prot · GV09127 · 2008-06-12 00:00:00 — Det är klart att det inte finns några invändningar på något håll mot att utnämningar av personer i ledande ställning i ska ske med stor omsorg. Det bör givetvis vara på det sättet. Låt mig säga några ord om styrelses framställning. Det är intressant att själva inte gav några rekommendationer i sin rapport. Det är som sedan går in och lägger fram ett förslag till riksdagsyrkande, nämligen att regeringen ska göra vad den enligt regeringsformen redan är ålagd att göra. Den typen av yrkande brukar vi regelmässigt avslå i . Den instruktionen finns ju redan; regeringen ska följa regeringsformen. Det intressanta är också själva analysen. Det diskuteras mycket. Man har talat om grundlagsbrott och allt sådant. Det visar sig att när vi kommer till reservationen finns det inte mycket till grundlagsbrott kvar. Men det är intressant att när gör analysen, eller försök till analys, utgår man från ett ställningstagande som har gjort. Men man går inte in och tittar på detta och gör någon konstitutionellt djupare analys av vad som ligger bakom 7 kap. 2 § regeringsformen. Det är klart att kan ägna sig åt konstitutionell granskning så mycket den vill. Det finns nämligen inga gränser för detta enligt instruktionen även om nu ska titta på om det är möjligt. Det kanske borde finnas sådana gränser. Men det finns alltså inte några sådana gränser . är också en institutionell auktoritet. Det är klart att å sin sida måste vara mån om att leva upp till auktoritetsbegreppet. Men den konstitutionella analysen är gjord av i den här delen. Jag är glad över att oppositionen delar det grundläggande synsättet i de här bitarna. 172 AMINEH KAKABAVEH (v): Jag har suttit här och lyssnat på samtliga ledamöter från alliansen. När man ställer frågor får man aldrig något svar. I stället pratar de om alliansens valmanifest. Det påminner gott och väl om när samtliga statsråd blev tillfrågade vid utfrågningarna. Det är intressant att när vi pratar om politik blir vi citerade på felaktigt sätt. Man säger att det här är en konstitutionell aspekt och inte politiska frågor. Tvärtom har vi i den här sektionen pratat om politik. Var står man och varför tycker man så? Varför har det blivit si eller så? Jag tycker att det är bra om ni också har den respekten för oss i oppositionen när vi står här och pratar. Jag har inte själv fått något svar när det gäller riksrevisionsberedningen av de statliga bolagen och hur den har gått till. När framför allt diskuterar blir hon felciterad. Hon har inte alls nämnt några aktiebolag. Min kamrat nämnde att ni helt enkelt har sålt statliga bolag till stater där demokrati inte gäller. Det handlade inte om några aktier, utan det handlade om hur kan göra så som demokratiskt land. Vi är stolta över det vi står för. Varför ska vi sälja våra statliga bolag till länder där icke-demokrati gäller? I stället för att lyssna och helt enkelt svara på de frågor som vi ställer eller de funderingar vi har svarar ni på andra frågor. Ni går i polemik mot sådant som frågan inte ens gäller. Jag tycker att det är viktigt att svara på frågorna och att inte beskylla oss för att vi pratar politik. Självfallet är det här politik. Vi är valda för att vi ska framföra vår politik, och det måste vi göra. Konstitutionella aspekter är självklara eftersom vi sitter i och när vi pratar om sakfrågorna. Jag håller med om att vi alla ska hålla oss till sakfrågor. Men sakfrågorna gäller politik här. Var och en av oss tolkar dem helt enkelt utifrån de politiska aspekter som våra partier ideologiskt står för. Därför kan man helt enkelt inte beskylla andra och ha rätten för sig själv att i stället för att svara på frågor prata om politik och att vända och vrida på det hela. Ni vänder kappan efter vinden och pratar som det passar er själva. 