prot · GV0974 · 2008-03-06 00:00:00 — Då säger mina debattmotståndare här att vi ropar vargen kommer. Men vargen är ju redan här! Vi har en dom som faktiskt hotar den svenska kollektivavtalsmodellen. Som säger att marknaden går före löntagarnas intressen. Som säger att EU bestämmer över stridsrätten inte . Som hävdar ursprungslandsprincipen och att de regler som gäller i ett annat land ska gälla på svensk arbetsmarknad när ett företag har huvudkontor där. Som kör över den decentraliserade och flexibla svenska kollektivavtalsmodellen och som pressar ned lönerna i EU. Det är effekterna av den dom som fällde . Det enda rimliga då är naturligtvis att utgå från den verkligheten och fråga sig: Hur kan vi undvika att detta blir framtiden i med social dumpning och lönenedpressning som följd? Det enda hållbara är att vägra ratificera Lissabonfördraget innan konflikträtten är garanterad. Man bör garantera konflikträtten i ett undantag i likhet med de fyrtiotal nationella undantag som redan finns och faktiskt visa att man står upp för konflikträtten. Och så skulle det ju vara klädsamt om man också vågade fråga folket om Lissabonfördraget. Men det modet har inte EU-ministern, och det beklagar jag. 21 (): Jag beklagar att regeringen inte vill lyfta upp frågan om att klimatsäkra EU:s budget. Det är ett konstruktivt, rimligt krav att också se över vår egen budget när man driver internationellt att vi ska ha en bättre klimatpolitik. Vart går de pengarna? Är vi säkra på att de inte går till klimatdåliga saker? Där kan vi tyvärr vara säkra. Det gör pengarna. Enligt en utredning går till vägar och motorvägar och till järnvägar. Vi måste se över detta för att vara trovärdiga internationellt. Och jag tycker att vi ska driva frågorna globalt. Oavsett uppfattning om EU är EU en aktör där. Jag hade hoppats att ministern kunde ta åt sig av detta konstruktiva förslag om att göra någonting åt klimatfrågan, men jag har fått nej på detta än en gång. Jag beklagar detta. I kunde man läsa rubriken roll tonas ned i . Det finns en facklig dimension här, och där måste man ge en viss poäng till . Självklart är det dock inte. Jag tror som förstahandstips att vi kan lösa frågan om villkor i för svenska och utländska företag själva. Det måste vara utgångspunkten. Men vi vet inte resultatet av dessa utredningar i och i EU bland de andra länder som har samma problematik som vi har, till exempel . Skulle det visa sig att det inte funkar måste vi våga lyfta upp frågan till EU-nivå. Vi vet inte när det är. Det är viktigt att fackföreningsrörelsen inte sätter sig på åhörarläktaren i den frågan utan är aktivt med i debatten. Det tror jag är väldigt viktigt. Slutligen, : Jag är för ett svenskt utträde ur EU. Det är också, och vi är stolta över det. 22 (): Gubbar, gubbar, gubbar. Det är bilden jag ser framför mig när jag tänker på EU och vilka som styr Europeiska unionen. Här finns mycket att göra. Det kan inte vara meningen att hälften av EU:s 497 miljoner invånare, kvinnorna, inte ska vara representerade när EU beslutar om den framtida politiken. Från svensk sida har det varit OK. Vi har bidragit med en kvinnlig kommissionär som därtill är vice ordförande i där också är representativt vad gäller kön. En högaktuell fråga i alla parlament just nu är det nya fördraget. Det pratas och diskuteras mycket om vad det kommer att betyda. En sak som är helt ny i fördraget och en helt ny rättighet som det inte pratas lika mycket om, men som börjar lyftas fram, är jämställdheten. In kommer också barnperspektivet. Jag undrar hur det kommer att synas i arbetet i kommissionen och ministerrådet. Vilka avtryck kommer det att sätta i Lissabonstrategin och i EU:s nya framtidsbudget? Varför pratas det så lite om detta? Det är ett stort steg för jämställdheten, men kanske beror det på att vi lyfter fram frågor från olika perspektiv beroende på vilket kön vi tillhör. När majoriteten av de styrande i unionen är gubbar, gubbar, gubbar kanske dessa frågor