prot · GV0984 · 2008-03-27 00:00:00 — 9 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde UbU8 Gymnasieskolan Punkt 1 (Utvecklingen av gymnasieskolan) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Kammaren biföll utskottets förslag genom uppresning. Punkt 2 (Gymnasial yrkesutbildning) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 171 för utskottet 100 för res. 2 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 26 c, 17 fp, 17 kd, 18 v, 14 mp För res. 2: 98 s, 2 mp Frånvarande: 32 s, 18 m, 3 c, 11 fp, 7 kd, 4 v, 3 mp Punkt 3 (Lokala styrelser med elevmajoritet) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 139 för utskottet 131 för res. 3 79 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 25 c, 17 fp, 17 kd För res. 3: 98 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 32 s, 17 m, 4 c, 11 fp, 7 kd, 4 v, 4 mp Punkt 7 (Skolmåltider) 1. utskottet 2. res. 7 (s, v, mp) Votering: 140 för utskottet 132 för res. 7 77 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 26 c, 17 fp, 17 kd För res. 7: 98 s, 18 v, 16 mp Frånvarande: 32 s, 17 m, 3 c, 11 fp, 7 kd, 4 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § (forts. från 8 §) Vuxenutbildning (forts. UbU10) 112 () replik: Vi måste avliva myten om att man sitter på sfi som något slags försörjning. Antingen presenterar de belägg han har för att det faktiskt är så eller också tycker jag att vi kommer överens om att det inte är det som är problemet. Problemet är att många sfi-studerande inte har den möjlighet till lugn och ro som andra studenter har att fullfölja sin utbildning utan att behöva göra avbrott för att ta ett arbete och på det sättet inte gå miste om sitt försörjningsstöd. Jag hoppas att kan hålla med om den beskrivningen, annars vill jag att han lägger fram de belägg som finns för att det skulle vara på något annat sätt. 113 () replik: Först måste jag bara få säga att jag står här med det som vi skulle ha kunnat klubba nu men inte gjorde. Här diskuterar vi något som redan är beslutat. Det är en lite underlig ordning, herr talman. Det kanske är dags att ändra på detta, att vi går tillbaka till utskottet och diskuterar mer, och sedan fattar vi beslut här. Det var en parentes. Jag har inga belägg annat än att jag har sett och hört att vissa håller på väldigt . Det finns inga studier gjorda på detta vad jag vet. Visst kan det vara lätt att saker och ting blir en myt. Men jag tror fortfarande att man måste ha en bestämd tid när man gör någonting för att kunna prestera någonting. Låt oss säga att gymnasiet skulle vara tre, fyra eller och man kan gå hur länge man vill. ((): Men de behöver inte göra avbrott i sina studier för att kunna få en försörjning.) Förvisso, , men jag är övertygad om att man med tydliga incitament kan göra klart för den som sätter i gång att plugga att det här ska få ta , och sedan förväntas man få ett slutomdöme om det man har presterat. Det är naturligtvis jättesvårt för en som är analfabet att ha den här pressen på sig. Jag kan tänka mig det. Men vi är inte så strikta till punkt och pricka att vi inte kan göra undantag. Man måste självfallet få en chans att ta på sig om man inte har förutsättningar att klara det annars. Men jag ser detta som ett mått på att så här ska det ta när man lär sig svenska här. 114 PER LODENIUS (c): Vuxenutbildningen är en viktig del i det livslånga lärandet. Det har vi hört flera säga här framme i talarstolen, och jag vill också instämma i det. Det här är en fråga som länge arbetat för. Att kunna komplettera sin grundskole- eller gymnasieutbildning när man blivit äldre är ett viktigt verktyg för dem som vill lägga till något som fattas i sin utbildning eller ändra inriktning på sin jobbkarriär. En kvalitativ vuxenutbildning och en rätt att läsa in gymnasiekompetens är en modell för en god fortsättning på och gymnasiet. Om detta sedan också kompletteras med en yrkeshögskola är vi en väldigt bra bit på väg att ge goda möjligheter till just ett livslångt lärande. Jag