prot · GV0973 · 2008-03-05 00:00:00 — Skulle de då i sin roll få en uppgift som många andra att också bidra i detta så tror jag att det skulle bli bättre. Skolan ja, det är så fortfarande, men skolan räcker inte till. räcker inte heller, utan vi behöver vara flera som tar ansvar. 18 (): Det har sagts väldigt mycket klokt här. Det mina kolleger har sagt kan jag instämma i. Jag har naturligtvis, som vanligt är, också skrivit ett anförande, men att under det sista anförandet upprepa vad som sagts tycker jag är onödigt. Därför tänker jag ta upp ett par andra aspekter. Den första aspekt jag vill ta upp är att vi behöver marknadsvårdande insatser också när det gäller tjänstesektorn. Vi har debatterat mycket om produkter, och det har närmast i vissa anföranden handlat om produktsäkerhet snarare än vad det innebär för även tjänstesektorn att vi ska ha de här kraven på att konsumenterna ska få veta vad som gäller och inte gäller så att det finns en säkerhet i erbjudandet av tjänster. Där vill vi naturligtvis också ha marknadsvårdande insatser. En annan sak som jag skulle vilja ta upp redan inledningsvis är moral och etik. Varför behöver vi allt starkare kontroller, starkare reglementen och starkare insatser på det här området? Jo, därför att så många brister i moral och etik. Jag tror att vi med diskussionerna om de konsumenträttsliga frågorna också bör ta upp debatten om att kunna lita på varandra för att få ett bra samhälle, att företagen vill visa och göra allt för att vara trovärdiga och pålitliga i sin information och att konsumenten i varje del gör sitt bästa för att också möta företagaren. I själva verket är det så att vi går en teknisk utveckling till mötes. Vi tycker att vi har kommit långt tekniskt, och det har vi gjort, men många menar att den utveckling som har genomförts , till exempel inom dataområdet, IT-området eller vad vi nu vill, är en liten del av vad vi står inför framöver. Tar vi del av de långsiktiga rapporter som finns om 2015, 2019 och så vidare ser vi att vi kommer att gå väldigt stora förändringar till mötes. Jag tycker att det är viktigt att vi som makthavare tar mandatet att förbereda oss för alla de utvecklingstendenser som finns. Då behövs ett mycket starkt konsumenträttsligt skydd, tror jag, och vi behöver väldigt mycket kunskap. I själva verket handlar konsumentfrågorna i hög grad om fyra delar. En del berör att vi har tillgång till ordentlig information, och den ska vara begriplig. Där tycker jag att vi kan lägga på oss ett ansvar både från näringslivet och från den offentliga förvaltningen. I tidningen kunde vi läsa en rubrik som lyder Förstår du vad det står?. Ja, jag tror att det är jätteviktigt. Vi kristdemokrater har jobbat mycket för utsatta människor, och jag tror att vi alla tycker att det är väldigt viktigt att den information som går ut också ska vara förståelig. Jag upplever inte mig själv som särskilt svag när det gäller förståelse av begrepp och information, men jag måste säga att när jag var ute och tittade på nätet här och skulle inhandla en produkt insåg jag att jag inte förstår en hel del av den information som lämnas ut. Jag begriper inte innebörden. Hur gör jag för att komma till rätta med det här och för att få den exakta informationen? Där kan vi alla bli bättre, och jag tycker att det är en viktig del. En annan del är att konsumenten kan förlita sig på företagen och att man håller sig till de avtal och regler som vi har beslutat om. Det är jätteviktigt. Där har företagen naturligtvis ett ansvar att också vara konkurrenskraftiga när det gäller att visa att de kommer att hålla de avtal som ingås. har vi sett och följt i tv hur mycket bedrägerier som sker när man handlar på nätet. Det ska inte behöva vara så. Det är jätteviktigt med trovärdigheten och att man följer upp de avtal som finns. Det ska finnas ett kvalitetsmärke på varje företag. Det tredje gäller tvistelösning. Hur klarar man upp en tvist som uppstår? Det allra bästa är självklart att man