheten på anstalt, och den finns i andra faser. Vi håller oss till det som jag tror att interpellationen handlar om, nämligen fotboja på anstalt. Det var den förra regeringen som gav Kriminalvården ett uppdrag att pröva hur den teknik som används med intensivövervakning skulle kunna användas i anstalt. Det har man gjort på en av de modernaste anstalter vi har, nämligen . Den blir för övrigt ofta kritiserad för att det är så fritt och så bra. Skälet till att man kan ha en väldigt öppen verksamhet där är att man inte behöver ha andra mer kontrollåtgärder därför att man använder den tekniska övervakningen. Det ger enligt Kriminalvården större möjligheter att arbeta med verksamhetens innehåll. vill Kriminalvården gå vidare och arbeta med metoden på några anstalter till. Jag tycker att det är väldigt bra. Det vore mycket bra om vi kunde undvika en del saker. Även på fria anstalter finns det kontroller, regler och annat. Kan vi hitta lösningar där man inte ägnar sig åt den typen av kontroll för att säkerhetsföreskrifter och ordningsregler ska fungera kan man i stället ägna kraften åt något annat. Det är min bestämda uppfattning att den förra regeringen inte hade som avsikt med försöksverksamheten att minska på verksamheten eller spara på personalen. Det var just att man såg den här möjligheten. Såvitt jag har blivit informerad har man varit ganska nöjd med resultaten just på av att kunna använda tekniken. Jag kan förstå att Kriminalvården känner det så. Låt oss nu testa om det går med några anstalter som inte är lika hypermoderna som . Vi har också ett behov i kriminalvården att modernisera verksamheten. För regeringens del är det väldigt viktigt att vi har bra öppna anstalter. Det är viktigt att det finns alternativ inom kriminalvården. Jag tror att vi ska vara öppna för att också pröva modern teknik i den typen av sammanhang. Den sista frågan som ställde var: Hur ska ministern nu försäkra sig om att man inte använder det i besparingssyfte? Jag vill följa den utvärdering av verksamhet och resultat som man har. Jag ser väldigt positivt på att Kriminalvården moderniserar verksamheten. Jag är väldigt glad om man kan frigöra mer resurser i fråga om personalens tid och engagemang till det som är vård och innehåll i verksamheten från passandet av vad intagna ägnar sig åt och att kontrollera att de inte sticker iväg eller vad det nu kan vara. Sanningen är nog att verksamhetens innehåll på många anstalter, både slutna och öppna, kan utvecklas ytterligare. Då måste vi ha personal som kan ägna sig åt den. 64 (): Tack för de svar jag fick, justitieministern! Det är viktigt att vi utvecklar kriminalvården, säger ministern. Jag blir glad för det; vi ska ha en så modern och bra kriminalvård som möjligt. Vi från sida har också sagt att mycket av de resurser som har tillskapats har handlat om att åtgärda säkerhetsaspekter. Då har innehållet i kriminalvården blivit lidande. Jag kan inte säga något annat om det än att man kanske får se en förbättring. Men om man tittar på de resurser som är anslagna har jag lite svårt att tro det. Anstalten i är lite speciell. Den är mer öppen mot samhället, vilket inte de andra föreslagna anstalterna är. Men om man avtjänar sitt straff på en öppen anstalt och ändå ska ha fotboja betraktar vi från det som att det är mer slutet. Effekten blir sådan. Vi har pratat med personal, och vi har pratat med facket. En del av personalen tycker att det här är en bra idé. Det finns också de som ser faran, och framför allt ser facket faran med att Kriminalvården här ser en möjlighet att spara pengar. Både statsministern och finansministern var ute då vi hade budgetdebatten och sade att det nu är färdigsatsat på rättsväsendet. Därför börjar man fundera, och man skräms av det här. Fotboja inrättas som ett kontrollsystem, och automatiskt får inte Kriminalvården de resurser den behöver. Då sitter man där. Det är personalen som kostar. Risken finns därför att personal sägs upp. Annars välkomnar jag att man vill modernisera, förbättra och utöka programverksamhet och sådant. Men då behövs mer personal. 