173 () replik: Jag förstår att det är mig Amineh syftar på när hon säger att jag har felciterat . Jag antar att det gäller OMX. Det är aktier. Staten ägde av aktierna. Då säljer vi aktier. Vi säljer inte hela bolaget, för vi äger det inte. Vi säljer den del som vi äger aktier i. Jag vill förklara det här om det är felciterat och om jag har gjort något fel. Men det verkar inte så. Jag vet inte hur Amineh tolkar det här, men vad jag förstår har vi sålt aktier. 174 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Jag menade inte dig enskilt, . Men när det gäller anförande och inlägg citerade du henne, och det var helt felaktigt. Hon menade helt enkelt att man har sålt till diktatoriska länder. Per började sitt inlägg med att prata om socialismen, vilka som är socialister och om de som sitter i och granskar och så vidare är socialister. Jag tycker att våra kamrater från Socialdemokraterna har svarat ganska riktigt på det. Jag tänker på samtliga. När vi pratade handlade det mycket om att man inte ska prata om politik, utan att det här är konstitutionella aspekter. Man ska hävda huruvida man har gjort rätt eller inte. Men har jag inte hört ett enda svar på de frågor eller de funderingar som man har från oppositionens sida. Det handlar om de regelverk som råder och huruvida man har hållit sig till dem. Det är vad det handlar om. 175 () replik: Vad jag förstår gäller det i det här konkreta fallet. Jag menar att detta är en debatt om vilka länder som ska kunna få köpa aktier i . Vi skiljer egentligen inte på det statliga eller det privata affärsmässigt. Det är en annan fråga än den som vi har samlats här för att diskutera. Det var det jag menade. Det är en intressant debatt i sig, men den ligger långt från frågan om beredningskravet som vi borde diskutera. passar jag på att fråga en sak. Är det politik att varje försäljning av statlig egendom ska remissbehandlas? Är det krav på en remissbehandling som ni ställer? Det handlar till exempel om att bilda regering. Om det är så när kom ni på den nya politiken? som Socialdemokraterna regerade och sålde mycket hade ni i alla fall inte den politiken. Det är mycket intressant att ni har hittat på en politik som jag antar är väldigt socialistisk. Kan du upplysa mig om när ni gjorde detta, och kommer ni att ställa detta som ett krav för att sitta i en socialdemokratisk regering? En sådan kommer givetvis att fortsätta att sälja som de alltid har gjort. Det kan ni vara säkra på. 176 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: står för de principer som gäller enligt de demokratiska grunderna. Vi har förhållit oss till detta oavsett vilken färg regeringen har haft. Gör man felaktiga saker på felaktiga grunder är det vår sak som vänsterparti att ifrågasätta. Det är vår grundläggande princip. Finns det ett regelverk som säger att det ska finnas en beredningstid ska man följa det oavsett färg på regeringen. Det är principerna som gäller. Det tror jag gällde mina kamrater i samarbetet med socialdemokrater och miljöpartister under den förra mandatperioden om det hade funnits en fråga där man hade gjort fel. Som majoritet i hade man också påpekat och ifrågasatt när det inte uppfyllde kraven på beredning. Finns det ett regelverk som vi har fattat beslut om tillsammans ska vi rätta oss efter det. Det måste gälla principiellt, tycker jag som vänsterpartist. 177 (): Jag är ordförande i näringsutskottet, och vi har haft väldigt många debatter sedan valet som gäller försäljning av statliga bolag i många olika former. Jag vet att näringsutskottet hade väldigt många debatter tidigare också, men då var inte jag med. Vi kommer faktiskt att ha en debatt också som gäller fusionen mellan den svenska och danska posten. Det ärendet är remissbehandlat därför att det är ett konkret förslag till beslut som ska fatta. Det handlar om hur man ska hantera ett statligt bolag. Det förslaget är remissbehandlat, precis som en del andra av de konkreta förslag om hur man ska behandla bolag såsom Apoteksbolaget. Vi vet också att bakåt i historien, som har redovisat, finns det ett antal sådana konkreta riksdagsbeslut om affärer som inte är remissbehandlade men som ändå har godkänts. Vi har haft väldigt många debatter, och i