kan komma överens sinsemellan. Det är något som alla vill, och där har alla ett ansvar. För övrigt måste det finnas bra reglementen för tvistelösning, och det måste var och en kunna klara av. Annars måste man ha tillgång till någon som hjälper en att reda ut tvisten. Jag tror att vi behöver bli duktigare just när det gäller alla dem som kanske inte varit tränade vare sig att klara av att ta vara på sina rättigheter eller att förstå vad de innebär. Vi har ibland en övertro på vad människor kan inom dessa områden. Där behövs extra stöd och hjälp. Det fjärde, vad gäller finansiella produkter som vi varit inne på, handlar om rådgivning. Där behövs mycket mer stöd och hjälp. Jag tror på det som vår finansmarknadsminister sade, nämligen att vi behöver en finansiell folkbildning i det här landet. Med den ökande teknifieringen på olika områden inom finansmarknaden och de behov människor har för att kunna trassla sig fram där tror jag att vi behöver mycket information och kunskap. Det vi läste när jag var liten, Lyckoslanten och om Spara och Slösa ni kommer säkert ihåg dem gäller inte . Så enkelt är det inte längre om man vill spara. Därför är det oerhört viktigt att det finns goda kunskaper, och där spelar skolan en viktig roll för den unga generationen. Vi har också en stor grupp som inte kan detta, som inte orkat följa med i utvecklingen. Kanske tillhör även jag dem, för jag tycker att det är svårt. Det är bra att fattat beslut om att sms-lånen ska skärpas, och alliansregeringen har gjort flera drag där man uppmärksammat dessa problem. Det är en bra väg vi är inne på, och vi måste fortsätta på den. Det är viktigt för allas vårt bästa. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 19 () replik: Jag tänkte att det kunde vara bra om någon försökte svara på inledande fråga om moralen hos dem som producerar varor och tjänster. Jag tror att en stor del av problematiken handlar om ekonomiska drivkrafter. Om en producent som tillverkar leksaker på en marknad långt borta kan hitta ett färgämne något som varit aktuellt som gör att produkten blir mycket billigare och enklare att hantera är risken stor att han eller hon väljer den, alltså om det innebär stor ekonomisk . Det är bra att ställer frågan, och jag är jätteglad om vi kan samverka över alla partigränser och arbeta för att förbättra moralen hos dem som producerar varor och tjänster. Det var egentligen bara det jag ville konstatera. Det är ett område där jag tror att vi kan vara väldigt överens och som vi kan jobba med. Det finns naturligtvis problem. Sedan kan det finnas andra skäl än de rent ekonomiska drivkrafterna, men jag ville ändå nämna att jag tror att just de ekonomiska drivkrafterna utgör ett stort problem. 20 () replik: Jag är glad att frågan kommer upp. när vi diskuterar detta uppfattar vi det som att det i första hand är de ekonomiska drivkrafterna som styr. Jag är inte så säker på det. Om man ser på varje enskilt fall är jag i själva verket säker på att det inte är det. Det finns många som vill ha, och också har, en hög moral i dessa delar. Om vi tar leksaker som exempel visar det sig genomgående när man talar med producenter av leksaker att de aldrig skulle kunna tänka sig att riskera säkerheten för ett litet barn bara för att leksaken skulle bli billigare att producera. Jag tror inte att världen är så fyrkantig, näst intill ond. Jag tror att de som producerar leksaker vill ha en så säker produkt som möjligt för barnen. Det är viktigt att vi ser den moral som finns. Om vi tar det bildligt, det jag vill att andra ska göra mot mig det ska jag göra mot andra, tror jag att även producenten har det riktmärket, och kan ha det riktmärket. Ekonomin kan följa med där. 21 () replik: Jag tror att har rätt när det gäller företag som är måna om sitt märkesnamn, exempelvis . Nej, man ska ju inte nämna företagsnamn i riksdagsdebatten. Jag ber om ursäkt. Det finns företag som är måna om sitt märkesnamn, speciellt om man har en verksamhet i det ledet