65 (m): Det finns risker med nästan all utvecklingsverksamhet; det är helt riktigt. Men det som är viktigt och som jag tycker att man ska se när det gäller användningen av fotboja på anstalt är att det är lättare att få legitimitet för öppna anstalter också nära bostadsområden och annat. Det har vi sett när det gäller . Vi vet alla att det här är ett problem . Många säger: Vi vill inte ha någon anstalt, utan här ska vi ha det som vi har det. Människor är rädda. får de en annan trygghet därför att de vet att det finns ett bra kontrollsystem. Jag tycker att det kan vara på pluskontot. En annan sak är att vi kan se att intagna på en öppen anstalt där detta finns är lite mer skyddade från spekulationer om inblandning i händelser som har inträffat utanför anstalten. Det är ofta så att det kommer rykten i svang och folk säger: har vi den här anstalten, och det förstår man ju vem som har varit ute här! Med den här typen av övervakning kan man slippa det resonemanget. Det är alldeles riktigt att de tre anstalter där man nu diskuterar att pröva systemet inte har samma modernitet som . Men jag tror att vi måste våga pröva att utveckla verksamheten. Jag tycker att kriminalvården gör rätt här. Jag vill inte vara så konspiratoriskt lagd att jag går omkring och tror att Kriminalvården har hittat på de här idéerna därför att man vill dra ned på personalen. Min uppfattning är att inom är man oerhört angelägen om att ha personal för att hinna med verksamheten och de intagna. Det gäller inte minst de öppnare anstalterna. Sedan är det en annan diskussion att vi behöver mer resurser än vad alla kanske tycker att vi borde få. Men det är en diskussion vi får ta i budgetdebatten. Sammanfattningsvis delar jag inte negativa inställning till försöksverksamheten. Jag vet inte om redan under den förra regeringen var emot att man inledde försöksverksamheten. Men så här långt är erfarenheterna positiva och följer de intentioner som jag tror att man hade när man inledde försöksverksamheten. Jag har inte sett, och ser inte, någon anledning att ifrågasätta att man utifrån de positiva erfarenheterna nu tar ytterligare steg. Jag ser fram emot detta, och jag hoppas att vi ska få goda erfarenheter som gör att vi kan fortsätta att utveckla de öppna anstalterna så att de både blir säkrare och tryggare men också innehållsmässigt bättre. 66 (): Det är en viss skillnad mellan de utvidgade försöken och . Jag behöver inte gå tillbaka till det. Det är ett annat upplägg, som jag också tycker är tilltalande. Jag tror inte alls att Kriminalvården föreslår detta för att spara på personal. De kanske gör det här för att de ska kunna använda den personal som finns till bättre saker. Men det förutsätter också att resurstilldelningen är sådan att man inte behöver komma i tankesättet att man ska säga upp personal. Ministern behöver absolut inte dela åsikter. Jag kan inte heller tycka att de är så negativa. När det gäller kriminalvården vet ministern att vi har mycket bra förslag, som faktiskt är positiva. 67 (m): Man kanske inte ska förlänga debatten så här sent. Det finns många aspekter på de här frågorna. Det jag vill slå fast är att jag tror att vi ska ha en positiv inställning till förändringsarbetet. Jag vill också ha sagt att om vi önskar oss att fler ska få avtjäna sitt straff på öppnare anstalter måste vi se till att det är ordning och reda där. Vi vet till exempel att vi tidigare hade större problem på öppna anstalter än på slutna när det gäller att man avviker och så vidare. Om vi ska kunna få en utveckling i kriminalvården mot ett öppnare håll är det viktigt att vi ser till att man inte kan komma och gå som man vill bara för att man sitter på en öppen anstalt. Det här är ett sätt som jag tror att både intagna, personal och även myndigheten har känt fungerar på . Det är utifrån den erfarenheten man går vidare. Vi får väl återkomma till de här diskussionerna och se om vi kan få ytterligare positiva effekter. Det är verkligen min förhoppning. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2007/08:326 om ordningsvakter och entrévärdar 68 (m): har frågat om jag avser att verka för vissa förändringar i bland annat regelverket för ordningsvakter och om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av de av Justitiekanslern konstaterade problemen med så kallade entrévärdar. Frågorna är ställda mot bakgrund av att Justitiekanslern meddelat beslut i ett initiativärende där han har granskat vakters och polisers agerande i samband med ingripanden vid klubbar och restauranger. Inledningsvis kan jag konstatera att Justitiekanslern i sitt ärende har funnit att polismyndigheternas rutiner i samband med ingripanden i