prot · GV09110 · 2008-05-13 00:00:00 — Om man då tänker sig att man har haft en viss nivå under högkonjunktur ska man naturligtvis med något slags logik, arbetsmarknadsministerns logik i alla fall, om man närmar sig en avmattning på en högkonjunktur, förvänta sig ytterligare sänkningar av ersättningsnivåerna. Det är bara en fråga. Det kan vara spännande att höra hur arbetsmarknadsministern resonerar kring det här. När det gäller nystartsjobben blir det lite lustigt att kalla det för en framgångsrik satsning. Arbetsmarknadsministern kanske kunde passa på att berätta vad man har haft för målsättning, hur många som skulle vara inne i nystartsjobb nu och hur den målsättningen ser ut jämfört med de resultat som man har uppnått. Det kunde vara kul att få en redogörelse för hur det ser ut. Om det nu är en framgångsrik satsning utgår jag från att man har överträffat målen med god marginal. Hur man sedan kan anse att detta är en framgång när de allra flesta går tillbaka ut i arbetslöshet eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder efter nystartsjobb förstår jag inte riktigt heller, men det kan väl arbetsmarknadsministern få möjlighet att svara på i sitt nästa inlägg. Som sagt: Vad har målsättningen varit eftersom det är en framgångsrik satsning jag förutsätter att man har överträffat målen? Och hur kan man kalla det för en framgång när de flesta går ur åtgärden utan att få en fast anställning? Sedan pratar man om jobbskatteavdraget, som har varit en annan av de så kallade satsningarna. Vad det handlar om har vi diskuterat tidigare i debatterna. Det handlar ju om att man fördelar om skatterna mellan olika grupper i samhället. Man straffbeskattar vissa grupper, särskilt de som redan är utsatta, som pensionärer, arbetslösa, sjuka och liknande. Det skulle vara spännande att återigen höra hur man ser på det. Det är en fråga som jag inte tycker att man kan gå runt svenska väljare och den svenska allmänheten. Det är viktigt att belysa de effekter som dessa avdrag får, hur man i det här fallet omfördelar skattebördan i samhället och hur man tror att den som jobbar på ett företag som blir nedlagt tycker att det känns att bli hanterad på det här sättet, eller om man drabbas av en olycka, en skada eller något annat. Ytterligare sänkning av socialavgiften för ungdomar är en sådan generell åtgärd där man pytsar in stora mängder miljoner till branscher som redan har anställt, som kommer att anställa och som skulle ha anställt de här personerna i alla fall. 40 Arbetsmarknadsminister (): För det första ska jag be lite grann om ursäkt redan i det här tidiga skedet. Skälet är att det här är min 171:a interpellationsdebatt sedan jag tillträdde. Ni vet, alla som sitter här och som lyssnar, att jag gärna tar de här debatterna. Jag tycker att de är roliga, intressanta och trevliga. Men har min sexåring fotbollsmatch. Det har han . Jag har missat nästan alla sedan han började träna, och jag avser inte att missa fotbollen . Jag kan inte göra det mot honom. Därför kommer jag att hålla mina svar nu ganska korta. Jag hoppas att vi kan fortsätta ha debatt och det kommer vi säkert att ha vid annat tillfälle. Jag hoppas att har lite förståelse för detta. säger att utbildning är nyckeln till att komma ut på arbetsmarknaden. Jag håller helt med honom om detta. Det är helt riktigt att det är på det sättet. Det är genom att ha en god grund i utbildning som man är redo att möta arbetsmarknaden. Det här är inte något polemiskt politiskt inlägg så mycket som ett faktiskt konstaterande, men ett av problemen som jag tycker mig se är att kopplingen mellan utbildningssystemet och arbetsmarknadens villkor har varit för svag. Det har den varit även under tidigare borgerliga regeringar, skulle jag vilja drista mig till att säga. Vad är det som gör att man får matchningen att fungera bättre att vi har lägre arbetslöshet och lägre vakanstal i ekonomin och att omsättningen fungerar? Vi vet att omsättningen på svensk arbetsmarknad är ganska god för dem som är inne på