prot · GW0945 · 2008-12-09 00:00:00 — Det är möjligen så att man inte ser så många prövningstillstånd, men då ska man sätta in i sammanhanget att det bara är av beslut om sjukpenning som ändras i domstol. Precis som jag sade tidigare behöver det inte vara fråga om att få praxisbildning i ett ärende. Om det finns felaktigheter i ett beslut ska frågan hanteras. Det är ganska raka skrivningar, och det ska inte vara någon skillnad där. Den tredje frågan som tar upp är om jag är beredd att höja kunskaperna vad gäller försäkringsärenden i domstolarna. När det gäller länsrätterna är svaret ja. Det enda skälet till att vi jobbar med länsrättsorganisationen är att se till att vi försäkrar oss om hög kompetens och specialisering i bland annat försäkringsärenden. Det är otroligt viktigt. Då måste vi också få en bättre organisation där vi får en lite större massa av jurister som kan specialisera sig och kompetenshöja verksamheten. Det är otroligt viktigt, inte helt enkelt organisatoriskt, men jag tror att vi kommer att lösa det också. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2008/09:162 om samhällets stöd vid vårdnadstvister 81 Statsrådet (): har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att stärka samhällets stöd till föräldrarna så att barnen i samband med vårdnadstvister så långt det är möjligt ska kunna få tillgång till båda sina föräldrar. Vidare har frågat mig om jag kommer att verka för att kommunerna kompenseras enligt finansieringsprincipen som säger att kommunerna ska kompenseras för kostnader de får för beslut som fattas av staten de ökade socialbidragskostnaderna. När det gäller frågan om samhällets stöd till föräldrar i samband med vårdnadstvister vill jag först och främst understryka hur viktigt det är att barn får behålla en nära kontakt med båda sina föräldrar efter en separation och att föräldrar får allt det stöd de behöver för att kunna komma överens i frågor om vårdnad, boende och umgänge. Det är viktigt att tänka på att och domstolarna har olika roller i ärenden om vårdnad, boende och umgänge. Utgångspunkten i både socialtjänstlagen och är att samförståndslösningar är bäst för barnet. kommer in i processen i ett tidigt skede när föräldrar själva söker upp familjerätten för att få hjälp med att komma överens i frågor om vårdnad, boende och umgänge. För att reglera en försöksverksamhet som påbörjades i kommunerna infördes en bestämmelse i socialtjänstlagen som innebar en möjlighet för kommunerna att erbjuda föräldrar samarbetssamtal. Samtalen blev en obligatorisk uppgift för kommunerna 1998. Det sker, enligt som följt upp arbetet med samarbetssamtal, en utveckling av metoder i samarbetssamtalen så att dessa på många håll har inslag av medling mellan parterna. Flera kommuner har gruppverksamhet för barn som varit med om svåra vårdnadstvister, och det förekommer på enstaka håll också gruppverksamhet för föräldrar som befinner sig i svåra tvister. Domstolen kommer in i processen i de fall föräldrar inte kan komma överens. Om domstolen behöver underlag för sitt beslut kan den begära att socialnämnden genomför samarbetssamtal eller en utredning. Det förekommer också att socialnämnden genomför samarbetssamtal inom ramen för en utredning för att i möjligaste mån hjälpa föräldrar att komma överens. Men vi vet alla att tvister som handlar om vårdnad, boende och umgänge kan bli mycket infekterade och att föräldrar inte alltid förmår att se till barnets bästa när de är i konflikt med varandra. I samband med vårdnadsreformen infördes därför ett medlingsinstitut genom en ny bestämmelse i . Den bestämmelsen innebär att domstolen i en svår vårdnadstvist kan uppdra åt en medlare att försöka få föräldrarna att komma fram till en samförståndslösning som är till barnets bästa. med det nya medlingsinstitutet infördes en bestämmelse att rätten om det är lämpligt med hänsyn till målets beskaffenhet och övriga omständigheter ska verka för att föräldrarna når en samförståndslösning som är till barnets bästa. Ett sätt att förebygga konflikter mellan föräldrar kan vara att de får möjlighet till stöd i föräldraskapet under barnets hela uppväxt. Ett väl utvecklat stöd kan medverka till att förebygga konflikter mellan föräldrar som, om de inte löses, riskerar att leda till komplicerade vårdnadstvister. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ska lämna förslag på en långsiktig strategi för en kvalitetshöjande kompetensuppbyggnad och utveckling av samhällets erbjudande av stöd och hjälp till kvinnor och män i deras föräldraskap. Så till andra fråga som rör socialbidragstagandet. Finansieringsprincipen är inte tillämplig när det till exempel gäller förändringar i de statliga transfereringssystemen. Den mest centrala uppgiften för regeringen är emellertid att få fler i arbete och att minska utanförskapet. Regeringen har därför genomfört nödvändiga reformer inom arbetsmarknadspolitiken och sjukförsäkringen. Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsätter att minska som en följd av regeringens reformer inom sjukförsäkringen. Den sammantagna bilden är positiv, men regeringen är medveten om att antalet personer med ekonomiskt bistånd kan komma att öka något . Vid behov kommer därför åtgärder att övervägas för att motverka en ökning av det ekonomiska biståndet. 82 (): Tack, , för svaret! Största delen av svaret är en historisk beskrivning av hur utvecklingen har varit under ett antal decennier. Det är i och för sig intressant att lyssna på, men det är inte så mycket framåtsyftande i den delen. Som nämndes har regeringen tillsatt en utredning som handlar om att stötta föräldrar under föräldraskapet för att man ska undvika att hamna i situationer där det kan uppstå tvister om vårdnad. Jag håller helt och hållet med om att det naturligtvis är bra om man kan komma dithän. Utredningen ska lämna sitt svar , som framgår av svaret. Jag undrar om kan säga den kommer att lämnas, för jag ska med stort intresse ta del av den när den kommer. Bakgrunden till interpellationen är ett par samtal som jag har haft med en ung man i hemma i län som via egna erfarenheter av en separation handfast har fått uppleva det stöd som samhället ger men ibland också den brist på stöd som han kan känna. Hans beskrivning av situationen är att han som man och pappa har upplevt sig befinna sig i ett underläge när han försökt få samma möjligheter som barnens mor att leva upp till sin roll som förälder. Det här är naturligtvis hans upplevelser, och det finns förmodligen lika många fall där kvinnor kanske av ekonomiska eller andra skäl befinner sig i ett svårt läge. Men det här är i alla fall hans bild av det. Jag har själv en bakgrund som socialnämndsordförande i min hemkommun . Det var då, och jag tror mig kunna säga att det är likadant , en väldigt stor övervikt av kvinnor som jobbade som socionomer och liknande. Jag träffade så sent som i går fyra stycken som studerar på i , och samtliga fyra var kvinnor. De var väldigt engagerade i och för sig. Men det är klart att det vore en fördel om man kunde ha en mer jämn könsfördelning, tycker jag. Den här killen nämner också konkreta exempel på sådant som han tycker att det inte finns någon riktigt bra lösning på . Det handlar till exempel om hur barnbidraget fördelas mellan den förälder som har barnet skrivet hos sig och den andra. Enligt honom har kvinnan ett försteg just när det gäller hur barnbidraget fördelas. Bostadsbidraget är också en sådan sak som skiljer sig åt mellan den förälder som har barnet mantalsskrivet hos sig och den andra föräldern, även om man delar så att barnet bor hos vardera föräldern. Det här kan man naturligtvis se som någonting som är beroende på kön. I alla fall är det så han upplever det. Jag skulle vilja ställa frågan till ministern om hon också kan se att det finns en genusproblematik i hanteringen av vårdnadstvister och hur man i så fall skulle kunna komma åt den. 83 Statsrådet (): Tack för interpellationen i ett angeläget ärende! En del av de frågor som interpellanten