kommer lite bakefter. kan jag känna att det finns hopp om att ska bli mer jämställt. Det något som vi socialdemokrater enträget arbetar för. vet vi att i har sneglat på vår svenska välfärd och särskilt på det som berör småbarnsföräldrars vardag, exempelvis rätten till barnomsorg och en bra föräldraförsäkring. Det är positivt, tycker jag, att i går i täten för att fler kvinnor ska komma ut på arbetsmarknaden i . har insett att om det ska fungera behövs det bra förskolor där barnen kan vara när föräldrarna arbetar. Och förskolor ska ha en bra pedagogisk verksamhet. Det måste kännas tryggt för föräldrarna att lämna barnen. Här i har vi tagit sjumilasteg bakåt i tiden och infört ett vårdnadsbidrag. Den borgerliga regeringen ska ge kvinnor bidrag för att de inte förvärvsarbetar. Det är märkligt att en svensk regering tar ett sådant beslut. Det är partikamrater här i och i regeringen som har drivit igenom det. Om ska bli världens mest konkurrenskraftiga kontinent är det nödvändigt att kvinnors arbetsinsatser och företagande tas på allvar. För att vi ska få hög tillväxt och sysselsättning i krävs det att människor känner trygghet i vardagen. För att fler kvinnor ska få möjlighet till en egen inkomst, men också till inflytande i beslutande organ, alltifrån till bolagsstyrelser, krävs det väl fungerande välfärdssystem. När nu jämställdheten blir en rättighet ställer jag mig frågan: Hur blir det med föräldraförsäkringen? Kommer vi att få se en utbyggd föräldraförsäkring i hela ? Kommer vi att få se på ministermöten och i samband med Lissabonstrategin driva den viktiga frågan att varje land bygger upp en bra, jämställd föräldraförsäkring? Barnomsorg och föräldraförsäkring är säkert en del av nyckeln till att unga familjer i kommer att vilja skaffa barn. Vi vet hur det ser ut i och i vad gäller en alltmer åldrande befolkning. Men till skillnad från andra länder har vi i många barn. Förutom barnomsorg och föräldraförsäkring för att stimulera till ökat barnafödande är tryggheten att få behålla sin anställning vid graviditet viktig. Där har EU nu stärkt minimikraven, men det behöver också utvecklas ekonomisk trygghet. är målet att av kvinnor ska vara i sysselsättning. För svensk del har vi uppfyllt det målet med råge hitintills. Men man kan inte låta bli att känna en viss oro för hur det ska bli när regeringens viktigaste mål för ökad tillväxt och sysselsättning är satsning på hushållsnära tjänster. För oss socialdemokrater går inte det ihop. är ett litet land som hitintills har klarat att konkurrera på en tuff global marknad som växer allt snabbare. byter den borgerliga regeringen spår och väljer att i första hand satsa på hushållsnära tjänster. Det går inte ihop. Tror regeringen på att det är skatteavdrag för hushållsnära tjänster som skapar ett konkurrenskraftigt och ? Kommer då fler kvinnor ut på arbetsmarknaden, och kommer fler kvinnor i ledande ställning? På tal om arbetsmarknad finns det en stor besvikelse hos många kvinnliga småföretagare. Det pratas bara om hur vi får fler småföretagare, inte om hur vi får fler småföretag att växa och hur vi får fler kvinnor i ledande ställning. Att få ut fler kvinnor på arbetsmarknaden tror jag, fru talman, är kärnan när det gäller att få en ökad tillväxt i . 23 (): Jag vill inleda med att tacka vår Europaminister . Det var som alltid mycket intressant att lyssna på henne och få en utförligare bakgrund till tankar och program inför vårt ordförandeskap i EU 2009 och hennes kommentarer till arbetsplan. Själv tänkte jag fokusera på tre punkter i debatten om EU:s utrikespolitik som jag anser vara av särskild vikt. Min första punkt gäller den europeiska grannskapspolitiken. Vi kan inte nog understryka värdet för och EU av ett stabilt närområde. Vi bör fortsätta att aktivt arbeta för att se till att de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken och har ambitionen att bli framtida medlemsländer får chansen att bli det. Men jag tänker också på