krogmiljö är sådana att risken för att någon blir utsatt för övervåld eller annat felaktigt beteende från polisens sida får anses vara liten. Han har vidare funnit att de rutiner som polismyndigheterna har beträffande avvisitering av kvinnor är väl avvägda. Justitiekanslern konstaterar också att polisens tillsyn över ordningsvakter synes fungera bra och att det inte har framkommit något som tyder på att det skulle föreligga några större problem med osunda lojaliteter i förhållandet mellan poliser och ordningsvakter i krogmiljö. Justitiekanslern har emellertid också funnit att det förekommer bland annat obefogat våld och osjyst beteende från ordningsvakters sida i samband med ingripanden mot kroggäster. Han framhåller även att det tycks förekomma att vissa ordningsvakter talar helt eller delvis osanning i mål rörande krogvåld. Justitiekanslern pekar dessutom på att det finns omständigheter som tyder på att så kallade entrévärdar utan lagstöd ingriper med våld mot kroggäster. Att det förekommer sådana problem som Justitiekanslern har funnit är naturligtvis allvarligt. Ordningsvakter anlitas av både det allmänna och enskilda för att upprätthålla allmän ordning. Uppdraget innebär ett stort ansvar eftersom samhället har överlämnat maktbefogenheter som normalt bara tillkommer polisen till privata aktörer. Det är avgörande för förtroendet för ordningen med ordningsvakter att verksamheten bedrivs på ett seriöst sätt och i enlighet med gällande lagstiftning. För att säkerställa detta ställs höga krav på en ordningsvakt i fråga om bland annat lämplighet och laglydnad. Polisen kontrollerar regelbundet att en ordningsvakt uppfyller kraven. Om polisen upptäcker att en ordningsvakt brutit mot kravet på laglydnad och lämplighet, genom att till exempel obefogat använda våld, får förordnandet återkallas. En ordningsvakt som gör sig skyldig till obefogat våld eller övervåld eller som talar osanning torde dessutom i regel göra sig skyldig till brott. Det finns således rättsliga instrument för att kunna vidta åtgärder mot denna typ av oacceptabla uppträdanden. Berörda myndigheter bör så långt som möjligt vidta de åtgärder som bedöms nödvändiga för att komma till rätta med de rättssäkerhetsproblem som Justitiekanslern pekar på. Det är emellertid viktigt att komma ihåg att alla samhällets aktörer har ett gemensamt ansvar och att således även näringsidkarna i krogbranschen gör vad de kan i sin verksamhet och i sitt samarbete med tillstånds- och tillsynsmyndigheter. När det gäller behovet av förändringar av regelverket rörande ordningsvakter och av att införa en reglering av de så kallade entrévärdarnas verksamhet övervägs nu inom departementet mot bakgrund av Justitiekanslerns granskning och beslut om några ytterligare utredningsåtgärder behöver vidtas på området. 69 (): Jag tackar för svaret som jag tycker är väldigt utförligt. Jag är också glad över att vi har fått höra att det ska komma ett förslag om yrkeskvalifikationer för väktare. Jag vill fråga om det också innefattar ordningsvakter och entrévärdar. Det är min första fråga till ministern. Jag skulle också vilja skicka med att utbildningen till ordningsvakt är fruktansvärt kort. Den skulle nog behöva förlängas ytterligare. Väktare har en mer gedigen utbildning. Man skulle kanske snegla lite på den. Jag tycker att svaret på den här interpellationen är positivt. 70 (m): De här sakerna hänger delvis samman. fattade tidigare ett beslut som gällde bevakningsföretagen och väktarna och har skärpt regelverket. Det förs naturligtvis fortsatta diskussioner. Jag tycker att det är viktigt att säga att vi analyserar den granskning som Justitiekanslern har gjort. Vi vill att det ska ligga till grund för ett fortsatt arbete med frågorna. Kanslern har i flera fall efterlyst ytterligare utredning. Han tar upp frågan om ordningsvakters utbildning, koppling till polisen och anställningsförhållanden och även frågan om entrévärdarnas rättsliga ställning. Det finns en gammal promemoria som handlar om ordningsvakter och väktare. Där föreslås att man i förordningen ska tydliggöra att anmälningar mot ordningsvakter som påstås ha begått brott i tjänsten ska hanteras ungefär som man hanterar frågor när poliser har gjort fel. Det finns ingen enhetlig uppfattning hos remissinstanserna. Det här har varit ute på remiss. Jag ska inte säga att man fick lika många olika svar som