av kedjan som ligger nära konsumenten. Då svarar man att man självklart aldrig skulle utsätta konsumenten för risker på grund av ekonomisk . I praktiken är leden bakom det produktnamn som konsumenten möter väldigt långa, och det är komplicerat att hitta ansvariga. Jag ska inte säga att det händer , men vi får ofta exempel på att man hittat på enkla lösningar för att få ut produkten på marknaden innan man säkerställt att det inte finns faror med produkten. Jag vill nog inte göra det hela så enkelt som gör. Jag hoppas att man från sida kan komma med andra exempel på drivkrafter eller faktorer som vi kan arbeta med. Jag hoppas också att de inte så enkelt förkastar de ekonomiska drivkrafterna såsom en av de viktiga källorna till problemen med varusäkerhet, vilket jag uppfattar att de är. 22 () replik: Jag blir bekymrad över att det verkar finnas en underliggande negativ attityd mot företagare i min meddebattörs uppfattning. Jag blir bekymrad, för företagare är inga onda människor. Företagare vill något bra, och de flesta småföretagare som startat med en produkt vill bli större. De vill ha kvalitet på sin produkt. Jag känner flera småföretagare som gör allt de kan för att ha råd att kontrollera produkten. Många får provbeställningar för att se om produkten håller vad den lovar och inte är skadlig. Den småföretagare som vill växa har inte råd att ha en produkt som är farlig, till exempel en leksak som är farlig för barn. Dessutom tror jag inte att någon företagare vill ha på sitt samvete att man producerat något som en människa tar skada av. Jag tror att de ekonomiska drivkrafterna är starka, ja, men jag tror att också de moraliska drivkrafterna är starka hos de allra flesta. Därför vill jag uppvärdera dem. Det är viktigt att storföretagare står upp för sitt märke och värnar om det, men små och medelstora företagare är inte mindre måna om sitt märke eftersom det handlar om deras överlevnad. Så pass tuff har det socialdemokratiska samhället gjort situationen för våra företag att de inte har råd att förstöra sitt namn med en osäker produkt. Därmed måste vi också våga visa tillit till våra företagare och det som de gör. Det är viktigt att inse att det i detta finns en moralaspekt som är väsentlig. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §.) 11 § Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet Föredrogs skatteutskottets betänkande 2007/08:SkU19 Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet. 23 (): Vi ska nu behandla skatteutskottets motionsbetänkande om beskattning av företag, kapital och fastighet. Men låt mig först få beskriva vår socialdemokratiska syn på skatter. Den socialdemokratiska skattepolitiken bygger på tanken att skatterna i första hand ska finansiera gemensamma och angelägna verksamheter som sjukvård, utbildning, forskning, barn- och äldreomsorg samt infrastruktur. Välfärden kan aldrig bli större än vad som är möjligt för oss att tillsammans och solidariskt finansiera. Vi ska komma ihåg att skatternas storlek är helt avhängig av medborgarnas upplevda nytta av att de tillsammans finansierar välfärdssamhället. Välfärden syftar ytterst till att underlätta för människor att förverkliga sina livsdrömmar eller sina bästa stämningars längtan, som en gång så vackert uttryckte det. En skattefinansierad välfärd innebär också rättvisa och för trygghet i livets olika skeden. Det kräver både långsiktig och pålitlig finansiering. Därför måste de skatteförändringar som görs vara hållbara, effektiva och sammanhållna. ställer globaliseringen och den snabba förändringstakten i samhället stora krav på att vi har en pragmatisk och öppen syn på enskilda skatter. Utgångspunkten för oss socialdemokrater och vår skattepolitik är därför att skapa ett stabilt och förutsägbart skattesystem och inom detta lämna utrymme för förändringar och enskilda skatter utan att välfärdens finansiering hotas. Jag kan sammanfatta det på det här sättet: Skatterna ska främja entreprenörskap, tillväxt och