tycker att det är glädjande att mycket av tankar om en yrkeshögskola kommer fram i den överlämnade utredningen. Det finns säkert delar i utredningen som kan diskuteras, men det är ju också därför den nu går ut på en remissomgång. Men tanken att genom en yrkeshögskola uppgradera och också kvalitetssäkra de praktiska utbildningarna med bland annat en examen är bra. Det gör också att utbildningen på ett bättre sätt kommer att bli gångbar på den internationella arbetsmarknaden. En yrkeshögskola visar på behovet av en yrkesutbildning som är anpassad efter de behov som finns på dagens arbetsmarknad. Kvalificerad yrkeskunskap efterfrågas på många arbetsplatser. För att kunna ge de utbildningar som efterfrågas måste utbildningssystemet vara flexibelt och lyhört och arbeta i nära samarbete med arbetsmarknadens parter. Som samhället ser ut , med snabba förändringar och nya krav, är det viktigt att kunna bygga på sin kunskap och utbildning för att också fortsättningsvis vara anställningsbar. Man kan inte slå sig till ro med att man fått en utbildning till ett yrke då den snabbt kan vara omodern. Vi har sett hur arbetsuppgifter har förändrats eller helt försvunnit. Nya arbetsuppgifter och yrken har tillkommit. Möjligheten att studera vidare och utveckla sig inom sitt arbete eller skapa sig en ny yrkeskarriär är viktig, inte bara ur ett individperspektiv utan också ur ett samhällsperspektiv. Ett varierat utbud av vuxenutbildning i stort är viktigt då behoven ser så olika ut, och möjligheten att studera är individuell. Varje individ har med sig sina förutsättningar att studera, och därför ser som sagt var behoven olika ut. Utbildningssystemen måste därför ge så pass breda möjligheter att man efter studierna ska kunna gå vidare till arbete i anställning, som företagare eller till andra studier. Kommunerna och de regionala förutsättningarna måste också i större utsträckning påverka vilket utbud av utbildning som behövs. Att också förändra volymen i arbetsmarknadsutbildningar och i komvux är fullt naturligt när arbetsmarknadsläget förändras. För har vuxenutbildningen, som jag sade tidigare, en viktig funktion i det livslånga lärandet. Den utgör en viktig grund för att man under olika perioder i livet ska kunna exempelvis läsa in en högskolebehörighet, komplettera sina studier eller satsa på en yrkesinriktad utbildning. Det är därför viktigt att vuxenutbildningen prioriterar de målgrupper som har störst behov. Eventuell konkurrenskomplettering inför högskolestudier är därför inte vuxenutbildningens område i första hand. Men hur många platser det finns på komvux måste få variera också med konjunkturen. Komvuxutbildningen ska vara för den som har ett reellt behov av komplettering av sin utbildning. Det är viktigt att poängtera att kommunerna har ett eget ansvar för att prioritera och anpassa utbudet av utbildning efter den efterfrågan som finns. Den kompetens som efterfrågas och det behov som finns på dagens arbetsmarknad förändras snabbt. Det är inte alltid lätt att följa med i utvecklingen. Då är det viktigt att ha möjlighet att fortbilda sig. Men den tidigare kunskapen och arbetslivserfarenheten är en viktig resurs. Många invandrare och flyktingar har med sig kompetens som vi inte alltid värdesätter på ett adekvat sätt på dagens arbetsmarknad. En validering av de kunskaper man har blir därför ett viktigt instrument för att kunna hitta rätt nivå och behov i den fortsatta utbildningen och den fortsatta yrkeskarriären. Det här är som sagt var inte minst viktigt om man har erfarenheter och utbildning från andra länder. På har det presenterats ett par utredningar som är viktiga för vuxenutbildningens fortsatta utveckling. Också fortsättningsvis kommer mycket att ske inom det här området. Det är av stor betydelse att vi fortsätter utveckla vuxenutbildningen, och jag ser tydligt att vi är på rätt väg för det livslånga lärandet. Med det här, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag till beslut. 