prot · GW0934 · 2008-11-24 00:00:00 — Det är naturligtvis bra att svenska bolag när de har gjort det har en möjlighet att inte vara så direkt beroende av riskkapitalmarknaderna, som ju präglas av oerhört betydande problem . Då tror jag att det är bra med svenska ägare, långsiktiga ägare och ägare som lever för och med sina bolag. Det tror jag är en väldigt viktig insikt. Det är naturligtvis så, som påpekar, att ur ett historiskt perspektiv är aktiebolagsformen en nyckel till att vi också ska få en bättre riskspridning och en mindre personlig, enskild exponering till ett ägande i ett enskilt bolag. Detta är på något sätt det som är dilemmat i alla de här diskussionerna. Å ena sidan vill vi ha riskspridning, å andra sidan vill vi ha ansvarstagande. Det finns inte någon enkel avvägning i detta. Jag tror att synen på sparande är på väg att förändras. Vi har levt i en ekonomi där vi både skattemässigt och regelmässigt har gynnat skuldsättning snarare än ägande. Vi beskattar eget kapital hos företag och individer hårdare än lånat kapital, vilket naturligtvis hänger samman med de ränteavdrag vi har. Detta har bidragit till att bygga upp en skuldsättning som inte är sund utan leder till alltför mycket av spekulation och risktagande. måste jag som finansminister vara väldigt tydlig med att det finns viktiga funktioner med att beskatta människors egendom. En är naturligtvis att vi måste kunna finansiera vår offentliga sektor. Den offentliga sektorn bidrar i väldigt stor utsträckning till att vi har goda tillväxtförutsättningar i termer av infrastruktur, forskning, bra skolgång och välfungerande barnomsorg. Det är självklart att vi alltid måste beakta en trygg finansiering för vårt gemensamma ansvarstagande. Detta är alltid viktigt, men det är särskilt viktigt i tider när vi vet att det finns stora risker på intäktssidan. Det skulle inte förvåna mig om vi i samband med denna nedgång kommer att se ett betydande tapp på intäktssidan som delvis sammanhänger med ägarbeskattning. Vi måste alltså värna skattebaserna, och vi måste också värna intäktskällorna. Staten måste ha goda offentliga finanser. Vi måste därför gå framåt och pröva varje skattesänkning lika hårt som vi prövar varje utgiftsökning så att vi upprätthåller en god användning av de offentliga medlen och säkrar att varje skattesänkning har största möjliga effekt på jobb, sysselsättning och långsiktig produktionsförmåga. 21 (): Jag tycker också att det är en uttömmande, intressant och saklig diskussion om någonting som jag tror att väldigt många människor bryr sig en hel del om. Vi har faktiskt fortfarande knappt 800 000 enskilda aktieägare i vårt land, men problemet är att de blir allt färre som går. Trenden är fortsatt nedåt, och jag menar att om vi verkligen vill ha kvar en spridning på aktieägandet i är det angeläget att fundera över på vilket sätt vi kan underlätta för aktieägarna att kunna vara det också . Jag tog upp några olika förslag, och jag vet att till exempel föreningen i pratar om att man skulle kunna ha ett investerarkonto där man också skulle kunna ta upp samtliga former av marknadsnoterade värdepapper, fonder och bankinlåning. Det skulle inte vara någon beskattning av byten inom konton utan i stället en årlig avkastningsskatt. Vi har också ytterligare ett förslag på hur man skulle kunna gå vidare från det otroligt krångliga deklarationsäventyr som många aktieägare får ta sig igenom till att försöka göra det lite enklare att hantera den viktiga deklarationen. Som säger är det naturligtvis viktigt att vi betalar skatter för vår välfärds skull. I den delen är vi överens. Egentligen lyfte jag upp frågan utifrån de mindre aktieägarna. Jag är ibland lite orolig över att tittar väldigt mycket på just storföretagen och storägarna. Jag hoppas därför att de enskilda och de mindre aktieägarna ska finnas med i översynen, för de kommer att vara betydelsefulla. När det är kriser i stora bolag är det nämligen de små aktieägarna som i större utsträckning än andra går in i emissioner och bidrar med kapital. Där behövs många bäckar små, och det kommer förmodligen att bli emissioner framöver i vår lågkonjunktur. 