diskuterar vi politik. Vi diskuterar både vallöften och svikna vallöften. Vi diskuterar om underlaget är bra eller dåligt. Vi diskuterar om det är rätt eller fel. Och vi diskuterar om regeringen följer regeringsformen. Vi har en viss arbetsfördelning, och det är bara KU som granskar om regeringen följer regeringsformen. Det är mycket viktigt. Det är bara som gör det. Det är bara som har det mandatet. I den bedömningen ska ni inte blanda in om besluten är bra eller dåliga, om de är rätt eller fel, om de är rättvisa eller olämpliga. Den här frågeställningen handlar om försäljningen av sex statliga bolag varav det för tre bolag redan fanns bemyndigande från till regeringen utan någon remissbehandling. Tre nya förslag till bemyndiganden fanns. Jag förstår inte hur man som konstitutionsutskottsledamot kan göra skillnad på de sex bolagen och i det samlade beslutet säga att när det gäller tre gamla bolag var det rätt att inte ha en remissbehandling och när det gäller de tre nya var det fel. Jag tycker att det är oerhört märkligt. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att ingen av er ens har bemödat sig om att försöka förklara vari skillnaden mellan de sex bolagen består. När det gäller vill jag säga att jag tycker att det var ett olyckligt snedsteg, men vi är alla ganska vana vid att en hel del framställningar från inte bifalls av . Vi har alla, åtminstone de som var närvarande vid de tillfällena, på förslag av näringsutskottet avslagit ett antal framställningar från bara därför att vi har tyckt att de inte har varit tillräckligt aktuella i sin konstruktion, att de borde ha lämnats in i något annat sammanhang eller att mycket har hänt under resans gång. kommer vi att fatta beslut om Posten. Det har varit remissbehandlat, men icke desto mindre tyckte näringsutskottet i sin egen beredning att det var lämpligt att kalla in de myndigheter som hade skrivit remissvar för att de skulle få redogöra för dem utförligare. Det påpekande som finns i reservationen om att den bristande remissbehandlingen har åsamkat näringsutskottet en extra beredning faller på sin egen orimlighet. Vi vill naturligtvis gå igenom detta även för egen del. Frågan är: Vad är det som regeringen skulle ha frågat om? Vid den hearing som vi hade, och som ni allihop har kunnat ta del av, sade myndighetscheferna att det beror på vilken affär det blir vilka konsekvenser det får. Det finns alltså ingenting att fråga om. Hos näringsutskottet står det just nu två lådor med information som ni inte har rätt att ta del av. Det beror på att det är väldigt svårt att blanda den politiska processen med affärsprocessen. Jag tycker att det talar för att det inte är lämpligt att över huvud taget har hand om de konkreta försäljningarna av statliga bolag. Jag yrkar på godkännande av anmälan. I detta anförande instämde (). 178 () replik: Jag kan upplysa om att det berörs i vårt betänkande varför vi har de uppfattningar som vi har. Det finns en historia kring OMHEX. Den kommer närmare att utvecklas av i det kommande ärendet som handlar om de bemyndiganden och det som har hänt före valet . Låt mig upplysningsvis säga till näringsutskottets ordförande att det fanns ett förarbete när det gäller OMHEX. Det fanns en utredning som handlade om Värdepapperscentralen. Det fanns en särskild rapport som plockades fram av . Den rapporten fanns med i beredningen från . känner kanske också till bakgrunden till varför bemyndigandet när det gällde Nordea kom. Vi hade en bankkris i när den dåvarande borgerliga regeringen satt vid makten och talmannen var näringsminister. Det är ett bemyndigande som går tillbaka till . Det har tidigare funnit en enighet om hanteringen av bankkrisen och Nordea i det sammanhanget. Det fanns också ett bemyndigande när det gällde Sonera som ligger längre tillbaka i tiden. kommer att redogöra för varför vi har ett principiellt ställningstagande om att det faktiskt finns en skillnad i hur man bedömer ärenden och krav på bemyndiganden. Låt mig också säga att kravet på beredning är något vidare än att skicka ut det på remiss. Det räcker att läsa grunderna och förarbetena om de krav som finns när det gäller beredning. Det förutsätter också att det finns någonting att bereda. Man kan konstatera att i de här ärendena finns det i vissa fall inte något underlag. Det är det som är anmärkningsvärt. Det finns helt enkelt inte något att skicka ut på remiss. 