tar upp nu ligger inte inom mitt område utan bör snarare ställas till , till exempel när det handlar om barnbidrag. Vi är överens om, vilket jag är väldigt glad för, behovet av ökade insatser för att stödja föräldrar i föräldraskapet och för att också kunna förebygga att vårdnadstvister uppstår. Kunskap, möjlighet till coachning och nätverksbygge med andra föräldrar är ett instrument för att bygga relationer som kan vara längre till gagn för barnet. Föräldrastödet är framför allt till för barnets skull, för vi vet av samfällda forskningsrapporter att det stärker barnets psykiska hälsa och också barnets fysiska hälsa. Därför har vi gett det här uppdraget som ska vara slutfört . Med tanke och annat kommer det nog att redovisas , men som sagt var ska arbetet vara slutfört . Men det kommer snart att presenteras. Det kommer då att finnas möjlighet till en bra presentation som kan nå ut till kommunerna . Det här hoppas vi ska vara ett bra metodverktyg för kommunerna som kan använda sig av det för ett föräldrastöd. Vi har också pengar avsatta i budgeten för att kunna ge kommunerna en initial stödinsats. Vi vet att stödet till föräldrar ser väldigt olika ut i landet. Ofta finns det ett stöd på plats för föräldrarna under barnets första levnadsår vilket är bra, för det är ett väldigt känsligt år när man precis har blivit förälder och en ny part ska finnas med i det som förut kanske har varit en tvåsamhet. Då är det väldigt bra och viktigt att stödet finns. Men vi ser också behovet av att bygga ut det här stödet till barnets hela uppväxt. Ända upp i tonårsåldern ska stödet finnas på plats. Att visa på en strategi för hur man kan göra det här ute i kommunerna har vi funnit vara en viktig nationell angelägenhet och som sagt var också lite pengar för att initialt intressera kommunerna att skapa bra strategier för det här arbetet. På frågan om genusproblematik i vårdnadskonflikter kan jag varken svara ja eller nej, för kunskapsläget är för dåligt. Över huvud taget vet vi väldigt lite om det här med våld vid vårdnadskonflikter. Både och domstolen har att göra en riskbedömning. Mycket av kunskapen finns inte för handen. Vi har gett en uppgift till metoder i socialt arbete vid att titta på och inventera kunskapen på området när det handlar om våld i vårdnadstvister. Överlag är kunskapsläget alldeles för dåligt. Vi håller på att förbättra det. Men det räcker inte för att säga om det finns någon grund för den berättelse som interpellanten återger och om det är något som är vanligt förekommande som förekommer i fler kommuner. Här behöver vi helt enkelt öka kunskapen på området, och det är angeläget att göra det. 84 (): Jag uppskattar att ministern säger sig vara beredd att ta initiativ till att man ska se över frågorna om genusproblematiken. Jag ser fram emot en sådan undersökning. Jag hade också en annan fråga som kanske inte i alla delar tangerar ministerns ansvarsområde heller. Den gällde finansieringen och liknande saker. Men det är trots allt som representant för regeringen som ministern också är här. I svaret skriver man att regeringen är medveten om att antalet personer med ekonomiskt bistånd kan komma att öka något och att man vid behov kommer att föreslå eller överväga åtgärder för att motverka en ökning av det ekonomiska biståndet. Då ställer jag mig naturligtvis frågan: När är det? Vi kan läsa att Arbetsförmedlingen i en prognos säger att 145 000 fler kommer att stå utan sysselsättning och att arbetslösheten kommer att stiga till . Dessutom kommer ett antal tusen människor att hamna utanför sjukförsäkringssystemet på grund av det beslut som regeringen har tagit. Kopplat till antalet arbetslösa vet vi också att en halv miljon människor har valt att lämna arbetslöshetskassan av ekonomiska skäl eftersom det har blivit så dyrt. Bland de människor som kommer att få svårt med ekonomin finns givetvis ett stort antal barnfamiljer. Alla som har levt under små omständigheter och behövt vända på pengarna vet att det utsätter