22 (): Också jag vill uttrycka en förhoppning om att vi när vi har denna turbulenta tid bakom oss kommer att se värdet av att leva på lön i stället för på lån. Det tror jag är en väldigt viktig sak, inte bara för . De amerikanska myndigheterna har fått ta över 22 eller om det är 23 banker som har levt på att låna ut pengar på ett helt felaktigt sätt där det inte har funnits någon återbetalningsförmåga. Jag tror att vi här i ska glädjas åt att vi har ett banksystem som tack vare tidigare insatser garanterar att det ska vara lönsamt att spara pengar. Möjligen har gränsen mellan det som var Spara och Slösa suddats ut för väldigt många människor under . Det blir en renässans för sparandet, och jag tror liksom statsrådet att det ligger i förlängningen på detta. Jag tror ändå att man i det sammanhanget måste se över just de företag som styrs av sina egna administrationer. Där bör enskilda aktieägare själva fundera över hur de placerar. Det är inget man kan lagstifta om. Men i det personliga ägarskap som vi har sett i riktigt stora framgångsrika svenska företag har det väldigt tydligt inte varit fråga om några excesser med bonusar och annat, utan där har ägarna tagit sitt ansvar och sett till att det har funnits en balans mellan förmåner och det man är skyldig att göra. 23 Finansminister (): Jag vill tacka och för den här diskussionen. För mig är det tydligt att ansvarsfrågan är mycket central i hela frågan om aktieägande. Bland annat handlar det naturligtvis om vem det är som ska ta ansvar när det inte fungerar, vem som ska byta ut ledningar, vem som ska se till att bolagen har tillräckligt med kapital för sin verksamhet och vem som ska se till att det är god ordning på papperen. Där har den starka ägaren en utomordentligt viktig samhällsfunktion att fylla. Det är slående för mig att mycket av den ansvarslöshet, de brister och den girighet vi har sett har varit allra tydligast i bolag där ägarrollen inte är så stark som den borde vara. får vi inte glömma bort hur dimensionerna ser ut. Vi har många aktieägare i , men av aktieägarna står för av ägandet. Det är ett uttryck för att samhällets resurser alltid har en sned fördelning, att somliga är bättre lottade än andra. I detta ligger naturligtvis det självklara att vi bör ha en beskattning av ägande och av aktier. Precis som vi ska beskatta arbete och andra ekonomiska tillgångar är det rimligt att beskatta ägandet. Då är det också viktigt att vi har ett regelverk som är enkelt, neutralt och inte uppmuntrar ett överdrivet skatteplanerande eller undandragande av beskattning. Det är viktigt att vi på vägen framåt väger av båda dessa aspekter. Å ena sidan måste vi få in skatteintäkter och ha en beskattning av ägande som ger en säkerhet i de offentliga finanserna. Å andra sidan måste vi se till att har ett attraktivt näringslivsklimat som gör att det finns en levande företagskultur. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2008/09:106 om åtgärder för att etanol inte ska vara dyrare än bensin 24 Finansminister (): har frågat miljöminister om han är beredd att vidta åtgärder för att stärka den relativa konkurrenskraften för hållbara bränslen jämfört med fossila bränslen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. har prisutvecklingen på drivmedelsmarknaden medfört att det är dyrare att tanka etanol jämfört med bensin. Detta beror till största delen på att råoljepriset har fallit från historiskt höga nivåer per fat till per fat . Som ett resultat av detta har bensinpriset sjunkit med ca per liter . har priset på etanol, E 85, ökat med lite per liter. Biodrivmedel främjas , dels genom att de av naturliga skäl befrias från koldioxidskatt, dels genom att de undantas från energiskatt. För etanol innebär detta ett stöd på per liter. Moms utgår på såväl biodrivmedel som fossila drivmedel. Enligt är det inte möjligt att ha lägre momssats på etanol än på andra bränslen. Det är bland annat av denna anledning inte aktuellt att ytterligare främja biodrivmedlen genom en sänkning av momsen. Ett sätt att förbättra villkoren för etanol är att ta bort EU-tullen på etanol. Den svenska ståndpunkten är att denna tull bör slopas. driver därför denna fråga inom EU. På detta sätt verkar regeringen för att ytterligare förbättra konkurrenskraften för etanol. 