jobb. Skatterna ska trygga den gemensamma välfärden. Skatterna ska vara rättvisa och omfördelande. Det betyder att man ska skatta mer för stora inkomster och förmögenheter. Skatterna ska vara enkelt och tydligt utformade. En grundbult för oss socialdemokrater är att vi har ett likformigt skattesystem, där det inte spelar någon roll om inkomsten kommer från näringsverksamhet, som lön, som ersättning från socialförsäkringssystemen eller i form av löneförmåner. Vi vänder oss bestämt mot att pensionärer, långtidssjuka och arbetslösa bestraffas genom en högre skatt på sina lägre inkomster. Det är orättfärdigt. Analogt med resonemanget om likformighet vill vi socialdemokrater upprätthålla en neutral beskattning mellan olika företag och anställningsformer. Löntagare och företagare bör ges likartade skattevillkor. Skattesystemet måste dock medverka till ett gott utvecklingsklimat för företag och företagare med enkla regler, både vid själva starten av företaget och när det finns tillväxt i företaget. Det kräver stabilitet i de regelsystem som är viktiga vid investeringsbesluten. Skatterna ska inte snedvrida konkurrensen mellan olika företag och branscher eller styra produktion, konsumtion och val av varor och tjänster. Sänkta socialavgifter för vissa tjänsteföretag och avdrag för hushållstjänster är dåliga förslag. Det är också väldigt viktigt att de svenska företagen har internationellt konkurrenskraftiga regler som inte snedvrider konkurrensen mellan utländska och inhemska företag eller arbetstagare. Frihandel och fri rörlighet är bra, men inte skumraskkonkurrens baserad på icke avtalsenliga löner och skatteundandragande. och arbetsmarknadens parter har gemensamma intressen av ett skatte- och lönemässigt vitt . Jag vill slutligen understryka att skattesystemet inte ska motverka rörlighet på arbetsmarknaden. Vi socialdemokrater vill vidareförädla skattesystemet utifrån de riktlinjer som jag har framfört här i talarstolen. Vi tror att alla vill göra rätt för sig och att regelverket därför ska stödja dem. Med stöd av det sagda yrkar jag bifall till vår reservation 1 under punkt 1. genomför den moderatledda regeringen, tvärtemot vår uppfattning, en politik som både vidgar inkomstklyftorna och skapar långsiktigt negativa effekter i samhället. De stora skattesänkningar som är genomförda med har i stort sett tillfallit den rikaste halvan av befolkningen. De tre rikaste tiondelarna har fått av alla inkomstförstärkningar, medan de fyra tiondelar som har lägst inkomster har fått försämrade eller oförändrade villkor. Det har skett en enorm förskjutning och försämring av den fördelningspolitiska profilen. Vad än säger kan de inte bortse från det faktum att förmögna människor med stora tillgångar i till exempel hus har fått se manna regna från himlen i form av förvärvsavdrag, skatteavdrag för hushållsnära tjänster, slopad förmögenhetsskatt eller kraftigt sänkt fastighetsskatt. Den stora orättvisan befästs av att det är långtidsarbetslösa, pensionärer, sjukskrivna, låginkomsttagare och deltidsarbetare som har fått betala de välbärgades skattesänkningar. Likformigheten i skattesystemet skjuter regeringen i sank med olika beskattning, både mellan individer och mellan olika näringslivsbranscher. Allt detta leder till ökat krångel, gränsdragningsproblem, möjligheter till ökat skatteundandragande och snedvriden konkurrens. Regeringen har pekat ut de hushållsnära tjänsterna som en framtidsbransch genom skattesubventioner och vill fortsätta att premiera vissa tjänstesektorer. Kritiken från bland annat har varit massiv, men det verkar inte bekymra finansministern och inte heller den borgerliga majoriteten i utskottet. skriver med benäget bistånd av sina satellitpartier i utskottet att det är viktigt att sträva efter likformighetsprincipen. Men menar majoriteten att den inte har gjort avsteg från likformigheten i skattesystemet? Vi socialdemokrater häpnar över detta påstående, som verkar vara helt frikopplat från