antalet remissinstanser, men det finns ingen enhetlig uppfattning. Därför vidtog inte heller den förra regeringen några åtgärder med anledning av detta. Vi kommer att behandla frågan om hur anmälan mot ordningsvakter ska utredas tillsammans med utredningen om brottsmisstankar mot polis och åklagare. Sammanställningen av remissynpunkter och annat får bli det underlag som vi har. När det gäller entrévärdar är det lite mer bekymmersamt. Det finns skilda regler för dessa . De arbetar också delvis olika. Det är inte helt enkelt att definiera avgränsningarna mellan de här grupperna. Det är klart att människor som är ansvariga för ordningshållningen måste ha vissa regler att rätta sig efter. Problemet med entrévärdar är att de egentligen inte har det ansvaret i rättslig och i myndighetsprövningens mening. Det finns sådana här värdar i lite olika varianter. Jag tror att det skapar ett problem. Vi har anledning att fundera mycket över detta. Det är väl ingen tvekan om att det här är ett problem. Det förs mycket diskussioner om det. Det skapar också väldigt mycket irritation, inte minst i nöjeslivet. Vi vet allihop att det är just i nöjeslivet, och inte minst bland unga människor som är ute , som det händer mycket. Där har vi anledning att på olika sätt verka för bättre ordning. Jag tror också att regeringens storsatsning på fler poliser och att fler poliser ska arbeta i yttre tjänst på tider när det är befogat kan betyda att vi får bättre ordning på den typ av problem som man har uppmärksammat när det gäller ordningsvakter och entrévärdar. 71 (): Tack för svaret! Då berörs inte ordningsvakter och entrévärdar av det förslag som kommer. Vi har yrkeskvalifikationer för väktare på justitieutskottets arbetslista. Det ska komma . Det kan hända att de har skrivit fel, inte vet jag, men så står det. Jag kan förstå att det inte är så enkelt med entrévärdarna. Det är oftast restauranger eller nöjesställen som anställer dessa själva. Då befästs också lojaliteten till uppdragsgivaren. Kroggästen är ganska chanslös. Det är skrämmande när man läser det som Justitiekanslern skriver, och det har också förekommit en hel del i medierna, bland annat i . Det finns en del lojalitet också från polisen där man bara lyssnar på de här entrévärdarna eller ordningsvakterna. säger jag absolut inte att alla är sådana, men det finns rötägg på alla områden och i alla yrkeskategorier. Så är det. Det är bra om jag får bekräftat att det här förslaget är på gång även om ni sitter där och samtalar. Vilka är det som ska omfattas? Är det bara väktare? Eller omfattas ordningsvakter och entrévärdar också? Vilket jag trodde. 72 (m): Jag är ledsen om jag både lyssnar och pratar . Det är många olika saker som är i luften . Först vill jag gärna säga att Justitiekanslern faktiskt inte har hittat osunda lojaliteter mellan polis och ordningsvakter. Det ska ändå sägas. Det påtalar han särskilt. Den proposition som kommer i vår handlar främst om det vi arbetar med, nämligen genomförandet av ett direktiv som handlar om yrkeskvalifikationer för väktare och att man måste erkänna vissa utländska examina och annat. Frågan om ordningsvakter och väktare i den mening som tas upp i interpellationen är en större fråga som har mer bäring på den här utredningen . Där var det, om man får säga så, lite oreda i remissvaren och synpunkterna. Det kommer vi nog inte att mäkta med . Avsikten med den propositionen är att ta hand om det här direktivet i första hand. I det här svaret har jag försökt säga att vi, mot bakgrund av de synpunkter som Justitiekanslern har kommit med, har anledning att fundera vidare på det som interpellanten tar upp, men det kommer tyvärr inte att vara med . Jag tror att det finns anledning att diskutera de här frågorna ganska noga. Vi kommer att behöva utreda en del gränsdragningsfrågor och annat ganska ordentligt eftersom vi inte har ett underlag , och ingenting gjordes heller efter det för att bereda frågan bättre. Vi har dessvärre en hemläxa att göra. 73 (): Då förstår jag, och då blir min nästa fråga följande, eftersom det är angeläget att det kommer fram någonting i och med att det skapas så mycket problem: Hur ser ministern på tidsperspektivet? När kan det här tänkas vara utrett i så fall med förslag och remissomgång? Det kanske inte blir förrän nästa mandatperiod, eller kommer det att hända inom den här mandatperioden? 