förhållandet för stora påfrestningar, just på grund av att pengarna inte räcker till allt som man skulle behöva. Min fråga när det gäller den delen är hur ser på alla de tillkommande fall som socialförvaltningarna kommer att få hantera av den anledningen, alltså inte för att man har gått skilda vägar utan som sökande av försörjningsstöd. skriver också att finansieringsprincipen inte är tillämplig när det gäller till exempel förändringar i de statliga transfereringssystemen. Jag kan förstå att det inte är helt enkelt att räkna ut hur mycket pengar kommunerna behöver lägga ut till följd av de beslut som regeringen har fattat. Det finns ändå en relevans i det. När man har mindre pengar i kommunerna kommer man inte att kunna göra alla de bra saker som man annars skulle kunna göra. På det viset tycker jag att frågan ändå hör ihop med huvudfrågan: Hur kan samhället ge bättre stöd till de familjer som behöver det när de inte själva har förmågan att sätta barnets bästa i främsta rummet? 85 Statsrådet (): Låt oss först klara ut finansieringsprincipen. Den gäller när nya uppgifter som inte har tillhandahållits av kommunerna görs obligatoriska. Då har kommunerna all rätt att åberopa finansieringsprincipen, och då brukar vi också hitta sätt att lösa det tillsammans med Kommuner och Landsting. Det gäller dock inte vid förändringar som uppstår av andra orsaker. Regeringen har haft som en absolut målsättning, redan från det vi tillträdde, att öka antalet personer som kan komma i arbete. Tack och lov befinner vi oss i en situation där vi vid ingången av lågkonjunkturen hade 180 000 fler i arbete än när vi tog över regeringsmakten från interpellantens parti. Detta ska vi vara glada och tacksamma för. Vi har alltså ett annat utgångsläge än vad vi hade haft med en bibehållen regering. Jag kan vara lite orolig och bekymrad över att Socialdemokraterna har lagt fram en budget som skulle skapa 60 000 färre jobb. Det skulle späda på lågkonjunkturen och minska möjligheten att ha många människor i arbete, vilket har direkt bäring på kommunernas ekonomi. I budgeten, som träder i kraft , har vi också beaktat att kommunerna har en lågkonjunktur att möta och att man i många kommuner förmodligen har ett vikande skatteunderlag. Det är också anledningen till att vi har tillfört extra resurser till kommunerna, . Inte minst är sänkningen av arbetsgivaravgiften en starkt bidragande orsak till att kommunerna kan förbättra sin ekonomiska situation. Kommunerna har som vi bägge vet ett stort antal anställda. Därför får denna reform, som är generell, ett stort genomslag i kommunerna. Det är positivt. Det har gjorts just med tanke på att vi inte ska behöva skära i välfärden när vi möter en lågkonjunktur. Här är lite unikt. Vi har kanske de bästa förutsättningarna i . Vi har lagt fram en budget som innehåller reformer som vi har sparat ihop till . Många regeringar i försöker nu hitta sätt att få ihop sin budget genom att skära i välfärden. Det är vi besparade från. Vi befinner oss i ett bra läge med tanke på de stora utmaningar vi står inför. Vi vet inte var det slutar med den lågkonjunktur som vi har sett början på. Jag vill också ge lite statistik när det gäller utvecklingen av socialbidraget. Vi har haft ett stort flyktingmottagande. Många flyktingar har kommit från . Det har naturligtvis spelat roll när vi tittar på socialbidragens utveckling eftersom socialbidraget också används som introduktionsersättning för nyanlända invandrare har. Tittar man på första till tredje kvartalet har utbetalningarna ökat med totalt . Exkluderar vi personer som är nyanlända minskade utbetalningarna av ekonomiskt bistånd i kommunerna . Det minskade alltså . Det gjorde det också 2007. Tittar vi bara på ökade utbetalningarna . Det är fortfarande ganska små tal, men vi har inte sett var det slutar. Jag tror också att det ekonomiska biståndet kan öka inför kommande år eftersom situationen är som den är med finansiell oro och många varsel. Vi vet inte exakt hur stor arbetslösheten blir och vilka varsel som faller ut. Jag kan dock se att det finns en fara för ett ökat ekonomiskt bistånd i kommunerna. Då känns det bra att vi har lagt extra resurser till kommunerna budget. 