verkligheten. Vidare skriver majoriteten att ett enhetligt regelsystem med få undantag också är enklare att förstå och tillämpa. Men hur stämmer det överens med svidande kritik mot gränsdragningsproblemen för hushållsnära tjänster? Vet inte vad de pratar om, eller är detta ett uttryck för regeringens dövhet inför all opinion? Frågan om tonnageskatten behandlades senast här i kammaren, då utskottet uttalade ganska skarp kritik mot regeringens senfärdighet genom ett tillkännagivande. är utskottsmajoriteten mildare i tonen och utgår från att frågan får sin lösning. Vi som inte arbetar på uppdrag finner det hederligare att återigen trycka på regeringen med ett tillkännagivande om en snabb lösning. Regeringen har tidigare åsidosatt det grundlagsfästa beredningskravet när man har tryckt och pressat igenom andra stora och tunga beslut om stora skattesänkningar, men när det gäller tonnageskatten är det nästan lika trögt före som det var i årets . Regeringen har visat stor nonchalans gentemot , en nonchalans som också den borgerliga utskottsmajoriteten visar. Man tiger och samtycker, eftersom finansministern uppenbarligen tagit dem i herrans tukt och förmaning. Det finns två motioner som aktualiserar den viktiga frågan om skuldsatta barn. har konstaterat att de största skatteskulderna som belastar barn härrör sig från försäljningar av aktier eller fondandelar, där förmyndare har brustit i sitt ansvar för deklarationer och skatteinbetalningar. De skuldsatta barnen hamnar helt oförskyllt i mycket svåra situationer och får en ibland omöjlig start på sitt vuxenliv. Detta kan vi inte acceptera. Därför kräver vi att regeringen klargör vilka åtgärder som är möjliga i regelverk och som kan motverka att barn hamnar i de här skuldfällorna. Jag yrkar bifall till vår reservation 1 samt reservationerna 4 och 7. 24 (): Detta betänkande innehåller många olika delar, och det gäller att plocka ut några och prata om dem. Vi får se i replikskiftena var vi landar. Jag vill först säga att målsättningen för skattepolitik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. Det är viktigt att ha det som en skattepolitisk grund i alla diskussioner. Vi har flera reservationer. En av dem är reservation 2. Den är lite mer inriktad på företagande och investeringar. Där hänvisar vi till det yttrande vi hade med anledning av budgetpropositionen där vi tog upp frågor om företagande. Det gäller bland annat vikten av att införa skattereduktion för forskning och utveckling för mindre företag. Vi hänvisar till de framgångsrika satsningar som redan har införts inom ramen för . Företagen står i kö för att få ta del av de anslag som finns. Vi menar att detta mycket väl skulle kunna kompletteras med en skattereduktion. Som förebild har vi tittat på det norska systemet. Det har fallit väl ut. Jag vet att många i vårt land talar väldigt väl om detta system. Vi tror att det vore ett bra sätt att möta de krav på ytterligare satsning inom miljö- och energiområdet som vi inom ramen för klimatarbetet måste jobba med . Vi har tagit upp sjuklönekostnaderna för småföretag. Jag vet att det egentligen inte är en skattefråga. Men det kan vara viktigt att ändå nämna i det här sammanhanget. Regeringen tog bort medfinansiering. Vi ställde oss bakom det och tyckte att det var ett klokt beslut. Vi har jobbat med 3:12-reglerna. Vi började med det under den förra mandatperioden. Regeringen har gått vidare, och vi har ställt oss bakom också de besluten. Det innebär att utrymmet för kapitalbeskattad inkomst som baseras på lönesumman därmed har kunnat utvidgas. Det är fler företag som kan utnyttja den så kallade schablonregeln. Vi har också ställt oss bakom den förlängda redovisningsperioden för momsen. Vi tycker att det var ett bra förslag. Vi tar i vår reservation upp frågan om schablonbeskattning. Jag tror att vi är ensamma om att ta upp och driva den frågan. Vi har talat väldigt mycket om skattefusk. Det kommer vi att göra i debatten om ett senare betänkande. Schablonbeskattning