Svartahavsregionen. Jag hade chansen att delta i en konferens om europeisk grannskapspolitik i Batumi i . Och jag måste säga att de intryck som jag tog med mig därifrån gör mig fylld av tillförsikt . Jag är full av beundran över de resultat som har åstadkommit på så . Jag tror att vi med rätt hjälp och med rätt politik kan nå målet att länderna runt ska bli lika framgångsrika som länderna runt . har varit inne på samma tanke . har engagerat sig som ekonomisk rådgivare åt president . Min andra punkt gäller . Där kan man konstatera att situationen inte är helt oproblematisk. har ställt sig vid sidan av många av de etablerade samarbeten som finns. I nutid räcker det att påminna om vad de gjorde med valobservationen under presidentvalet. Där krånglade de till allt så mycket att inte kunde skicka några observatörer detta som är medlemsland i . Men också på andra områden har relationerna med blivit ansträngda, exempelvis de uttalade ryska hoten om reducerade eller helt indragna gasleveranser till , ett hot som skulle resultera i att flera europeiska länder skulle få brister i energiförsörjningen. Trots dessa problem får inte EU ge upp alla samarbetsplaner. EU bör tala med tydlig röst och anstränga sig för att få till stånd ett ökat utbyte med på flera plan som man klart talar om alla problem. Det handlar om ett långsiktigt utvecklingssamarbete genom handelsrelationer och genom politiska kontakter. Att helt bryta med vore förödande. Ett sådant agerande skulle innebära att en vikig potentiell partner skulle falla ifrån, något som särskilt vi som grannland vid skulle få lida av. Även om situationen just nu inte ser så bra ut ska vi inte ge upp. Valet av ny president kan bli en nystart, även om spelarna är desamma. Därför bör vi fortsatt eftersträva ett närmare samarbete och även här verka för ett ramavtal inom grannskapspolitiken. ordförandeskap har en bra möjlighet att börja med detta. Min tredje och avslutande punkt gäller . Utvidgningen är en prioriterad fråga för oss svenskar. Redan vid förra ordförandeskapet var det en av tre huvudpunkter i vårt arbete. På den punkten finns det ingen anledning till ändring. De svenska ansträngningarna för en fortsatt utvidgning kommer att underlättas när Lissabonfördraget är på plats. Därför är det viktigt att se till att Lissabonfördraget träder i kraft , allra senast . En ytterligare dimension på EU:s utvidgningspolitik gäller EU:s så kallade medlemskapsperspektiv. Genom detta har EU en möjlighet att verka som en soft power. Det gäller särskilt gentemot länderna på och kan fungera som ett påtryckningsinstrument för att gemensamt hitta lösningar på de stora problem som regionen brottas med. Som läget ser ut nu blir det svårt för länderna att lösa alla problem själva. I sammanhanget vill jag lansera en idé och lyfta fram ett exempel på vad som kan göras för långsiktiga, stabila och fredliga lösningar, ett exempel där och de nordiska länderna spelade en avgörande roll i framgången för de baltiska länderna. Tack vare ett stort engagemang och närvaro etablerade vi ett nära samarbete, eller vad jag vill kalla ett mentorskap, med dessa länder. Det underlättade i högsta grad dessa länders närmande till EU, en process som vi alla vet slutade i medlemskap. Det här samarbetet byggs just nu ut till ett trepartssamarbete bland parlamenten och administrationerna i , och . I går var den lettiske talmannen på besök i . Han var här för att stämma av nästa steg i detta samarbete, men också för att tala om politik och vad vi gemensamt kan göra för att få mer genomslagskraft. Jag tror att det vore en bra idé att bygga upp ett liknande nätverk av mentor- eller fadderländer för . Jag tänker närmast på de nya EU-länderna, som fortfarande har förhandlingsprocessen om medlemskap i färskt minne och som dessutom delar en gemensam historia om kommunistiskt förtryck med länderna på . Jag vill tro att ett liknande politiskt tillvägagångssätt under ordförandeskap skulle kunna föra utvidgningsfrågan och grannskapspolitiken ett stort steg vidare. 