179 () replik: Det finns olika historier i varje enskilt fall. När det gäller , Nordea/Nordbanken och OMHEX finns det ett antal olika riksdagsbeslut som har fattats under resans gång. Jag kan inte erinra mig vilket årtal det var, men jag minns att det omnämns i ett par rader i en budgetproposition. Man har fattat beslut om att både öka och minska innehavet. har näringsutskottet beslutat sig för att ändra det begärda bemyndigandet. Men när man granskar vad som ligger bakom dem är det så att i väldigt många av fallen, och det här handlar om formfrågan i samband med att besluten ska fattas, finns det ingen principiell sådan skillnad som säger att i tre av bolagen är det så och i tre av bolagen är det på ett helt annat sätt. Det är olika historier som ligger bakom allihop. Jag konstaterar att ni hade väldigt gott om tid på er att ta tillbaka dessa bemyndiganden om de nu var så fel. I samband med att man ändrade ägarförhållandena i Nordea använde man sig till exempel av ett bemyndigande som var väldigt gammalt, och om den ståndpunkt som ni nu har skulle ha varit giltig då skulle man inte ha tyckt att det bemyndigandet var riktigt att använda utan gått till och begärt ett nytt bemyndigande. Jag tycker att vi kan konstatera att det här handlar mycket mer om sakpolitik och vilka olika uppfattningar man har i sakfrågan. Det har jag full respekt för att vi har, men att försöka göra det till att det ska vara någon väsensskillnad i formfrågan i de här ärendena tycker jag inte är korrekt. Det gör också att man tyvärr lite grann devalverar utlåtanden i andra frågor, vilket gör det lättare både för den nuvarande och för alla kommande regeringar att inte ta så allvarligt på den kritik som ändå finns. 180 () replik: Låt mig bara säga att den som devalverar arbete och auktoritet i så fall är den som inte förmår höja sig över partipolitiken och kunna granska de ärenden som vi har att granska i . Mitt inlägg var bara en sakupplysning, därför att som näringsutskottets ordförande borde vara informerad om bakgrunden till de bemyndiganden som har funnits från den tidigare socialdemokratiska regeringen och även om bakgrunden till varför de har kvarstått. Argumenten för detta och de principiella skillnaderna när det gäller beredningen av ärendena i dessa fall kommer att återkomma till. Vår uppfattning kvarstår att regeringen brister grovt när det gäller beredningen. Man uppfyller inte de krav som finns i regeringsformen när det gäller beredning. 181 () replik: Som möjligen uppfattade har jag ganska god koll på de olika bakgrunderna. De skiljer sig väldigt mycket åt, och jag kan inte se att ni på något sätt har lyckats klargöra de principiella skillnaderna mellan de tidigare avgivna bemyndigandena när det gäller de tre nya bolagen och alla dem som redogjorde för över femtiotalet affärer som har gjorts under de tidigare tolv åren, tror jag det är, som har granskats. Det är där ni inte på något sätt i den här debatten som jag förmodar nu är avslutad har kunnat klargöra vari skillnaden ligger. Beredningen av ärenden om försäljning av statligt ägda bolag före valet (avsnitt 5.3) 182 (): Dessa anmälningar gäller beredningen av ärenden om försäljning av statliga bolag före valet . Det har nämnts i den tidigare debatten, och det kanske behövs ett klargörande att under den borgerliga regeringen 19911992 var det 36 bemyndiganden som begärdes. Praxis har uppenbarligen tidigare varit att upplysningar från myndigheter, organisationer och enskilda inte har inhämtats inför propositioner om försäljningar av statliga bolag. Flertalet av de försäljningar som omfattas av de nu aktuella