prot · GV0987 · 2008-04-02 00:00:00 — Här pratar vi om den lilles kamp mot den starke greven och storgodsherren. Det är dags att vi i vågar göra det som gjordes i , det vill säga ser till att vi får en laglig rätt till friköp av historiska arrenden. 116 (): Betänkandet Den nya inskrivningsmyndigheten, m.m. inrymmer även ett par motioner om historiska arrenden som beskrivit. Jag tänkte också uppehålla mig vid dessa även om det är ett enigt utskott som ställer sig bakom betänkandet. I motionerna föreslås att arrendatorer till historiska arrenden ska ha rätt till friköp. Den ena avser dock enbart arrenden under fideikommiss. Utskottets förslag är att motionerna avslås, och det ställer jag mig bakom. Det finns en möjlighet för arrendatorer att anmäla intresse för att köpa arrendestället med den effekten att jordägaren normalt då inte kan sälja vidare till någon annan utan att först ha erbjudit det till arrendatorn. Detta gäller även historiska arrenden. Ersättning för investeringar som arrendatorn har gjort på fastigheten regleras delvis i lagstiftningen, delvis i civilrättsliga avtal mellan jordägare och arrendator. En kartläggning som gjorts visar att innehavare av historiska arrenden inte har en sämre ställning än andra arrendatorer. Det finns ett besittningsskydd för arrendatorer, men det finns också, och ska finnas, ett egendomsskydd för jordägaren. Att fideikommissen är en gammal institution förändrar inte min bild av ett starkt egendomsskydd. Det är inte rimligt att tvinga en jordägare att lämna ifrån sig egendom till en arrendator. Även ställer sig bakom denna uppfattning. Om det nu är så att arrendatorer tycker att det är bättre att äga än att arrendera frågar jag mig varför man inte valt att köpa en jordbruksfastighet. Jag kan förstå, och har stor respekt för, att det kan finnas mycket känslor i gamla släktgårdar även om de är arrenderade, men det är ändå ett eget val ett eget val där värdet av att bo kvar på gården har vägt tyngre än värdet av att äga en egen fastighet. Ingen ny arrendator kan heller säga att förutsättningarna har förändrats och att man inte visste vad som gällde vid kontraktsskrivandet. Det känns bra att frågan nu kommer till ett avgörande efter många års diskussioner. Jag vet att det finns några som är besvikna, men är det bättre att få ett besked än att leva i ovisshet och med förhoppningar som kanske ändå inte varit helt realistiska. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 117 () replik: Både och jag kommer från . Med tanke på den plats kommer ifrån är det intressant att höra hans hållning. Normalt borde han stödja dessa tankar, men det är en personlig reflexion. I är det lite speciellt. Det gäller inte minst mina hemtrakter i nordöstra men även hemtrakter kring . Där har vi problem med detta. Vi har sett avarterna. Även LRF i , där en hel del röster borde ligga på , står bakom förslaget att vi borde se till att fatta beslut om friköp av historiska arrenden. Och i gjorde man det, som sagt, . Grundbulten i detta är lite grann att det är en kvarleva från ett helt annat samhällssystem. Vad skulle problemet vara? Redan inför beslutet tittade man på eventuella problem. Fyra höga jurister var inblandade. De tittade på konsekvenserna, vände på frågan hit och dit och kom fram till att det var fullt möjligt att göra så. Varför skulle vi nu inte kunna ta chansen och lägga fram ett förslag om friköp av historiska arrenden? 118 () replik: Jodå, jag är väl bekant med frågan. Vi har gods även i mina hemtrakter, och där finns också arrendatorer. Det kanske gör att vi har en hyfsad inblick i detta med avtal mellan arrendatorer och jordägare. Det innebär att de investeringar som är gjorda regleras mycket tydligt i avtal, beroende på vilken typ av investeringar det är fråga om. Om det handlar om nya stallar och dräneringar samt investeringar i bostadshusen finns det mycket tydliga avskrivningsregler för hur detta ska regleras när man lämnar ett arrende. Jag vill komma tillbaka till att varje arrendator har frihet att välja bort detta och köpa en annan fastighet om vikten av äganderätten är starkare än släktbanden vid gården. En tidigare ordförande i råkar bo i . Jag har pratat med honom om detta, och det är inga diskussioner om saken. Även de bedömer att egendomsskyddet är viktigare än rätten för arrendatorn att friköpa fastigheten. nämnde att det var en kvarleva . Det må så vara, men ibland måste man lämna historien bakom sig. Jag kan känna att det är så i detta sammanhang. Om de mer eller mindre fick fastigheterna eller fideikommissen, rätten att bruka dem, må det vara så för min del. Det är inte de