74 (m): har vi ju en väldigt flitig regering, så vi får väldigt mycket gjort, men jag vill ändå säga att man får sätta de här problemen lite i proportion till annat. Det stora problemet som vi har när det gäller krogmiljöer och den typen av miljöer där vi använder oss av ordningsvakter är framför allt att vi har för få poliser och att den typ av resurser som man skulle behöva inte finns. Vi har precis haft ett projekt som alla länsmyndigheter har arbetat med som har gällt att fokusera på ungdomskriminalitet, inte minst i krogmiljö, där man har ökat närvaron och arbetat mer med poliser ute. Det ska bli otroligt spännande att se resultatet av det. Det här projektet blev färdigt , så jag vet faktiskt inte vad man kan dra för slutsatser sedan. Jag tror att det i stor utsträckning handlar om att vi behöver fler poliser ute i de här miljöerna. Att ersätta det arbete som riktiga poliser kan göra med ordningsvakter eller sådana här entrévärdar är ingen bra lösning. Det innebär inte att det inte är viktigt att fundera över ordningsvakternas utbildning, hur man rekryterar dem och så, men det kommer nog tyvärr att ta lite mer tid. Jag vågar inte sätta någon agenda för det. Vi tittar på frågan eftersom vi tar Justitiekanslerns rapport på stort allvar, men vi har inte satt någon tidsplan för detta . Jag måste nog därför återkomma i den frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2007/08:338 om svenska politiska idéstiftelser 75 (m): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att reformera den offentliga partifinansieringen för att bana väg för ett system med svenska politiska idéstiftelser. De politiska partierna har en central roll i vårt demokratiska system. De fyller en viktig uppgift för opinionsbildning och debatt i frågor som berör oss alla. Vidare är det genom partierna som medborgarnas val på valdagen kanaliseras. Det är mot den bakgrunden som det statliga partistödet ska ses. Stödet har utformats på ett sätt som beaktar de politiska partiernas funktion i demokratin och som respekterar deras självständighet i förhållande till staten, bland annat när det gäller valet av organisationsformer. Stödet är heller inte begränsat till partier som är representerade i . Jag anser att den nuvarande ordningen för det statliga partistödet i allt väsentligt fungerar väl. Utgångspunkten bör därför även fortsättningsvis vara att det är upp till de politiska partierna själva att bestämma hur stödet ska utformas och användas i det partipolitiska arbetet. Jag utgår ifrån att partierna i sitt eget utvecklingsarbete engagerar sig i den långsiktiga ideologiska debatten. Jag är således inte beredd att ta några initiativ i den riktning som efterfrågar. 76 (): Jag ber först att få tacka justitieministern för svaret på min interpellation. Det kan synas avlägset , men kommer återigen i att fyllas av politiker, debattörer, intresseorganisationer och journalister. I stort sett alla viktiga opinionsbildare i finns på plats i den gotländska metropolen . Det är en rätt så bra spegling av den svenska opinionsmarknaden, och därför finns det också skäl att fundera över hur den svenska opinionsmarknaden eller det idépolitiska landskapet ser ut. Mitt intryck, efter att i olika egenskaper som journalist, som politiker och ibland som vanlig samhällsengagerad medborgare ha bevakat det här arrangemanget under , är att partiernas roll alltmer håller på att marginaliseras. Det är fortfarande intressant att bevaka vem som är ihop med vem och vilka nya uppgörelser som kan vara på gång mellan olika partier. Det här partipolitiska spelet väcker fortfarande stort intresse från exempelvis medier. Men de stora, intressanta, idépolitiska utspelen görs numera av intresseorganisationer. Tittar man på Almedalsprogrammet, exempelvis, utgör intresseorganisationer den alltmer dominerande delen av programmet. Naturligtvis är det så att det måste vara bra för medborgarna att det finns allt fler kanaler att uttrycka sina ståndpunkter och att det inte bara är de politiska partierna utan att det också finns intresseorganisationer och annat. Men jag tror ändå att vi måste inse att partierna har en unik funktion i den politiska demokratin när det gäller att stå för en helhetssyn och för vissa värderingar som bär upp politiken. Jag tror att det är farligt om politiken utvecklas till en intressekamp mellan olika intresseorganisationer.