den. förmedlade Arbetsförmedlingen 830 000 jobb. Det motsvarar i högkonjunktur hälften av de jobb som omsätts. Det betyder att ungefär en och en halv miljon jobb omsattes . Det är en ganska hög siffra på en arbetsmarknad av svensk storlek. Vi har, som sagt, haft ett läge med hög arbetslöshet och många vakanser. Det är oroväckande och vi måste naturligtvis se till att krympa de båda . Det finns i grunden tre sätt att göra det. Ett är att ha ekonomiska incitament som gör att det lönar sig att jobba därav jobbavdrag och annat. Det handlar också om Arbetsförmedlingens målsättning och organisation. Jag tror att vi i grunden är överens om att det är bra med en enhetsmyndighet med ett tydligt mål att förmedla arbete. Det underlättar för verksamheten och matchningen på arbetsmarknaden. Men det räcker inte. Det håller jag helt med om. Utbildningssystemet måste också vara konstruerat på ett sådant sätt att det finns en tydligare koppling till arbetsmarknaden. De förändringar vi nu gör med yrkeshögskola, gymnasiereform och annat får naturligtvis konsekvenser , men det löser inte det omedelbara problemet. Då kommer att föreslå ett antal tusen fler platser i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag kan ha respekt för det, men jag konstaterar att det är 89 000 personer som befinner sig i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, bland annat inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin. Vi har ju valt att vikta om och lägga mer resurser på dem som har varit borta länge för att bättre rusta dem att komma tillbaka. Därför är jag naturligtvis oerhört glad att kunna konstatera att 10 000 personer har lämnat jobb- och utvecklingsgarantin för att komma i arbete. Det är väldigt glädjande. Med tanke på att 89 000 redan är i åtgärder är jag inte säker på att ett antal tusen till löser det problem som utmålar. Jag tror att det är andra saker som behövs. Det kan komma att behövas fler platser i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, men inte just . 41 (): Jag har full respekt för att arbetsmarknadsministern vill besöka en fotbollsmatch. Livet är inte bara att vara minister; det består av annat också. Därför ska jag inte krångla till detta och förstöra det. Att vi har så många interpellationer beror på att det är den möjlighet man har att debattera med arbetsmarknadsministern. Jag vet inte hur det har varit mediekontakter där man har velat ha debatt i radio och tv. Jag vet inte om det har varit en medveten strategi från arbetsmarknadsministern, men det har varit svårt att komma till skott. Om man vill debattera med ministern är det interpellationer som gäller. Tänk på det i fortsättningen så kanske det blir färre om vi kan mötas på andra arenor också. När det gäller arbetsmarknadsutbildning är problemet, som jag ser det, att det saknas utbildning och att det inte matchar mot företagen. Det blir så uppenbart i ett sådant här läge när arbetslösheten är hög, trots en väldigt god utveckling, och man inte får tag på den arbetskraft man vill ha och många är arbetslösa. Det måste på olika sätt beredas genom arbetsmarknadspolitiken att man får rätt utbildning och kan möta efterfrågan. Det har regeringen missat. I jobb- och utvecklingsgarantin gäller förstås också kvaliteten. Nästa stora utmaning får ministern när de börjar gå ur jobb- och utvecklingsgarantin och man ska ha en samhällsnyttig insats. Jag avundas inte ministern de uppgifterna. Vi har funderat på sådant tidigare. Det är svårt att hitta på något permanent som inte blir permanent. Det är där problemet ligger. Där ska arbetsmarknadsministern lämna förslag . Erkänn att det borde ha gjorts insatser för att matcha. Det är inte något bra läge när säger att man har 90 000 missade rekryteringar och är kritisk till att det har varit för lite utbildningsinsatser. Det tycker jag att regeringen skulle lyssna på. 42 (): Jag ställde några, som jag tyckte, enkla frågor. Med den logik som man har resonerat och argumenterat med från den borgerliga regeringens