24 () replik: Det var intressant. Med anledning av det vi har hört framföras verkar det som att vi har varit medlemmar i har inte gjort någonting. Därför är jag glad att höra den här redogörelsen för vad faktiskt har betytt för utvecklingen och utvidgningen av EU. Kommer samarbetet med andra länder att fortsätta? Kommer verkligen den moderatledda regeringen att ta initiativ, till exempel sådana som vi socialdemokrater tog vi företrädde i EU? 25 () replik: Jag har berättat om trepartssamarbetet mellan , och . Jag ser det som en möjlighet att föra länderna närmare EU. När jag förberedde mig för tänkte jag på varför vissa länder som bröts av när imploderade har haft så mycket lättare. Jag har förstått att de har samarbetat mycket med sina grannländer. Därför är det viktigt att fortsätta med det. Ett sådant trepartssamarbete är ett bra exempel på ett lyckat samarbete. 26 () replik: Det är det lyckade samarbetet som och den socialdemokratiska regeringen har initierat. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att fortsätta samarbetet. Därför undrar jag om kan svara på om den moderatledda regeringen verkligen kommer att ta itu med detta. 27 () replik: Nästan alla nya talmän i gör sina första resor hit för att fortsätta samarbetet. Det visar på att vi tar många initiativ för samarbete med de länder som står på tur att bli medlemmar i unionen. Jag är övertygad om att detta är en av de stora viktiga utmaningarna. Därför talar vi om utvidgningen och tar konkreta steg mot en utvidgning. 28 () replik: Jag vill också säga något om det lyckade samarbetet. Kommer den moderatledda regeringen att fortsättningsvis driva frågan? Med tanke på vad som har sagts tidigare i kammaren , inte minst från partiföreträdaren, att är det land som har lyckats allra bäst med tillväxten, att det finns ett samband med att det finns många kvinnor på arbetsmarknaden, hur ska vi se med tanke på att regeringen har valt att införa ett vårdnadsbidrag och hur kommer att agera i och inte minst i samarbete med andra länder? Kommer man att rekommendera att de också ska införa vårdnadsbidrag eller att utveckla en föräldraförsäkring? 29 () replik: Även när satt i opposition var vi, tillsammans med våra allianspartner, det mest Europapositiva partiet. Vi har alltid försökt att driva Europasamarbetet vidare på alla plan. Jag ser inte varför samarbetet ska avta när vi sitter i regeringen. Jag anser själv att vårt Europasamarbete och våra försök att hjälpa de svagaste inom EU inte avtar utan tilltar. 30 () replik: Ska jag tolka svaret som att man från sida i regeringen kommer att driva på för att få ett mer jämställt , att vårdnadsbidraget kommer att avskaffas och att man inte ska fortsätta att driva frågan bara för att man alltid har varit för det i ett Europasamarbete? 31 () replik: Vi försöker driva Europasamarbetet vidare. Vi har försökt att särskilt nu under de former som finns i driva på att Lissabonfördraget blir precis så som vi vill. Jag kan lova att vi ska fortsätta med det även under ordförandeskap. (forts. 6 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 32 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa följande statsråd välkomna: socialminister , statsrådet , statsrådet , kulturminister och statsrådet . 33 (): Jag ska läsa inledningen i hälso- och sjukvårdslagen för socialministern. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård skall ges företräde till vården. I min hemstad sker utvecklingen i en helt annan riktning genom det som den moderatledda majoriteten i kallar Vårdval . I Svenska Dagbladets granskning kan man läsa att två tredjedelar av de nya vårdmottagningarna etableras i områden med höginkomsttagare och att samtliga besparingar och försämringar i vården sker i områden där det bor många låginkomsttagare. Ersättningssystemet i Vårdval gör att innerstadsmottagningarna får en ökning på runt 10 miljoner per vårdcentral. Men i de södra förorterna området som jag kommer från får till exempel en minskning på 10 miljoner. Anser sjukvårdsministern att den utveckling som sker är i enlighet med hälso- och sjukvårdslagens portalparagraf om likabehandling? 