som brukar eller äger fastigheterna som är orsak till att de finns. Det skedde inte heller på något illegalt sätt, utan klart och tydligt enligt svensk lagstiftning. Låt oss därför bejaka det och en gång för alla komma till ett avslut i ärendet. (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU10 Vuxenutbildning Punkt 1 (Inriktningen på vuxenutbildningen) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 153 för utskottet 144 för res. 1 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 25 fp, 17 kd För res. 1: 114 s, 16 v, 14 mp Frånvarande: 16 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 7 kd, 6 v, 5 mp Punkt 3 (Resurser till vuxenutbildningen) 1. utskottet 2. res. 3 (s, mp) Votering: 161 för utskottet 131 för res. 3 13 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 25 fp, 18 kd, 5 v För res. 3: 117 s, 14 mp Avstod: 13 v Frånvarande: 13 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 6 kd, 4 v, 5 mp Punkt 5 (Svenska för invandrare [sfi]) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 157 för utskottet 151 för res. 4 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 25 c, 25 fp, 19 kd För res. 4: 118 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 12 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU4 Efterkonvertering av personbilar för alternativbränslen, m.m. Punkt 2 (Ekonomiskt stöd till efterkonvertering) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 149 för res. 1 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 26 c, 25 fp, 19 kd För res. 1: 116 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 14 s, 9 m, 3 c, 3 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 4 (Ändrade krav vid efterkonvertering m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (mp) Votering: 270 för utskottet 16 för res. 2 22 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 113 s, 88 m, 26 c, 25 fp, 18 kd För res. 2: 2 s, 14 mp Avstod: 2 s, 1 kd, 19 v Frånvarande: 13 s, 9 m, 3 c, 3 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU6 Väg- och fordonsfrågor Punkt 1 (Avgifter på ) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 291 för utskottet 14 för res. 1 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 114 s, 88 m, 26 c, 25 fp, 19 kd, 19 v För res. 1: 14 mp Frånvarande: 16 s, 9 m, 3 c, 3 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp Punkt 6 (Missförhållanden inom taxinäringen) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 149 för res. 2 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 88 m, 26 c, 25 fp, 19 kd För res. 2: 116 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 13 s, 9 m, 3 c, 3 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp Punkt 8 (Åtgärder mot överlast) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 150 för res. 3 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 88 m, 26 c, 25 fp, 19 kd För res. 3: 117 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 12 s, 9 m, 3 c, 3 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 18 (Cykelstrategi) 1. utskottet 2. res. 7 (mp) Votering: 292 för utskottet 15 för res. 7 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 88 m, 25 c, 25 fp, 19 kd, 18 v För res. 7: 1 s, 14 mp Frånvarande: 12 s, 9 m, 4 c, 3 fp, 5 kd, 4 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SoU9 Statligt tandvårdsstöd Punkt 1 (Avslag på propositionen m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 285 för utskottet 21 för res. 1 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 116 s, 88 m, 26 c, 24 fp, 18 kd, 13 mp För res. 1: 1 s, 19 v, 1 mp Frånvarande: 13 s, 9 m, 3 c, 4 fp, 6 kd, 3 v, 5 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Statligt tandvårdsstöd) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 158 för utskottet 118 för res. 2 33 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 26 c, 25 fp, 19 kd För res. 2: 118 s Avstod: 19 v, 14 mp Frånvarande: 12 s, 9 m, 3 c, 3 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp Punkt 4 (Allmänt tandvårdsbidrag) 1. utskottet 2. res. 5 (mp) Votering: 275 för utskottet 15 för res. 5 19 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 117 s, 88 m, 26 c, 25 fp, 19 kd För res. 5: 1 s, 14 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 12 s, 9 m, 3 c, 3 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp Punkt 5 (Höjt tandvårdsbidrag) 1. utskottet 2. res. 6 (s) Votering: 159 för utskottet 118 för res. 6 31 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 26 c, 25 fp, 19 kd, 1 mp För res. 6: 118 s Avstod: 19 v, 12 mp Frånvarande: 12 s, 9 m, 3 c, 3 fp, 5 kd, 3 v, 6 mp Punkt 11 (Förbättring av tandhälsan hos vissa grupper m.m.) 1. utskottet 2. res. 9 (s) Votering: 172 för utskottet 118 för res. 9 19 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 26 c, 25 fp, 19 kd, 14 mp För res. 9: 118 s Avstod: 19 v Frånvarande: 12 s, 9 m, 3 c, 3 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU5 Särskild utlänningskontroll Kammaren biföll utskottets förslag. JuU10 Polisfrågor Punkt 9 (Breddad rekrytering till polisyrket) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 150 för res. 5 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 26 c, 25 fp, 19 kd, 1 mp För res. 5: 118 s, 19 v, 13 mp Frånvarande: 12 s, 9 m, 3 c, 3 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp Punkt 17 (Ordningsvakter, m.m.) 1. utskottet 2. res. 11 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 151 för res. 11 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 26 c, 25 fp, 19 kd För res. 11: 118 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 12 s, 9 m, 3 c, 3 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU10 Frågor om s.k. sms-lån och överskuldsättning Punkt 1 (Sms-lån) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 171 för utskottet 118 för res. 1 19 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 88 m, 26 c, 25 fp, 19 kd, 13 mp För res. 1: 117 s, 1 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 13 s, 9 m, 3 c, 3 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp Punkt 2 (Överskuldsättning) 1. utskottet 2. res. 3 (s) 3. res. 4 (v) Förberedande votering: 124 för res. 3 19 för res. 4 163 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. (m) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 173 för utskottet 115 för res. 3 19 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 88 m, 26 c, 25 fp, 19 kd, 14 mp För res. 3: 115 s Avstod: 19 v Frånvarande: 14 s, 9 m, 3 c, 3 fp, 5 kd, 3 v, 5 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. CU12 Arvsrättsliga frågor Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § (forts. från 11 §) Den nya inskrivningsmyndigheten, m.m. (forts. CU16) 119 () replik: Du nämnde bland annat att man ska glömma historien, . Det är lätt att säga. Vi pratade om historiskt arrende. Det har vi pratat om . Det handlar om arrende som har gått från generation till generation . Det är mark som i princip aldrig har brukats av jordägarna själva. Arrendatorerna har ju byggt upp hela verksamheten. Beslutet att gå på den här linjen tog man i stor majoritet här i 1989, så det känns givetvis hårt. Du nämnde att de ju kan köpa loss och undrade varför de inte har gjort det. Det är ju också lätt att säga. Det har förbättrats en del på de här områdena, som du nämnde. Som jag nämnde i mitt anförande kan vi se att det är stora problem, och de accelererar. Den aggressivitet vi kan se från jordägarna grevar och storgodsägare har vi inte sett tidigare. Man börjar ifrågasätta släktövertagande. Det måste ju du också reagera på, , eftersom du kommer från de här trakterna. Det är inte acceptabelt. Det handlar mycket om att komma över EU-bidrag och annat. Det är oroväckande. Man chockhöjer också arrendeavgifterna. Jag har svårt att se varför det ska vara så besvärligt. Varför kan vi inte gå med på detta och tillåta friköp av historiska arrenden? 120 () replik: säger att ägarna inte själva har brukat fastigheterna. Nej, det har de inte gjort. Arrendatorerna har brukat mot en viss avgift. Det innebär att arrendatorerna också har fått intäkterna för brukandet. De har också fått intäkter på grund av de investeringar de har gjort. Om en investering inte ger merinkomster ska man avstå från den om man är en normalt fungerande företagare. Rimligtvis har huvuddelen av intäkterna kommit arrendatorerna till godo. För mig är det inte något konstigt. Det handlade också om släktövertagande. Jag har det på nära håll hemma. Jag känner också arrendatorn som har velat låta det gå över till nästa generation. Det har inte gått. Det berodde på att staten i form av inte ansåg att den fastigheten var bärande. Jag kan inte förstå det heller. Man kan driva fastigheter på olika sätt. Vederbörande har skött det alldeles utmärkt med alternativa brukandeformer och andra inriktningar. Egendomsrätten är viktig för mig och för oss i . Om man skulle inkräkta på den genom att tillåta att vissa människor själva ska få bestämma om man ska ta egendomen i anspråk tror jag att vi hade hamnat i en juridisk situation som hade varit fullständigt ohållbar. Det som skedde skedde med lagliga medel. Låt oss då också acceptera att nu är det . Livet går vidare och var och en har att göra sina val. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2007/08:UbU9 Högskolan. 121 (): debatterar vi utbildningsutskottets betänkande UbU9 om högskolan. I betänkandet redovisar vi socialdemokrater vår syn på bland annat högskolans framtida utveckling, behovet av ett nytt resursfördelningssystem som prioriterar kvalitet, krav på uppföljning av studenterna efter avslutad utbildning för att driva fram en bättre koppling mellan högskolan och arbetsmarknaden, behovet av att satsa på breddad rekrytering och en hård kritik av regeringens beslut att avskaffa 25:4, vilket kommer att göra det svårare för människor med arbetslivserfarenhet att studera vidare med mera. Vi socialdemokrater står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer, men jag vill för tids vinnande yrka bifall till reservationerna 1, 5 och 8. Allt fler unga människor i vårt land ser högre utbildning som en investering en investering i större kunskaper, ett bättre jobb och ett rikare och friare liv. Allt fler länder i världen resonerar på liknande sätt. De ser högre utbildning och forskning som en investering för framtiden, ett sätt att behålla och attrahera nya företag till landet och ett sätt att bli en vinnare i den knivskarpa internationella konkurrensen. Det gör inte . Den har valt en helt annan väg. I stället för att investera i högre utbildning satsar man stora summor på att subventionera städning i hemmet hos välbeställda. I stället för att ge unga människor chansen att förverkliga sina utbildningsdrömmar drar man ned på utbildningsmöjligheterna, både i högskolan och i komvux. Lite tillspetsat skulle man kunna säga att vi har gått från visionen om att vara en ledande kunskapsnation till att sträva efter att bli en ledande städnation. Vi har gått från visionen om en öppen högskola där begåvade unga människor från alla samhällsklasser skulle ges möjlighet att förkovra sig till viljan att hårdare ransonera högre utbildning. har valt fel väg. I tidigare debatter med högskoleministern om detta har mer eller mindre gett Socialdemokraterna rätt, men inte nu utan på lång sikt. Först måste den borgerliga regeringen tydligen dra ned för att sedan erbjuda fler utbildningsplatser. Först måste de tydligen prioritera städningen, sedan forskningen. Vi socialdemokrater menar att inte har råd att vänta på att den borgerliga regeringen ska göra det som är rätt och riktigt. Vi har inte råd att vänta på att man ska göra det som stärker både människor och svenskt näringsliv, nämligen investera för framtiden. inledde utbildningsminister sina kommentarer till med följande ord: Alla vill inte bli akademiker och samhället fungerar inte om alla är akademiker. Det är nog sant. Alla vill heller inte bli servitörer, dokusåpastjärnor eller utbildningsministrar. Därför känns det både roligt och viktigt att vi ska prata om just högskolan och om alla dem som faktiskt vill studera på universitet och högskola och som vill bli akademiker. De är rätt många. Den socialdemokratiska regeringen satte upp ett mål om att av en generation ska ha möjlighet att gå vidare och påbörja en högskoleutbildning innan de fyller . I ett internationellt perspektiv är det inte särskilt radikalt. räknar med att över hälften av dagens unga kommer att göra det. Tio , däribland alla de övriga nordiska länderna, högskoleutbildar fler än . Det är faktiskt bara och som minskat andelen högskoleutbildade . TCO presenterade för någon vecka sedan en rapport som visar att , mer än tre fjärdedelar, av svenskarna anser att bör ha en topposition när det gäller att ha en välutbildad befolkning. Två av tre tror att fler behöver ha högskoleutbildning . Det är också vad säger om de får frågan. har frågat dem som verkligen berörs, dagens ungdomar. Av dem säger att de vill ha en högskoleutbildning. Inte alla vill bli akademiker, upprepar regeringen likt en papegoja. Vem påstår det? Allt fler vill skaffa sig en högre utbildning, men allt färre får chansen med regeringens politik. Det är en kortsiktig och tillväxtfientlig politik som regeringen bedriver. Vi socialdemokrater är tydliga på den här punkten. Vi vill att ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Vi är övertygade om att de människor och de nationer som är bäst förberedda för att möta den allt snabbare globaliseringen kommer att klara sig bättre . Utbildning, utbildning, utbildning och forskning har därför en helt central betydelse för jobben och välfärden. Socialdemokraternas budgetalternativ som vi diskuterade för sedan innehöll därför kraftfulla satsningar på högre utbildning och forskning. Totalt investerar vi nästan mer än regeringen på högre utbildning och