anmälningarna skedde och var helt i enlighet med den praxis som då antagits. KU:s granskning 2004 innebar dock en förändrad syn på denna praxis då näringsutskottet och ett enigt konstitutionsutskott uttalade att propositionen vad gällde Svenska Skogsplantor inte motsvarade de krav som bör ställa på underlagsmaterial från regeringen. Utskottet saknade en redovisning av dåvarande regeringens analys av olika tänkbara alternativa lösningar. Enligt utskottets mening borde regeringen ha inhämtat remissynpunkter i ärendet. Det bygger man bland annat på att näringsutskottet ansåg det och gjorde en egen remissrunda som sedan ställde sig bakom. Detta har bäring på de sex statliga företagen som säljs. gör faktiskt samma notering och säger att man borde ha inhämtat remisser och då inte från det Per har nämnt här, att det på något sätt skulle kunna äventyra de här försäljningarna. Remisserna kom in utan att regeringen begärde dem från , , och Försvarsmakten. Detta är också anledningen till att ställer sig bakom granskning. bedömning 2004 i ett enhälligt utskott, inklusive socialdemokrater fast det var en socialdemokratisk regering, blev att regeringen i detta fall inte uppfyllt kravet på beredning i 7 kap. 2 § regeringsformen. och näringsutskottets utlåtande har på så sätt inneburit en ny syn på frågan om beredning av denna typ av regeringsärenden. granskningar och uttalanden ska syfta till att vara normgivande för kommande ärenden. Två av de försäljningar som omfattas av de nu aktuella anmälningarna, OMHEX och Nordea, skedde efter uttalande . Vad gäller OMHEX hade detta ärende, precis som nämnde innan, samband med avyttringen av Värdepapperscentralen, vilket var föremål för utredning och remissbehandling. Dessutom hade vice riksbankschefen i en rapport undersökt hur infrastrukturen på den svenska finansmarknaden borde se ut. Det fanns alltså ett gott underlag för ett bemyndigande avseende OMHEX. När det gäller Nordea avsåg inte detta bemyndigande en sedvanlig försäljning av aktier. Nordeas återköp av aktier innebar inte att statens ägande minskade utan var att se som ett likvärdigt alternativ till aktieutdelning. I båda dessa fall saknas anledning att anta att det behövdes mer utredning. Avslutningsvis bör beaktas att tidigare socialdemokratiska regeringar inte är normgivande för vilken praxis som ska gälla. Det är bedömningar och uttalanden som ska ligga till grund för kraven på beredning i 7 kap. 2 § regeringsformen. Med detta sagt vill jag yrka på godkännande av anmälan i reservation 7. 183 (): Jag är ny i även om jag inte är ny i . Jag kom in , och det här är faktiskt första gången jag deltar i debatten och också har lyssnat närmare på den. När det gäller arbete ska vi ju granska huruvida regeringens agerande stämmer överens med lagar och förordningar. är det en tolkning, och jag måste säga att det är precis vad denna debatt har visat så här långt. Precis som det har sagts tidigare kan detta vara svårt att komma ifrån, eftersom vi alla är folkvalda och representerar politiska partier. Jag vill lyfta fram en fråga här som jag tycker är betydelsefull när det gäller granskningen av regeringen, och det är det ordval som används. talar vi om försäljningen av de statliga bolagen före valet . Men det är ett ordval som har förekommit tidigare också, och där handlade det om en utförsäljning. Eller handlade det om en försäljning? Bara genom att välja ord sätter vi en positiv eller negativ rubrik, vilka förtecken frågan får och hur vi väljer att tolka lagen. I mitt anförande kommer jag att lyfta fram och fokusera på regeringens styrning av statliga bolag och att det finns en tydlig skillnad mellan styrningen av statliga verk, där lagstiftningen förbjuder ministerstyre, och statliga bolag, där lagstiftningen gör det möjligt att föra en dialog mellan ministrar och bolagsstyrelser. Men vad finns det då för komplikationer och när uppstår dessa? Från sida måste vi ställa samma krav på regeringen, oavsett om det handlar om ett bolag eller ett verk. Jag