115 () replik: I vår reservation skriver vi att utbildning är en rättighet för alla men att vi har skilda förutsättningar att tillgodogöra oss den rättigheten under olika perioder i livet. En del behöver av olika skäl också lite extra puffar för att man ska våga och orka påbörja studier. I takt med att vi har byggt ut vuxenutbildningen, byggt ut högskolan, utvecklat ett nationellt centrum för flexibelt lärande och startat distansutbildningar har fler landsbygdsbor och grupper som inte kommer från studievana miljöer börjat studera. Vi har lyckats rucka lite grann på den sociala snedrekryteringen och minskat den. Här har traditionellt sett hållit fanan högt när det gäller att hela ska leva och att man ska nå människor runt om i landet. Jag skulle därför vilja fråga Per om han anser att utbildning är en rättighet för alla och att det också finns skäl att uppmuntra vissa elever extra mycket för att minska social snedrekrytering. 116 PER LODENIUS (c) replik: pratar om rekrytering, och man skulle också kunna prata om snedrekrytering här. Vad det handlar om är att man måste veta förutsättningarna när man ska utbilda sig för att man ska våga satsa på en utbildning, gå vidare med en utbildning och också veta vad den leder vidare till. Om man då har massor av olika ingångar och inte vet vilka förutsättningarna är beroende på vilken handläggare man hamnar hos, som det har kunnat vara tidigare, är det bättre att vi har en rättvis och ordentlig fördelning vad gäller att kunna utbilda sig. Dessutom är det kommunerna som ser vilka behov som finns när det gäller utbildning. Därför tycker jag att det är viktigt att kommunerna får större bestämmanderätt över vilka utbildningar som behövs och vilka behov som ska mötas utifrån de behov man ser. Sedan är det också viktigt att vi satsar mycket mer på det som tidigare kallades syoverksamhet det gäller även vuxenutbildning för att man ska kunna hitta, rekommenderas och komma till rätt utbildning. 117 () replik: Men kommunerna ser ju vilka behov som finns. Jag kommer till exempel från en kommun där vi har väldigt många lågutbildade och där man ser stora behov av vuxenutbildning. De kommunerna har ni ju tagit bort pengar från för att fördela till de kommuner där man inte har något behov av vuxenutbildning. Det spelar ingen roll om kommunerna har behov om de ändå inte får dem tillgodosedda. Det är klart att det är bra med tydliga förutsättningar, men det är bra att ha förutsättningar över huvud taget. Många av de här grupperna, som vi har velat värna, uppmuntra och ge en extra puff, har vi haft en del strategier för. Du känner till 25:4-regler, studerandevillkor i a-kassan, utbyggnaden av distansutbildning, rekryteringsbidrag och korttidsstudiestödet. Det var ju våra strategier, och vi lyckades ändå vrida det här lite grann. Frågan är hur vi nu ska bygga upp ett skadat utbildningssystem när vi är tillbaka i majoritet. Det är lite svårt att säga exakt hur det ska se ut, men en sak är i alla fall säker, och det är att vi kommer att ge fler vuxna både formella och reella möjligheter att delta i utbildning och kompetensutveckling. Ni har skurit ned medel motsvarande 14 000 platser, och jag undrar om ni har några strategier för att nå de här grupperna. 118 PER LODENIUS (c) replik: Det här handlar också om att vi har lyckats, på bara de här åren, att minska utanförskapet. Fler har kommit ut i arbete. Det innebär att det är färre som har behov av att läsa vidare på komvux, där man förut blivit placerad som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Däremot är det viktigt att komvux finns kvar när man har ett reellt behov av att ha en utbildning, och så är det . Det vi har gjort är att vi har anpassat volymen efter behovet vad gäller statsbidragen. Sedan finns också den generella påsen, där vi har lagt tillbaka pengar i stället, just för att kommunerna själva ska kunna styra över var man ser att behoven finns och var man behöver lägga pengarna. 