forskning . Det handlar bland annat om mer till grundforskning . Det handlar om fler högskoleutbildningar där vi särskilt pekar ut olika bristutbildningar. Det handlar om riktade pengar för att arbeta med breddad rekrytering och pedagogiskt utvecklingsarbete. Vi är övertygade om att allt detta behövs om även fortsättningsvis ska lyckas vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. För det krävs insatser både från det offentliga och från näringslivet. För att lyckas måste också kvaliteten höjas. Vi vet att utbildningskvaliteten kan höjas genom tydligare profilering, ökad samverkan och koncentration av vissa utbildningar. Det behövs verkligen ett förändrat resurstilldelningssystem som förstärker kvaliteten i den högre utbildningen i hela landet. Jag hoppas verkligen vi kan komma tillbaka till det senare att de borgerliga ledamöterna ger besked här om att den utlovade kvalitetssatsningen kommer som man talade om i valrörelsen och som nu har lagt grunden för. I vår budgetmotion och med våra reservationer här lyfter vi socialdemokrater särskilt fram ett antal viktiga kvalitetsfrågor för den högre utbildningen: fler disputerade universitetslärare, mer tid för undervisning, bättre arbetslivsanknytning i all utbildning och krav på samtliga universitet och högskolor att systematiskt följa upp tidigare studenter för att kunna höja kvaliteten i utbildningen. Det handlar också om en satsning på breddad rekrytering och jämställdhet för att öka utbildningens kvalitet samt en fortsatt internationalisering av högre utbildning. Om man funderar lite grann på att vi har olika perspektiv på vad som är viktigt för tycker jag ändå att det värsta med regeringens utbildningspolitik när det gäller högskolan är att man sade en sak då och gör någonting helt annat . I valrörelsen stod inte minst , högskoleministerns eget parti, och lovade miljardsatsningar på högre utbildning. Det skulle komma fler till . Det skulle ske en höjning av studiemedlen och göras förbättringar för studenterna. Vi har inte sett någonting av de kvalitetsförstärkningarna än så . har vi en utredning som ligger på vårt bord men också på regeringens bord som handlar om ett nytt resursfördelningssystem för kvalitet i högre utbildning. Jag vill fråga samtliga borgerliga partier: Kommer det nu en ordentlig kvalitetssatsning på högskolan i höstens budget, det som lovades inför valet, det som högskolevärlden har väntat på, som man har varit så besviken på inte har kommit? Blir det en sådan satsning , eller kommer den att utebli? Vi är ute och reser och ska besöka nästan samtliga universitet och högskolor under det här året. När vi möter universitetsledningar säger de att de kvalitetspengar som de har fått av regeringen har ätits upp av annat, inte minst av löneökningar. I verkligheten innebär många av de satsningar som det talas om i den här kammaren minus ute i verkligheten. Det är verkligheten. Då undrar man om man får besked. Kanske vi inte får något besked . Jag är inte så optimistisk, herr talman, därför att jag noterade att Sulf, , i en kommentar till högskoleministern sade att inte verkar förstå allvaret i de hot som riktas mot högskoleutbildningen. Man menade att resurshushållningen leder till för lite lärartid. jag ska runda av, för jag ser att tiden har gått presenterade 2008. I rapporten görs en internationell jämförelse mellan och andra länder. Sammanfattningsvis konstaterar man att fortfarande satsar relativt mycket på högre utbildning och forskning, men att går bakåt på alla de tre områden rapporten granskat: andelen högskoleutbildade i befolkningen, satsningen per student och utgifter för forskning och utveckling. Jag vill avsluta med Sacos avslutning i deras rapport. De skriver så här: Det är en utveckling som inte kan fortsätta om vi vill vara en ledande kunskapsnation och en framstående forskningsnation och hävda oss i en globaliserad tillvaro. 122 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 8, 11 och 16. Självklart står jag bakom alla reservationer, men jag vill lyfta fram enbart de här tre i kammaren för att vinna tid. Jag är en av de många som har haft en oförglömlig läsupplevelse när jag läste barndomsskildring äger ingen. Den handlar om hur hon växte upp hos sin pappa. Hennes pappa hade sjuårig grundskola, jobbade sedan tidiga tonåren som härdarmästare i fram till avsked och förtidspensionering. När var flyttade hon till mamman som hade grundskola men hade gjort karriär inom offentliga sektorn. I en skrift om utbildning som TCO har gett ut intervjuar man . Då säger så här: Min klassresa började med utbildning. Jag tror på utbildning, fortsätter hon.