25 (): Jag vill börja med att tacka finansminister för svaret, men jag måste säga att jag tycker att det är ovanligt tunt. Jag får inte speciellt mycket svar på frågorna, utan i princip återupprepas beskrivning i interpellationen, nämligen att vi nu har situationen att de som köpt en miljöbil därför att de vill göra någonting för miljön står inför valet om de ska fortsätta att tanka etanol till ett högre pris eller om de ska titta i plånboken och köpa bensin. Bakgrunden till interpellationen, herr talman, är att vi står inför ett klimathot som i stort sett nu alla forskare och även politiker, oavsett partifärg, erkänner. Här står transporterna för en betydande del av problemet. De flesta andra inom bostadsmarknaden och inom industrin har lyckats minska sina utsläpp medan transportsektorn snarare ökar utsläppen, trots att vi får en inblandning av mer etanol och andra typer av förnybara drivmedel. Då är frågan: Är det en rimlig ordning att hänvisa till att när råoljepriset går ned sjunker bensinpriset? ökar man marginellt inblandningen av bensin i etanol, det som kallas för vinteretanol, och får då en kraftig prisökning med . Gröna bilister har räknat ut att denna ökning från borde motsvara en prisökning med . Då kan man fråga sig det som finansministern pratade om i en tidigare interpellation: Var finns ansvarstagandet hos drivmedelsbolagen om man på det här sättet gynnar bensinen relativt sett på etanolens bekostnad? Till det här hör ett faktum som vi alla känner till, nämligen att etanol har ett energivärde som är lägre än bensin. Allt det här leder till att man faktiskt tjänar på att tanka fossilt jämfört med att tanka förnybart drivmedel. Vi har varit kritiska från början till regeringens inriktning, att de som köper en ny miljöbil får i premie. Vi har sagt att det fungerar så länge som det förnybara drivmedlet är billigare. Men faktum är att om den som har en etanolbil flexifuel, biofuel eller vad det heter och tankar den med bensin är det ju inte längre en miljöbil. Är det en klok satsning att man har valt linjen att ge en premie men inte gör någon som helst uppföljning av vilken typ av drivmedel som används för att framföra samma bil? Jag ser här att regeringen konstaterar att man inte kan göra någonting åt momsen, för där har vi EU:s olika regelsystem. Min fråga är: Kan man tänka sig att försöka göra någonting åt det här, vara pådrivande inom EU och påvisa att det faktiskt är rimligt att använda styrmedel, även skattemedlet, för att gynna förnybara bränslen på de fossila bränslenas bekostnad? Tullen på etanol är en annan absurditet inom EU. Det är ingen tull när man köper in fossila bränslen, däremot om man köper etanol utifrån. Där är det glädjande att regeringen har kommit fram till samma ståndpunkt som och andra inom miljörörelsen. Här säger regeringen att man är beredd att driva frågan inom EU. Det är mycket glädjande. Kan man då tänka sig att ta ytterligare initiativ för att öka handlingsutrymmet och faktiskt gynna förnybara drivmedel på de fossila bränslenas bekostnad? 