119 () replik: Jag har framför allt en fråga som jag måste ställa efter att ha lyssnat på Per Lodenius. Du sade någonting, Per Lodenius, som fick mig att haja till, nämligen att när ni hade gjort era beräkningar hade ni prioriterat utifrån målgruppernas behov, eller något liknande. Det var just det som gjorde mig så förvånad när jag upptäckte att det alliansregeringen gjort var att ändra fördelningssystemet. Därmed godkänner det som går tvärs emot hela dess politik. Ni är ju kända för att värna om hela , att hela ska leva. tar ni resurserna för komvux, vuxenutbildning, från glesbygdskommunerna och flyttar dem till universitetsstäder och till förorter till universitetsstäder , etcetera där folk är välutbildade. Ni avskaffar alltså det fördelningssystem som fördelade mer till de kommuner som har låg utbildningsnivå. Hur kunde gå med på detta? 120 PER LODENIUS (c) replik: Det handlar om att vi minskat utanförskapet. Vi har fler som kommer i arbete. Den politik som regeringen för innebär att vi skapar fler arbetstillfällen. Vi skapar fler möjligheter för folk att komma i arbete och bort från utanförskapet. Det handlar också om att vi ger kommunerna större möjligheter och mer makt att kunna påverka i stället för att från rikta direkta bidrag till och komma med pekpinnar om vad de ska använda pengarna till och hur de ska lösa detta ute i kommunerna. Vi minskar alltså utanförskapet med den politik vi för. Det tycker jag är det viktiga. Den socialdemokratiska regeringen satt , och utanförskapet bara ökade. Vi har lyckats minska utanförskapet, och då är det viktigt att vi även kan anpassa utbildningen. Vi skapar dessutom en ny yrkesutbildning, en yrkeshögskola, som gör att man får större förutsättningar även ute i bygderna. Jag kommer själv från landsbygden. Även om den ligger i närheten av är det trots allt en mindre landsbygdskommun. Där ser man stora möjligheter att kunna jobba vidare vad gäller , att skapa en hantverkshögskola och så vidare. Vi skapar alltså förutsättningar för kommunerna att hitta lösningar för att minska utanförskapet. 121 () replik: Jag konstaterar att Per Lodenius väljer att inte svara på mina frågor. kan vi vara helt överens om, men jag frågade varför svikit sin politik om att resurserna ska gå till hela landet och att det ska ske utifrån de förutsättningar som finns. I och andra glesbygdskommuner har man ett större utbildningsbehov än i . Med det tidigare fördelningssystemet för vuxenutbildning fick dessa kommuner större resurser. får de lika mycket som välutbildade kommuner. Det menar jag måste gå tvärs emot politik. 122 PER LODENIUS (c) replik: Det handlar om att vi i stället har den generella påsen som vi jobbar med. Jag tror inte på en fördelning som innebär att vi skickar ut stora påsar med pengar predestinerade till exempelvis vuxenutbildningen och att vi i bestämmer hur kommunerna ska använda dem. Det är inte fördelningspolitik. Det handlar om att vi i stället ökar mängden pengar i de generella påsarna och visar för kommunerna att här finns större möjligheter för dem att själva kunna påverka och vara med och styra hur de vill att det ska se ut i just dessa kommuner. 123 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkande nr 10 som rör vuxenutbildningen. Låt mig sedan säga några ord om det mandat som alliansregeringen fick av väljarna i valet . Det är viktigt. Kritiken mot utbildningssystemet i hade varit massiv. I och gymnasiet hade kunskapsresultaten försämrats, avhoppen hade ökat, lärarnas situation var mycket dålig, ordningsproblemen var stora. Den högre utbildningen hade eftersatts eftersom tidigare socialdemokratiska regeringar var mer intresserade av att dölja arbetslöshetssiffror och upprätthålla kvantitativa mål än av att skapa en utbildning med hög kvalitet och goda resultat. Den politik som fördes var inte bara ett svek mot de ungdomar som inte fick en första chans utan också ett svek mot de ungdomar som behövde en andra chans. Man såg inte utbildning som en investering i den enskilde, och den socialdemokratiska regeringen