sida när det gäller arbetsmarknadspolitiken har man ansett att sänkta ersättningar från a-kassan har varit en av de viktigaste åtgärderna för att skapa arbete. Den här interpellationen handlar om regeringens jobbpolitik och åtgärder mot långtidsarbetslöshet. Om högkonjunkturen mattas även om det inte sker just , men senare kan vi då förvänta oss ytterligare sänkta ersättningsnivåer i a-kassan? Det var den, som jag tyckte, väldigt enkla fråga som jag ställde till arbetsmarknadsministern. Jag ställde också en väldigt enkel fråga om nystartsjobben som arbetsmarknadsministern i svaret beskriver som framgångsrika. För att kunna ta ställning till om det är ett rimligt svar eller inte tänkte jag att arbetsmarknadsministern skulle redogöra för i jämförelse med vilket mål det är framgångsrikt. En kvantitet är ju bara intressant ställd mot någonting. Är 15 300 personer en stor skara eller en liten skara? Om det hade varit antalet deltagare i förstamajtåget hemma i hade det varit en stor skara, men om det är en åtgärd för att klara av ett utanförskap för en och en halv miljon personer är det en ganska liten skara. Skulle arbetsmarknadsministern kunna ställa det i relation till det som var målet med åtgärden och sedan beskriva på vilket sätt det är framgångsrikt? Kan arbetsmarknadsministern också ge en kort kommentar till hur det kan komma sig att det stora flertalet går ur åtgärden utan att ha någon som helst förankring kvar på arbetsmarknaden när åtgärden är slut? Jag tyckte att det var enkla frågor. 43 Arbetsmarknadsminister (): När det gäller matchning och arbetsmarknadspolitiska utbildningar är det naturligtvis, som vi har sett i utredningar tidigare, en konst att försöka dimensionera dem på ett sådant sätt att de passar in i konjunkturcykeln. Om det hade gjorts på ett lämpligt sätt hade man förmodligen dragit ned på de arbetsmarknadspolitiska utbildningarna strax före valet. Av olika anledningar gick inte det. Vi har försökt väga så att vi har lagt merparten av resurserna på dem som har varit borta länge för att rusta dem individuellt att komma tillbaka genom jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för unga. Det finns medel över till dem som har varit arbetslösa lite . Jag kan mycket väl tänka mig att man, precis som Socialdemokraterna har gjort , dimensionerar och höjer och sänker efter hand. Jag konstaterar att Socialdemokraterna nu tycker att det är dags att öka lite, och kanske öka mer än vad vi föreslår. Att man har dragit ned när det är väldigt goda tider för att inte låsa fast personer som har i arbetslöshet och borde finnas på arbetsmarknaden tror jag är rimligt. Det är också en politik som vi har sett Socialdemokraterna driva tidigare. Jag ska snabbt svara på frågor. Nej, det kommer inga ersättningsnivåer. Det var den första frågan. Den andra frågan gällde nystartsjobben. Vi hade ingen målsättning utan en budgetprognos. Det är ungefär 200 000 personer som är berättigade. Jag skulle ju önska att varenda en av dem hade möjlighet att få ett nystartsjobb. Vi är beredda att ändra på förutsättningarna för att underlätta. Anställningar i offentlig sektor och deltidsanställda omfattas nu till exempel. Det kommer säkert andra förändringar som gör det lättare. Jag är oerhört glad att de som har fått nystartsjobb har i arbetslöshet än till exempel de som hade plusjobb. Det innebär att vi når rätt målgrupp. Jag är oerhört glad att av dem som har fått nystartsjobb har mer än hälften varit borta från arbetsmarknaden och mer än var tionde har varit borta . Det är just den svaga grupp som refererar till. Det är naturligtvis glädjande att de har fått en arbetslivserfarenhet. Det är väldigt glädjande att en tredjedel av dem har kommit vidare i fasta anställningar. Det är naturligtvis väldigt bra eftersom alternativet med socialdemokratisk politik hade varit bara en åtgärd knappt det och framför allt en ersättning. har de här personerna ett jobb att gå till. 44 (): Det sista är väl bara en fri tolkning i den politiska