26 Finansminister (): Låt oss börja med att konstatera att det paradoxalt nog är glädjande att bensinpriset och oljepriset nu har fallit. Det vore naturligtvis problematiskt ur ett långsiktigt perspektiv i klimatfrågan om detta skulle vara den utveckling vi skulle se framför oss. Givet att vi nu har en efterfrågesituation i världsekonomin som är djupt problematisk, där vi kommer att se arbetslösheten stiga i de flesta länder, att sysselsättningen utvecklas svagare och att tillväxten dämpas, är det alldeles särskilt bra att vi ser en lättnad. Det betyder att hushållens privatekonomi inte i samma utsträckning urholkas. För svensk del påverkas detta naturligtvis vidare sedan av att fordonsindustri, åkerinäring och andra viktiga näringar har en möjlighet att klara sig. I grunden är det alltså bra i det här läget. Sedan har vi naturligtvis frågeställningen: det vara dyrare att släppa ut och förorena på lång sikt? Svaret är otvivelaktigt: Ja, vi behöver göra det långsiktigt dyrare att förorena och släppa ut koldioxid. Vi vet också att koldioxidbeskattningen och handelssystemen inom EU är de mest effektiva vägarna för att komma till rätta med klimatproblematiken. De är väsentligt mycket mer effektiva än många andra åtgärder som förekommer i debatten. På lång sikt tror jag att vi måste föreställa oss att det kommer att förbli dyrt att använda bensin och olja och att vi ska ha en hög beskattning på koldioxid som också på lång sikt är stigande. Men får vi nog säga att givet alla problem i världsekonomin är sjunkande bensinpriser något som vi bör välkomna, för vad hela den här diskussionen i grunden handlar om är att bensinpriserna har sjunkit. Då är frågan: Vad ska vi göra med etanolen? Ja, låt oss titta på det som är sakförhållandet. Produktionskostnaderna för etanol ligger i på litern. Det betyder att i praktiken är etanolproduktionskostnaden densamma som produktionskostnaden för bensin och diesel, som också ligger i genomsnitt på litern, det vill säga att etanolen i samhällsekonomisk mening är en konkurrenskraftig energikälla, särskilt om det är just effektivt producerad etanol. Kostnaderna för och ligger på kanske 34 och kanske till och med när det gäller majs. I en del fall har det också negativa effekter på livsmedelspriserna som naturligtvis är dyra att bära för människor i utvecklingsländer. Jag tycker att det är självklart att vi ska arbeta vidare med det vi vet fungerar. Vi ska försöka få bort tullar, försöka få ned tullar och försöka underlätta, som regeringen ju också har gjort, en ökad tillgång till lågkostnadsetanol för svenska konsumenter. Och vi ska vid sidan av detta naturligtvis arbeta vidare med att vi ska ha en koldioxidbeskattning som driver utvecklingen framåt. Vi ska ha ett handelssystem som driver utvecklingen framåt. Sedan kan man naturligtvis komplettera det med en och annan miljöbilspremie eller andra åtgärder, men i grunden är det de breda instrumenten som är effektivast när det gäller att hantera miljöproblemen. Ur det perspektivet tycker jag att regeringens hållning, att det är viktigt att vi påverkar EU och att vi får en bredd i den diskussionen, är viktig. Det är viktigt för miljöfrågan, det är viktigt för samhällsekonomin i och det är viktigt ur ett utvecklingsperspektiv, för detta råkar också vara en straffbeskattning av fattiga människor. Jag tycker att vi har goda förutsättningar att vara drivande i den här frågan och att vi har en klok och logisk hållning som bidrar till att förbättra frihandelsförutsättningarna, utvecklingsmöjligheterna och miljön. 27 (): Det är positivt att finansminister tar upp de här frågeställningarna och konstaterar att det finns olika typer av etanol som kan framställas på olika platser och av olika råvaror och att utfallet av den amerikanska majsetanolen ur miljösynpunkt inte är lika fördelaktigt, eller för den delen om man tillverkar etanol av spannmål i . Där har vi en gemensam hållning. måste man ta ansvar för de ställningstaganden och de propåer man kommer med. I regeringens budgetproposition säger man att målet är att användningen av biodrivmedel ska kunna öka snabbt och till lägre kostnader. Då är min fråga: Vad menade regeringen med den skrivningen? Vad tänker ni vidta för åtgärder med tanke på det uppkomna läget att den som har köpt en miljöbil och fått en