var ungefär lika flexibel som en skorsten på när det handlade om att ta till sig av kritiken. Därför gav väljarna ett mycket tydligt mandat till allianspartierna att förbättra detta. Inget annat mandat som den nuvarande regeringen fått, förutom mandatet att bryta utanförskapet, är så starkt som mandatet att förändra, renovera och upprusta den svenska utbildningspolitiken. Det är viktigt, och steg för steg genomför vi nu den politik som vi gick till val på. Vi genomför den politik som väljarna i sagt är viktig för vårt lands utveckling. Detta reformarbete är dessutom mycket stort, inte bara för att vi tycker att det är roligt att genomföra så mycket som möjligt på en gång, utan också för att det finns så mycket att göra. Vuxenutbildning är, precis som tidigare nämnts, en viktig kugge i det livslånga lärandet. Det är viktigt att människor som inte har en grundskoleutbildning får det. Det har man rätt till enligt lag. Likaså har människor som inte har en gymnasieutbildning rätt att få det, och de som vill komplettera sin utbildning ska ha möjligheter att göra det. Vi vet nämligen att det skapar större möjligheter för människor möjligheter att få ett bra liv, möjligheter att få ett jobb, möjligheter att kunna växa som individ och få en bättre framtid. Regeringen har inom ramen för skollagsarbetet tillsatt en arbetsgrupp för att utreda inte om utan hur de som saknar gymnasieutbildning ska ha rätt att få det. När man lyssnar på oppositionen verkar det ibland, herr talman, som om det enda som hänt i svenskt skolväsende, och det enda som finns att diskutera, är en neddragning på komvux med i budgetpropositionen som presenterades för . Därefter har ingenting hänt, så att säga. Tiden har stått still. Det är den frågan man diskuterar. Sanningen är att har anslagen till den kommunala vuxenutbildningen minskat i sju av tio statsbudgetar. Sex gånger har neddragningar av den kommunala vuxenutbildningen gjorts av Socialdemokraterna, . En gång har neddragningar gjorts av de borgerliga, nämligen . Oppositionen försöker göra ett nummer av detta och säger att vi desarmerar och rustar ned. De får det att framstå som om det inte längre fanns någon vuxenutbildning. handlar det om att antalet, på ett ungefär, dimensionerats från 90 000 till 80 000. Det sker eftersom en person nu får ett arbete , men det rasar oppositionen inte över. De säger ingenting om hur fantastiskt det är att det aldrig i svensk historia skapats så många jobb som . Bara under den här debatten har ett sextiotal jobb skapats. Det rasar man inte över, utan man fokuserar på neddragningen. , herr talman, sänkte Socialdemokraterna, anslagen till komvux med . Året därpå sänkte de anslagen med ytterligare . Påföljande år slog de till med en neddragning på . drog de ned med ytterligare . Därefter låg anslagen i stort sett stilla fram till /07. Summan av de nedskärningar som gjordes av den andra sidan uppgår till ca . Vad är poängen med detta? Jo, poängen är att en del består av . När konjunkturen var svagare, när arbetsmarknaden var sämre, ökade man anslagen och fler människor kom in i dessa utbildningsformer. När sedan fler jobb kommer, arbetsmarknadsläget förbättras, konjunkturen förbättras, kan man dra ned. Det är precis det som den nuvarande regeringen gör. Man kan justera dimensioneringen och anslagen en aning utifrån hur konjunkturen ser ut. Det betyder inte på något sätt att grundbulten i den kommunala vuxenutbildningen och det livslånga lärandet går förlorad, utan det betyder att när fler människor får jobb minskar efterfrågan en aning. Det är inte särskilt stor skillnad mellan hur de olika regeringarna agerat. Jag vill även säga några ord om den nya , som presenterades . Det är en viktig utredning. Den har inte berörts så mycket i den här debatten, men vi vet att det handlar om att samla olika utbildningsformer kvalificerad yrkesutbildning, kommunala påbyggnadsutbildningar och en del annat under ett och samma tak. Jag vill peka på en sak som är viktig här. När