34 Socialminister (): I en lång rad landsting och regioner pågår ett intressant arbete med att utveckla svensk hälso- och sjukvård för att göra den mer tillgänglig för alla. har kommit med en rapport som handlar om tillgängligheten inom vården och de problem som vi har att brottas med. En av de stora frågorna handlar om jämlikheten inom vården. Där visar man, med siffror som i all del handlar om tiden , att vi har problem med jämlikheten inom vården. Inom landsting som , och pågår ett intressant arbete med att utveckla olika former av vårdvalsmodeller för medborgarna. Syftet är förstås att öka tillgängligheten till vård och att förbättra kvaliteten. Jag är helt övertygad om att avsikten också hos landstingspolitikerna i är att förbättra vården där det finns brister. 35 (): Det ersättningssystem som den moderatledda borgerliga majoriteten i inför genom Vårdval ökar inte tillgängligheten för alla. Den ökar ojämlikheten. Ökade orättvisor är inte lösningen på problemen i vården i . I de södra förorterna, där behoven är som störst, finns det endast 111 läkare medan det i norrförort, i de rikare förorterna, finns 400 läkare. Det hörs många protester, och det finns en vilja att förändra detta. Bland annat samlas socialdemokrater och medborgare ute i för att få svar från den borgerliga majoriteten i om vad man gör och vill och varför medborgarna drabbas. har vägrat att träffa dem. Är socialministern beredd att följa med mig ut i förorterna i och se effekterna av det som den borgerliga majoriteten i genomför? 36 Socialminister (): Jag trodde att jag kom till riksdag, men jag kom tydligen till . Vi ska komma ihåg att vi har den arbetsfördelningen i att vi på den nationella nivån står för lagstiftning, arbete med uppföljning, riktlinjer och inte minst tillsyn, som är betydelsefull. Det är vårdgivarna, landstingen, som i respektive geografiskt område svarar för vårdens utförande. I är bilden ännu något otydlig, åtminstone för mig. ger en bild av att det blir nya vårdcentraler i innerstan men inte i ytterstan. beskriver det som att det är massor av nya i ytterstan. Jag väntar med spänning på de utvärderingar som man gör i av arbetet. Syftet är att förbättra tillgängligheten och höja kvaliteten i vården av problem med just jämlikheten på vårdområdet. 37 (): Jag har en fråga till med anledning av att allt fler människor står utanför dagens trygghetssystem och att vi kunde läsa att nästan 200 000 ytterligare har lämnat a-kassan. Under förra mandatperioden röstade de borgerliga partierna och tillsammans igenom att vi skulle tillsätta en parlamentarisk utredning om socialförsäkringarna, det vill säga att alla partier skulle ingå i en sådan utredning. Är ministern beredd att till denna kommande parlamentariska utredning, som beslutat om, ge direktiv att utreda frågan om helhetssyn och en gemensam myndighet för sjukförsäkring, arbetslöshetsförsäkring och försörjningsstöd? 38 Statsrådet (): Jag tackar för frågan. Det är en väldigt viktig frågeställning som tas upp här. Jag ser också betydelsen av att vi tar ett helhetsgrepp. Direktiven till bereds. Vi har sett det mer angeläget att komma med förslag som ganska kan lösa mycket av dagens problem med att 550 000 personer finns i en förtidspension och 150 000 i längre eller kortare sjukskrivningar. Vi vill förse dessa personer med redskap och åtgärder för att de ska bli friska fortare och kunna komma tillbaka till arbetet. vidtar arbetet med direktiv till utredningen. Precis som sade beslutades det om utredningen i . Det beslutades att det skulle vara en parlamentarisk utredning, men den socialdemokratiska regeringen tillsatte en enmansutredning. Min ambition är däremot att tillsätta en parlamentarisk utredning. 