86 (): funderar man på vilken verklighet vi talar utifrån. De flesta i de kommuner jag befinner mig i under veckosluten delar inte den bild lyfter fram. I min hemkommun visar de senaste socialbidragssiffrorna, som kom alldeles , att kostnaderna har ökat . Då är introduktionsbidraget borträknat. Jag vet att det ser olika ut i olika kommuner, men det finns trots allt ett ganska stort antal kommuner runt om i som har ungefär samma situation som min hemkommun. Det finns också ett antal kommuner som har sett sig tvingade att föreslå skattehöjningar på grund av försämrad ekonomi. Att man skulle ha väldigt goda dagar ute i kommunerna, som jag nästan uppfattar det när beskriver det, vill jag nog starkt vända mig emot. Jag tror inte att de människor som står inför att bli utan jobb och kanske hamna på en arbetslöshetsersättning på av den tidigare inkomsten, vilket inte är ovanligt på grund av att det finns ett tak på ersättningen och nivåerna har sänkts, och inte heller de grupper som kommer att stå utan sjukersättning, håller med om den förhållandevis ljusa bild som hon beskriver. 87 Statsrådet (): Jag tycker att vi ska försöka teckna en realistisk bild. Den statistik som vi har säger att ökningen av ekonomiskt bistånd har varit på totalen, om vi inte räknar nyanlända flyktingar. Jag är också medveten om att det ser väldigt olika ut i olika kommuner. Situationen med varsel nu slår väldigt olika över landet. Det kan bli mycket kännbart, inte minst för många små kommuner som inte har så mycket marginaler. Och vi ser ett antal kommuner som behöver höja skatten. Men min poäng var att vi har sett behovet i ett tidigt skede och därför gått in med mer resurser till kommunerna. Läget är mycket bättre än det hade varit om Socialdemokraternas budget hade gällt. Då hade ytterligare 60 000 varit arbetslösa och ekonomin ute i kommunerna varit sämre. Låt mig säga det igen. Vi har vidtagit en del åtgärder bara för att förbättra situationen, för att inte så många människor ska behöva gå ut i arbetslöshet. Det handlar om ett förstärkt stöd till nya arbetslösa och korttidsarbetslösa genom en förbättrad coachning. Det handlar om ett förstärkt stöd till de långtidsarbetslösa, där vi fördubblar nedsättningen av arbetsgivaravgiften för nystartsjobben. Det handlar om förstärkning av både yrkesvux och med fler platser. Vi har också ett ROT-avdrag på plats från och med i går. Det här är insatser som är gjorda och beslutade bara , och de kan förbättra situationen något. Jag vet att det för var och en som drabbas av arbetslöshet är ett stort problem hur man ska klara sin försörjning. Det är klart att man känner oro för framtiden. Men man ska också se att vi försöker rusta i tider av lågkonjunktur för att bättre kunna möta framtiden. Vi har gjort åtskilliga insatser för att vi ska klara oss igenom det här utan att alltför många ska behöva använda sig av ekonomiskt bistånd, så att de i stället kan gå in i utbildning och komma vidare ut på arbetsmarknaden igen. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2008/09:112 om vård till papperslösa 88 Socialminister (): har frågat mig vilka initiativ jag kommer att ta för att en tidsplan ska bli allmänt känd för direktiv till utredningen om att utreda hur papperslösa och asylsökande ska få tillgång till hälso- och sjukvård på i allt väsentligt lika villkor som övriga invånare. har också frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att en utredning ska tillsättas. Enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) är landstingen skyldiga att erbjuda omedelbar hälso- och sjukvård till alla som vistas inom , även de som inte är bosatta där. Denna skyldighet omfattar även personer som vistas i utan tillstånd. Landstingen är inte skyldiga att tillhandahålla vården kostnadsfritt eller till ett