man slår samman detta kan man nå en del samordningsvinster. Man kan kvalitetssäkra. Man kan göra omvärldsanalyser. Man kan göra bedömningar om dimensionering och så vidare på ett bättre sätt . Det är mycket viktigt. Det är det positiva. Men det är också viktigt att man ser att de enskilda utbildningsformerna, till exempel kvalificerad yrkesutbildning, har en del inslag i utbildningen som det är väldigt viktigt att värna. Det är specifika karaktärsdrag som har gjort den utbildningsformen framgångsrik. Det handlar framför allt om näringslivets roll inom utbildningen och det som kallas för , lärande i arbetsliv. Jag tycker att det är mycket glädjande att detta också tas upp i den här utredningen, att man betonar vikten av en arbetsplatsförlagd del av utbildningen. Man betonar också andra saker som är mycket viktiga, till exempel hur situationen på arbetsmarknaden ser ut och att de behov som finns hos näringslivet också måste ha en betydande roll när man utformar de här utbildningarna. Med dessa ord yrkar jag än en gång bifall till förslaget i utbildningsutskottets betänkande UbU10. 124 () replik: frågar varför vi i oppositionen är så upprörda över denna neddragning av vuxenutbildningen att vi har debatterat den gång på gång sedan den genomfördes. Jag skulle vilja rekommendera att resa ut i lite grann och fråga vad som är skillnaden mellan alliansens neddragning och de tidigare. Jag kan svara direkt. Det handlar om att alla tidigare neddragningar var väl aviserade i förväg. De var inlagda i den kommunala budgeten. De var medräknade och så vidare. Sedan är det klart att man gärna hade behållit pengarna. Men man visste om det. Det här kom däremot som ett dråpslag. De kommunala budgetarna var spikade. Allting var klart. Ingen räknade med detta. Plötsligt blir man av med 600 miljoner. När det gäller det som ni i alliansen gjorde vill jag säga att folk tappade förtroendet för er politik. Folk tappade förtroendet för er vuxenutbildningspolitik. Det har ni inte lyckats reparera . Flera talare har tagit upp det här med yrkeshögskola. Ja, men det är ju inte kontroversiellt. Jag tror att de flesta partierna tycker att det här med yrkeshögskola är väldigt positivt. Men neddragningen var kontroversiell. Det är den fortfarande, för den kom som ett dråpslag, och den var illa förberedd. Dessutom underskattar ni er egen jobbpolitik i det här sammanhanget. När kraven ökar på att man ska söka jobb ökar nämligen också kraven på utbildning. 125 () replik: Det är svårt att beskylla den tidigare regeringen och dess stödpartier för att utdela ett dråpslag. Det var snarare sex dråpslag. Det är väl det som är det intressanta här. Det är väl ändå lite magstarkt att man drar ned på den kommunala vuxenutbildningen i sex budgetar av nio och att man sedan rasar när någon annan gör det en sjunde gång. Det är kanske lite svårt att motivera att just den sänkning som den nuvarande regeringen gör, utifrån i stort sett samma bedömningar och samma analys som när det gällde de tidigare försämringarna, skulle vara någonting oerhört unikt eller specifikt eller väldigt annorlunda. Faktum är väl att oppositionen är mindre intresserad av sakpolitiken och mer intresserad av vad alliansregeringen gör och av att hitta olika angreppspunkter. Sedan finns det ingenting som hindrar en kommun i att satsa mer pengar på komvux, vilket till exempel den borgerliga majoriteten i har gjort. Man har skjutit till pengar till vuxenutbildningen, till exempel. 126 () replik: Problemet är bara att utifrån den argumentation som ett flertal allianspolitiker för skulle det inte behövas, eftersom arbetsmarknaden är så bra. Då behöver man inte skjuta till mycket. Men i verkar det inte alls fungera, eftersom man måste skjuta till mycket mer. Det är också en konsekvens av att man ställer högre krav på arbetsmarknaden, att man vill utbilda sig mer. Jag vet inte om har svårt att förstå vad jag säger. Men vad jag tydligt sade var att alla de andra nedskärningarna var väl förberedda.