miljöbilspremie nu ska ha något slags moralisk fundering varje gång han eller hon ska tanka: Ska jag följa samvetet och mitt miljöengagemang och tanka etanol eller ska jag titta på den faktiska kostnaden och då tanka bensin? Finansministern började sitt andra inlägg med att är det bra att bensin- och oljepriserna sjunker. Man kan konstatera att klimatet inte bryr sig så mycket om ifall vi har finanskris, om kapitalismen är i kris eller om det sker tråkiga saker på jordklotet mellan oss människor och hur vi organiserar oss. Om det nu är som alla säger, att koldioxidutsläppen ökar och att klimathotet påverkar miljön på ett negativt sätt och därmed vår framtid som mänsklighet, kan man inte säga att det är speciellt lyckat, även om vi befinner oss i en lågkonjunktur. Men diskuterar vi ju inte bensinpriset utan den relativa prissättningen av bensin och etanol. Jag uppfattar ändå, även om det var något inlindat, att finansministern tycker att det långsiktigt är rimligt att vi har lägre pris på förnybara drivmedel än på fossila. Då är frågan återigen: Vad avser regeringen att vidta för ytterligare åtgärder? Det gäller då antingen de beslut som och regeringen här i landet själva kan fatta eller eventuella frågor som man kommer att driva i EU utöver tullfrågan, där vi är helt överens. Finns det andra åtgärder som skulle kunna stimulera, möjliggöra och faktiskt öka konkurrenskraften för förnybara bränslen på de fossila bränslenas bekostnad? Det handlar nämligen om den relationen. I dessa kristider skulle man kunna tänka sig tuffare åtgärder för att säkerställa att den svenska fordonsindustrin får en snabb omställning och kan satsa ännu mer på bilar som framförs på ett miljövänligt sätt. Detta gäller till exempel den biogassatsning som fanns på . Faktum är att man lade ned biogas på personvagnssidan eftersom det inte fanns några ställen där man kunde tanka biogas. Det fanns i princip inga tankställen runt om i landet. Då var det svårt att få en efterfrågan på den typen av bilar. I stället för att säga att vi går tillbaka till att tanka bensin och diesel lite billigare och är nöjda med det vore det väl just nu rätt läge att säkerställa att den svenska fordonsindustrin fick möjlighet till en snabb omställning så att den blev ännu mer konkurrenskraftig genom snålare motorer och andra bränslen. 28 Finansminister (): Jag välkomnar interpellation. Det är bra att vi får en diskussion i nyanserade ordalag om etanolen. Låt mig ändå konstatera att grunden för denna diskussion är att vi har haft ett snabbt oljeprisfall som har gjort att det relativa priset mellan olja och etanol har förskjutits. Det är utgångspunkten. Man skulle naturligtvis via någon teoretisk mekanism kunna förhindra det, men har det inträffat. Jag måste konstatera ur mitt perspektiv att det är glädjande. Det betyder att färre människor kommer att förlora sina arbeten. Arbetslösheten kommer inte att öka fullt så mycket som annars hade varit fallet. I grunden måste vi välkomna att det sker en oljeprisnedgång. måste vi ha de långsiktiga perspektiven, perspektiv, klara för oss. Då är frågan hur vi ska minska koldioxidutsläppen. Det finns ett grundläggande strategival. Ska vi beskatta dem som förorenar eller subventionera dem som förorenar lite mindre? Jag tror starkt på idén att man straffbeskattar dem som förorenar snarare än att man subventionerar dem som förorenar lite mindre. När man subventionerar dem som förorenar lite mindre ger man de facto offentliga subventioner till vad som i grund och botten är föroreningar. Därför är den effektivaste och rimligaste vägen framåt att upprätthålla en hög koldioxidbeskattning. vore det förödande att höja koldioxidbeskattningen. Att ta tillbaka hela oljeprisnedgången genom koldioxidskattehöjningar vore mycket skadligt för svensk ekonomi i detta läge. Det vill jag inte medverka till. Jag tror att det skulle få särskilt förödande konsekvenser om man gjorde det i det läge vi nu