retoriken. Arbetsmarknadsministern har ju inte en aning om vilken arbetsmarknadspolitik vi skulle ha fört under den här mandatperioden och i det här läget om regeringsläget hade varit omvänt. Det kan vi låta vara. Retoriken härstammar från någon amerikansk reklambyrå. Jag har sett det tidigare. Så fort vi pratar om något är det Amspolitik. Till och med när vi presenterar ett helt program för småföretagare och entreprenörer där vi över huvud taget inte på ett enda ställe nämner Arbetsförmedlingen säger regeringskollega , finansministern, att det är Amspolitik. Det är väl något mantra som ska upprepas så fort vi föreslår någonting. Jag betackar mig för det, arbetsmarknadsministern. När det gäller inlåsningseffekter handlar det om vilka man väljer att satsa utbildning på. Det är klart att man inte ska utbilda dem som står nära arbetsmarknaden och som har en god utbildning. De ska naturligtvis ut i jobb. Men man ser också ganska tydligt att det är de som saknar gymnasieutbildning och som står längst från arbetsmarknaden som inte ens högkonjunkturen rår på. Då måste politiken göra någonting. Om inte konjunkturen rår på detta och människor fortsätter att stå utanför arbetsmarknaden, då måste politiken gripa in och se till att man rustar dessa människor så att de kan ta de jobb som finns. Det är detta tåg som jag tycker att regeringen har missat i detta läge. befinner man sig i en situation där det är brist på arbetskraft som många är arbetslösa, och regeringens egen prognos pekar på att arbetslösheten kommer att öka ytterligare . Inte är det dessa människor som kommer att få jobb då. Näringslivet blir nu än mer kräset när det gäller vilka som man vill anställa när fler står i kö och väntar på att få komma in på arbetsmarknaden. Och dessa människor kommer även i fortsättningen att stå kvar utanför arbetsmarknaden. Det är riktade insatser som skulle finnas där. De generella insatserna ändrar inte kön på arbetsmarknaden det har jag sagt förut utan de gör det egentligen bara lite billigare att anställa dem som ändå skulle ha fått jobb. Det är kontentan av detta. Beträffande nystartsjobben sade själv i en debatt här att skulle ha fått jobb i vilket fall som helst. Det var regeringens egen prognos. Siffran skulle förmodligen ha varit ännu högre, skulle jag vilja säga. 45 Arbetsmarknadsminister (): Vi har 89 000 personer som är aktiva i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är mycket, och det är just den typen av riktade insatser som efterlyser. Mer än 10 000 personer av dem som har passerat jobb- och utvecklingsgarantin har gått vidare till ett arbete. Det är ett oerhört bra resultat, och jag hoppas naturligtvis att det blir än fler när verktygen förbättras. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2007/08:597 om kritik av regeringens arbetsmarknadspolitik 46 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig om jag är beredd att initiera förändringar av hur regeringen redovisar effekterna av arbetsmarknadspolitiken och, om så är fallet, vilka initiativ jag kommer att ta och när dessa kan aktualiseras samt om jag avser att involvera fler departement än i detta arbete. Sedan regeringen tillträdde har arbetsmarknadspolitiken utformats på grundval av existerande forskning och erfarenhet. Den litteratur som politiken baseras på är väl känd av alla arbetsmarknadsforskare, men det innebär naturligtvis inte att den inte bör göras tillgänglig även för andra. Regeringen håller med om att förtroendet för regeringens ekonomiska politik ökar om analysen som ligger till grund för den aktuella politiken redovisas tydligare. Den nuvarande regeringen arbetar med att förbättra redovisningsformatet. Vi har, sedan regeringsskiftet, arbetat för att i ökad utsträckning se till att så sker, och och samarbetar intimt kring dessa frågor. Regeringen kommer att fortsätta detta arbete, vilket kommer att avspeglas i de kommande ekonomiska propositionerna. 