kan som moderat politiker ogilla det som tidigare ministrar som , med flera gjort när det gällt att inhämta synpunkter från organisationer och myndigheter inför försäljning av statliga bolag. Men jag ser också att detta inte enbart är ett agerande av den tidigare, socialdemokratiska regeringen som har tillämpats, utan att det också förekommer inslag av detta hos den nuvarande, borgerliga regeringen. Det har vi också debatterat under tidigare avsnitt. Men varför finns då debatten och diskussionen som har varit här om att inte inhämta synpunkter eller remissvar? Det kommer jag också att återkomma till här. Vad min förhoppning är av den debatt vi för nu är att vi ska kunna tillägna oss ny kunskap och dra lärdom av denna, att inte bara ägna oss åt en diskussion om huruvida regeringsformen är uppfylld eller inte. Självklart har regeringen en skyldighet att samråda med , precis som har sagts, enligt 7 kap, 2 § regeringsformen. Men det är också viktigt att i sammanhanget beakta när denna skyldighet ska tillämpas, hur den ska tillämpas och vad det är som ska inkluderas. Vad använder jag då som grund för att säga detta? Jo, jag går tillbaka till det betänkande som vi har på bordet. Där finns en hänvisning till en promemoria från , när den dåvarande statssekreteraren svarade på frågor från tidigare granskningsperiod. Och svaret måste jag säga är väldigt frapperande. Ni har säkert tagit del av det, men jag upprepar det. Frågorna handlade om hur regeringen ska verkställa de politiska besluten och vad det finns för ställningstaganden kring affärsmässighet. Och vad har han sagt? Jo, han framhöll att om regeringen i riksdagsärenden som innefattar känsliga affärshemliga uppgifter skulle inhämta yttranden från enskilda, sammanslutningar och myndigheter innan regeringen beslutade om proposition, skulle detta allvarligt skada bolagets värde och verksamhet genom bland annat den osäkerhet om bolagets framtid som ett remissförfarande skulle skapa. Ett remissförfarande skulle innebära att utomstående skulle få tillgång till bland annat en detaljerad affärsplan med problem- och konsekvensanalyser för bolag som agerar på en konkurrensutsatt marknad. Det är precis det här som vi debatterar. Det är precis detta som utfrågningarna handlade om i frågan om hur den dåvarande regeringen före valet agerade. Och detta är vad dåvarande statssekreterare har svarat i sin promemoria. Han sade också att förfarandet allvarligt skulle kunna skada värdet på statens aktieinnehav. Vid en avvägning av fördelarna med att inhämta yttranden och nackdelarna för bolagets verksamhet kunde slutsatsen dras att risken för skada i samband med remissförfarandet klart översteg de fördelar ett remissförfarande kunde innebära. Lyssna på detta! Efter att ha tagit del av den tidigare debatten om den nuvarande regeringens agerande men också den debatt vi för nu om den tidigare regeringen kan jag inte förstå delar av den debatt vi för, därför att det som oppositionen bedömde på ett sätt när det gällde den dåvarande regeringen vill man bedöma på ett annat sätt när det gäller den nuvarande regeringen. Jag skulle vilja säga att här behövs ett visst mått av ödmjukhet men också perspektiv, möjlighet och vilja att se på problemen, precis det som jag identifierade i början. , då några av den socialdemokratiska regeringens företagsförsäljningar granskades, pekade på vikten av att material som annars inte skulle utgöra allmän handling skulle tillföras akterna i den omfattning som behövdes för att göra det möjligt att följa upp centrala händelseförlopp avseende ägarförvaltning. Vilka kontakter och styrsignaler som kan ha förekommit mellan ägarförvaltning och bolag inom ramen för de genomgångar av de statliga företagen som gjorts inför bedömningen om försäljning var en frågeställning som togs upp då, och den tas upp . Dokumentation av regeringens agerande inför försäljning av statliga bolag kan enkelt göras via exempelvis en loggbok. Det här är något som är väldigt viktigt, vill jag understryka igen.