särskilt lågt pris men får inte neka patienten omedelbar vård på grund av bristande betalningsförmåga. Reglerna om hälso- och sjukvård och tandvård för asylsökande med flera återfinns i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande med flera som trädde i kraft . Lagen innebär i allt väsentligt en kodifiering av den vård som berörda personer tidigare erbjudits enligt överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting. Enligt gällande lagstiftning erbjuds asylsökande barn samma hälso- och sjukvård samt tandvård som barn bosatta i . Detsamma gäller även för barn till föräldrar som undanhåller sig verkställighet av avvisningsbeslut, barn som i debatten brukar kallas för gömda barn. För asylsökande vuxna erbjuder omedelbar vård och vård som inte kan anstå, det vill säga sådan vård som behövs för att förebygga akuta sjukdomstillstånd. För personer som inte sökt nödvändiga tillstånd för vistelse i finns ingen lagstadgad skyldighet för landstingen att erbjuda vård på samma villkor som för personer bosatta i . Jag anser inte att dagens ordning är tillfredsställande. När det gäller frågan om en eventuell utvidgning av vårdens omfattning för vissa grupper krävs att en utredning ser över detta. Regeringen har därför i budgetpropositionen aviserat att en särskild utredare kommer att få i uppdrag att utreda frågan. Utredaren ska fästa särskild vikt vid barns behov. Arbete pågår med att utarbeta direktiv till denna utredning. Ambitionen är att utredningen ska kunna påbörja sitt arbete . Utredningsdirektiv kommer att bli offentliga så snart som de beslutats av regeringen enligt gängse regler för hur utredningsdirektiv utarbetas och offentliggörs. 89 (): Tack för svaret! Jag har pratat med många ute i landstingen som gärna vill se en nationell lagstiftning, och jag är glad att socialminister erkänner att vården till papperslösa inte är tillfredsställande. Men tidsplan och handling för att åtgärda dessa brister saknas i mångt och mycket fortfarande. Att ni i regeringen inte har kunnat komma överens om direktiven till utredningen innebär tyvärr att regeringen förhalar vård till papperslösa människor. När lagen om vård till asylsökande, som faktiskt placerar i den humanitära bottenligan i , antogs sade både kristdemokratiska och folkpartistiska ledamöter i debatten att det skulle tillsättas en utredning för att förbättra situationen för papperslösa. Jag tvivlar inte på att det fanns en ärlig avsikt i det. , , har ni ändå inte kommit överens om direktiven till utredningen, och jag lider verkligen med de människor som drabbas på grund av den här förhalningen av frågan. Rätten till hälso- och sjukvård är en mänsklig rättighet. FN har kritiserat för att inte leva upp till de mänskliga rättigheterna och rätten till hälsa. Och tyvärr kan man säga att regeringen använder sjukvård som ett oetiskt migrationspolitiskt verktyg så som det nu fungerar. Jag förstår att socialminister inte är nöjd med dagens ordning, och jag är glad att han i svaret säger att dagens ordning inte är tillfredsställande. Men vad är det som gör att det är så svårt att komma överens och komma fram med direktiv? Kommer utredningen i gång , som din ambition är, kanske en lag kan bli gällande 2011 efter att förslag har lagts fram, remissomgång och så vidare. Men vad ska vi göra för alla de människor som berörs till dess? Ska barn bli lidande för att deras föräldrar inte vågar söka vård? Ska gravida nekas mödravård med risk för fosterskador? Nej, jag tycker inte det. I väntan på den utredning som ni planerar att genomföra borde vi kanske hitta någon form av övergångsregler som lever upp till FN:s konvention och tankar om mänskliga rättigheter så att dessa människor inte far illa, åtminstone när det gäller barnen. Jag frågar ändå om han är beredd att införa övergångsregler i avvaktan på utredningen så att vi löser det för de allra mest utsatta, det vill säga barnen och de föräldralösa. Faktum är att flera landsting själva har fattat beslut i frågan.