är någonting vi bör titta på. I det läget ska det handla om kontantbranscher. Det är branscher som till exempel restaurang, taxi, frisör och så vidare. Vi vet att det redan finns andra åtgärder för att komma till rätta med fusk. Men vi tror att det kanske är värt att göra begränsade försök inom vissa branscher. Vi tror också att det kan vara viktigt att den här typen av åtgärder är ett frivilligt val som den enskilde får göra så att man sedan kan utvärdera. Det finns erfarenheter från andra länder som man kan hänvisa till. Jag läser i majoritetstexten. Där skriver alliansmajoriteten att man bedriver ett målmedvetet förändringsarbete när det gäller företagande och investeringar. Man pekar bland annat på utredningar som är i gång och de positiva effekter man förväntar sig av förmögenhetsskattens borttagande. Min fråga till alliansen är: Är det verkligen så enkelt att man bara tar bort förmögenhetsskatten, och vips kommer det riskvilliga kapitalet och ställer upp? Problemet är väl att riskvilligt kapital inte letar sig till de delar av landet där kapitalet verkligen behövs eller till den typen av branscher som kanske i ett väldigt tidigt skede skulle behöva kapital för att kunna utvecklas. Vi vet hur kapitalet tänker. Det handlar om kortsiktiga vinster. Ser man inte det för ögonen vill man heller inte ställa upp. Här finns det många andra viktiga saker som staten kanske måste gå in och hjälpa till med. Det gäller till exempel såddfinansiering i ett tidigt skede när företag startar. Det handlar om att stötta de kreditgarantiföreningar som byggs upp runt om i landet som faktiskt har unika möjligheter. Jag kan ta exempel från mitt hemlän . Man jobbar på ett föredömligt sätt och kan i samråd med företag utveckla små företag på de mindre orterna. Jag ska också tala lite grann om likformighet i beskattningen. När jag läser vad majoriteten skriver om vikten av likformighetsprincipen tycker jag att det är som ljuv musik. Jag tycker att det är jättebra. Jag kan skriva under på varenda rad, precis som tog upp i sitt anförande. Problemet är bara att ni inte efterlever de principer som ni själva hyllar så högt. Det är väldigt problematiskt. Det gäller till exempel förslagen om selektiv nedsättning av arbetsgivaravgifter i tjänsteföretag och skattereduktion för hushållstjänster. Det handlar också om problematiken med jobbskatteavdraget. Man kan ställa frågan som kom upp i medierna . Det handlar om jobbskatteavdrag för riksdagsledamöter som har inkomstgaranti. Är det ett bevis på att det råder en sådan osäkerhet och finns sådana gränsdragningsproblem över huvud taget med era förslag? Jag tycker att den frågan bör åtgärdas. Det kanske kräver sitt svar. Är det verkligen att driva arbetslinjen att ha den ordningen? Jag tycker att vi ska ta debatten om det här i kammaren. Tonnageskatten har nämnts. Den finns också med i en reservation. Hanteringen av tonnageskatten har kanske gett långbänken ett ansikte, eller någonting i den stilen. I budgetpropositionen skrev regeringen att man vill se över möjligheten att stimulera donationer från privatpersoner och företag. Det handlar om skatteavdrag för gåvor och olika typer av stimulanser för donationer. Jag har också några synpunkter på det. Jag var till exempel inne och läste på hemsida. Där framgår det ganska klart att skatteavdrag för gåvor skulle vara ett sätt att trygga välfärden. Jag befarar att det kanske snarare kan vara fråga om ett systemskifte. Det är väldigt viktigt att slå fast att den typen av frivilliginsatser aldrig kan ersätta vårt ansvar för den generella välfärden. vill jag understryka att det görs väldigt många bra samhällsinsatser inom ramen för ideell verksamhet. Ingen skugga ska falla över den. Men det är väldigt viktig att vara tydlig i dessa frågor. vet jag att det ännu inte finns något konkret förslag. Men det har ändå stått i finansplanen, och man ska tillsätta en utredning. Det finns all anledning att redan nu diskutera de frågorna.