47 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Det ger väl inte så mycket om på vilket sätt man tänker göra detta utan att det egentligen ska komma. När det gäller sammanfattningen från slutsatser hävdar arbetsmarknadsministerns egen statssekreterare att den förda politiken bygger på forskning och erfarenheter men att man tar åt sig kritiken. Att den bygger på forskning och så vidare har vi sett i olika fall. Det är mycket detta som har styrt hela det upplägg som har varit. Det är ganska lätt att se. Man tar till sig kritiken. Det är ungefär vad man får göra när man sitter i regeringen när det gäller slutsatser. Det är på det sättet man hanterar detta. Det är inget märkvärdigt i sig. Men sedan säger : Nationalekonomer på området vet vilken litteratur den här politiken baserar sig på, men vi måste naturligtvis göra det tillgängligt för allmänheten. Jag vet inte varför det ska behöva ta så om det står fullständigt klart var man har hämtat detta och hur man har byggt upp detta. Då kunde man också berätta det för allmänheten och se hur den här prognosen ser ut. Jag menar att det då vore ganska lätt att ge denna redovisning. Där tycker jag att det kanske finns en hund begraven på något sätt. Det är väl lite mer krångligt än att bara som svar peka tillbaka. Detta är inte något som är lätt. Jag kan inte heller hävda att man ska göra en bedömning. Men om man säger att sysselsättningen ska öka är det väldigt viktigt att få veta: Vad har man för substans i det? Vad är det som ligger bakom när man säger det? menar väl att de inte får nöjaktiga svar. De hade dessutom svårt att få tag i detta material. Det var det som föranledde rapporten. De var också ganska kritiska till på vilket sätt de frågor som hade bemöttes. Då får man lätt känslan av att detta lite grann är skjutet från höften någon forskning någonstans där det hävdas att om man gör si eller så kommer det att bli lite grann på det här sättet. Men när det gäller hur regeringen hamnar på en exakt siffra och gör denna bedömning är den fortfarande svaret skyldig. Vi får väl se vad som händer . Men jag önskar att arbetsmarknadsministern kunde vara lite tydlig när det gäller hur man tänker ta fram detta och hur man tänker agera framgent. Jag emotser naturligtvis i kommande ekonomiska propositioner hur man bygger upp sina nya antaganden i fråga om hur sysselsättningen förändras och vilken grund man har när det gäller underlaget för att fatta beslut och hur man kommer fram till ett resultat. 48 Arbetsmarknadsminister (): Jag håller med om att det naturligtvis är bra att ha material och underlag på bordet, så att alla kan ta del av detta. Formen för budgetpropositioner och andra propositioner ser likadan ut nu som den gjorde under den socialdemokratiska regeringen. Det är klart att vi inte har några fotnoter i budgetpropositionen. Men trots allt kan jag försäkra att jag gärna arbetar med dessa frågor just för att vi ska kunna ta del av en gemensam utgångspunkt för olika diskussioner. Vi arbetar, som sagt, intensivt med detta. Det kommer att synas i budgeten . Det är min absoluta övertygelse. Vi har från sida också försökt arbeta med olika typer av medieseminarier där vi just har försökt belysa den forskning och de erfarenheter som har varit utgångspunkten för det arbete som vi har gjort. Det har vi gjort halvårsvis, och vi kommer att fortsätta med det just för att öka tydligheten och informationsutbytet i dessa frågor. Vi får all anledning att återkomma det är jag helt säker på. 49 (): Jag ska fatta mig mycket kort. Vi kommer inte så mycket längre här. Jag har begärt att man ska följa upp och att man ska återkomma med ett system så att man kan redovisa hur man får fram de prognoser som man lägger fram vad som ligger bakom. Arbetsmarknadsministern lovar att det ska komma . Jag kan nöja mig med det. Det är väl ungefär detta arbete som har varit. Jag skulle också vilja säga att det väl är bra med forskning och så vidare. Men det måste också göras om så att det så att säga blir ett praktiskt handlag. Det är inte alltid så enkelt när man möter praktiken med svängande