39 (): Det är viktigt att vi får till stånd utredningen. Men tiden går. Beslutet togs under förra mandatperioden, så man kan undra när. Vi har ju vetat om beslutet . Problemet är att det blir hårdare och hårdare regler för den enskilde, men det görs inga åtgärder på systemnivå så att den enskilde verkligen kan ta det. Det var det helhetsgreppet som jag trodde att den parlamentariska utredningen skulle kunna få. Jag är glad att säger att det ska vara en parlamentarisk utredning. När kommer dessa direktiv att presenteras? 40 Statsrådet (): Det som syftar på är bland annat det som har införts i och som heter NAV. Man har slagit ihop försäkringskassa, arbetsförmedling och vilket är frivilligt i många kommuner kommunernas försörjningssystem. Jag har varit i och studerat detta som de har hållit på med . Det har tagit otrolig mycket kraft och energi bara att forma och få ihop en ny myndighet med nya stora byråkratiska system. Vi har i stället börjat i andra ändan med att systemen och myndigheterna ska närma sig varandra men lägga fokus, kraft och energi på att hjälpa de individer som befinner sig i ohälsa att komma tillbaka. Jag har också varit och tittat på Central Link och många andra organisationer där man samordnar kompetenserna runt den enskilde individen. Jag ser det som en början att samordna och Arbetsförmedlingen så att personerna inte behöver springa runt bland alla myndigheter, falla mellan stolar och inte hitta god hjälp. Det gör vi med vårt förslag som vi har satsat på, nämligen försök med utövare som ska gå ut. Arbetsförmedlingen håller på att handla upp detta. Det handlar om att samla kompetenserna runt den enskilda individen. 41 i (m): Jag har en fråga till migrationsministern. Den rör skiftet i migrationspolitiken. har vi sett invandring främst som en humanitär fråga, och det har varit något av en uppoffring från svensk sida att ta emot människor trots att vi vet att invandring ger välfärdsvinster för såväl ursprungslandet som värdlandet. Jag välkomnar att vi byter från att se på människor som belastningar, problem och kostnader till att se dem som de resurser, förmågor och tillgångar som de är. Det är inte dyrt med människor. Vi behöver fler människor i . Det är viktigt att vi öppnar för fler vägar in i . Med anledning av det vill jag fråga statsrådet om statsrådet kan säga något om när den så viktiga propositionen om arbetskraftsinvandring kommer och om man i innehållet i den kommer att beakta situationen för dem som redan finns i landet och lever gömda. 42 Statsrådet (): Som frågeställaren säger är frågan om förändrade regler när det gäller arbetskraftinvandring mycket prioriterad, inte bara för mig som migrationsminister utan för regeringen som helhet. Det är viktigt att vi förändrar den lagstiftning som vi har haft och öppnar fler vägar för människor som vill komma till och arbeta och göra rätt för sig. De frågor som bereds i bygger på det slutbetänkande som levererades från . Vi tittar fortfarande på frågorna, men tanken är att propositionen ska kunna avlevereras enligt den propositionslista som redan har levererats till , alltså . De andra frågor som tog upp bereds också i samband med den stora processen. 43 i (m): Jag tackar statsrådet för svaret. Även om svaret inte har gjort mig helt lugn kan jag ändå i det utläsa ett visst hopp om att situationen för gömda människor som lever här och som jobbar vitt eller svart kommer att beaktas och att vi kommer att hitta en rimlig lösning för dessa människor. 44 Statsrådet (): Det är naturligtvis viktigt att problematisera de här frågorna och fundera över hur man ska kunna arrangera en arbetskraftsinvandringslagstiftning som bygger på principen att människor är välkomna att komma hit men som också gör en tydlig åtskillnad mellan de människor som är asylsökande och de människor som vill komma som arbetskraftsinvandrare. Vi måste alltså se till att vi inte bygger problem för framtiden när vi tar fram den nya lagstiftningen. Därför är förberedelsearbetet i av stor vikt.