konjunkturer och så vidare. Det handlar också om hur man väger in dessa olika delar. Det är därför väldigt viktigt att det inte bara handlar om forskningsdelen utan att det också finns praktisk erfarenhet. Hur fungerar detta system när det kommer ut i olika konjunkturlägen och så vidare? Det handlar om hur det mottas. Det är väldigt viktigt att det också belyses, så att man inte får ett svar som egentligen inte är ett svar på frågan. Det måste också finnas med hur området täcks in. Det är väl det som pekar på. Också vi från oppositionen är naturligtvis intresserade av hur man har kommit fram till de olika ställningstagandena. 50 Arbetsmarknadsminister (): Jag kan naturligtvis hålla med . Det finns förhoppningsvis goda tillfällen både i budgeten och i propositioner i övrigt där vi kan bli tydligare på den punkten, och vi tar till oss av kritiken. skulle man kunna tänka sig att man därutöver gör andra saker också inom ramen för och vid ordförandeskapet för EU. Då kan man på olika sätt belysa internationella erfarenheter som kan vara av stor betydelse för vilka prognoser som man gör. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 5 § Svar på interpellation 2007/08:449 om sunt förnuft i rovdjurspolitiken 51 Miljöminister (): har frågat mig om jag 1.avser att verka för att en förvaltningsplan för rovdjur, där miniminivåer och toleransnivåer anges, kan ske på regional nivå, 2.avser att verka för att fler län ska ansvara för vargföryngringar och 3.avser att återkomma med en proposition utifrån betänkande Rovdjuren och deras förvaltning. beslutade om en sammanhållen rovdjurspolitik. Det övergripande målet är att ska ta ansvar för att björn, järv, lo, varg och kungsörn finns i ett så stort antal att de långsiktigt finns kvar i den svenska faunan. Arterna ska också enligt målet kunna sprida sig till sina naturliga utbredningsområden. För att målen, som ligger fast, med säkerhet ska kunna nås tillsattes 2006 en utredning med uppdrag att utreda effekterna av rovdjursstammarnas utveckling och andra frågor knutna till att uppfylla målen i rovdjurspolitiken. Utredningen om de stora rovdjuren överlämnade betänkandet Rovdjuren och deras förvaltning. Betänkandet är omfattande, och resonemangen rör frågor som berör och engagerar många människor. Det är mycket viktigt att berörda myndigheter och organisationer får den tid som behövs för analys, dialog och förankring beträffande analysen av utredningens resonemang och förslag. Därför har vi satt en lång remisstid. Jag har i flera frågesvar informerat kammaren om att frågorna kommer att beredas i när remisstiden gått ut för att sedan föreläggas . Jag vill vara tydlig när det gäller min inställning till ett ökat regionalt inflytande över förvaltningen. Jag är inte, som anför, skeptisk till en regionalisering av rovdjursförvaltningen. Jag vill dock förvissa mig om ändamålsenliga riktlinjer för förvaltningen och det oavsett hur förvaltningen sker. Jag är ytterst angelägen om att de förslag som vi kommer att presentera är väl avvägda och grundar sig på vetenskapligt underlag och synpunkter från olika intressen. Jag anser att bevarandet av rovdjuren är ett internationellt och nationellt intresse. Vi kan vara stolta här i som på bara har kommit en bit på vägen mot att återställa så att rovdjuren är en naturlig del i vår fauna. måste vi hitta former för att skapa en bredare legitimitet för rovdjursförvaltningen. Vi har redan genomfört en del i det som vi lovade före valet , nämligen kompletteringar av jaktförordningen när det gäller nödvärnsrätten. Men vi behöver utveckla arbetet ytterligare för att målen i rovdjurspolitiken ska nås. Då måste vi ta hänsyn till alla intressen som ska enas. Vi måste tänka på såväl tamdjursägare och jägare som bevarandet av de rovdjursstammar som förekommer i . Det är viktigt att de som lever på landsbygden och som driver verksamheter där ska kunna göra detta under goda förutsättningar. Vi måste försöka minimera konfliktfulla situationer mellan människor och rovdjur.