har för svensk fordonsindustri. är det bra att vi har en samsyn i frihandelsfrågorna. Den logiska åtgärden är att underlätta för och andra länder som producerar billig etanol för litern att komma in på de europeiska marknaderna på lika villkor. Att vi straffbeskattar en produktion som dels är miljömässigt bra, dels har positiva effekter på utvecklingsländerna är besvärligt. Därför bör tullarna på etanol tas bort. Det är naturligtvis den hållning. Som grundläggande utgångspunkt måste man ändå hålla en viss ordning i detta. Vi ska via handelssystem se till att den som förorenar har kostnader för det. Vi ska via koldioxidbeskattning lägga den tyngsta bördan för utsläppen på den som förorenar. Givetvis kan vi vid olika tillfällen jobba med olika typer av stöd för att underlätta, men låt oss komma ihåg att användning av offentliga medel för att gynna dem som släpper ut mindre är en väsentligt mindre effektiv väg än att beskatta dem som släpper ut mycket. Koldioxidbeskattning och handelssystem måste vara kärnan i hanteringen av klimatfrågan. 29 (): Vi tror också mer på ekonomiska styrmedel utifrån de utgångspunkter som finansministern just drog. Där är vi överens. När man köper en bil, tankar bilen eller betalar fordonsskatt är det bra att påminnas om sitt val. Har jag valt att köpa en bensinslukande tung bil får jag betala för det så länge jag använder mig av den. Förhoppningsvis väljer jag då något mindre energikrävande nästa gång jag köper bil. är frågan: Vad menade regeringen i budgetpropositionen med att användningen av bildrivmedel ska kunna öka snabbt och till lägre kostnader? Hade man någon typ av tanke när man skrev det? Det var inte alldeles lätt att veta att vi skulle få en stor kris i världen, att allt skulle falla ihop och att oljepriset skulle sjunka kraftigt. Det var väl ingen som kunde förutse det. Jag förstår det. Har regeringen i det uppkomna läget någon typ av åtgärd som man kan vidta för att det åtminstone inte ska vara dyrare att tanka E 85, eller om det heter E 80 med ökad bensininblandning? Kan tänka sig att ta bensinbolagen i örat ungefär som han tagit bankerna i örat för att de inte sänker räntan när de fått marginaler för det? Hur kan man förklara att ökningen av bensininblandningen i etanol från till höjer priset på etanol med när bensinpriset går ned? Den rimliga prisökningen borde i själva verket vara . Anser finansministern att det är rimligt av bensinbolagen? Överkompenserar man inte för kostnader man har? Är det inte en märklig ordning att man använder det sjunkande bensinpriset till att hävda att man måste höja priset för dem som tankar E 85 eller E 80? 30 Finansminister (): Det vore ett nöje för mig att ta bensinbolagen i örat. Problemet är att vi i detta sammanhang borde ta dem i örat för att de ska pressa ned bensinpriserna. Vi vet av historisk erfarenhet att det kanske tar tre fyra gånger så för bensinbolagen att sänka bensinpriserna när oljepriset faller som det tar för dem att höja det när oljepriset stiger. Det upprör naturligtvis allmänheten och är i grund och botten stötande. Det skulle i detta fall förvärra problemet. Det skulle underlätta bensinprisnedgången ytterligare. I ett bredare perspektiv tror jag att den svenska hållningen, där vi har en relativt bred samsyn, är klok. Kärnan i koldioxidpolitiken, i uppvärmningspolitiken bör vara utsläppshandelssystemet. Det ger de rätta marknadsmekanismerna. Vi ska därutöver jobba med en hög koldioxidbeskattning som via marknadspriser driver fram investeringar, besparingsåtgärder och annat som minskar utsläppen. Vi ska också satsa på forskning och investeringar som underlättar en mindre utsläppsrik ekonomi. kan vi då och då jobba med metoder för att också stödja beteenden som i grunden handlar om att släppa ut mindre. Det kan dock aldrig bli kärnan eller styrkan i den samlade koldioxidpolitiken. har vi en situation där bensinpriserna har förskjutits så att vi har en annorlunda relation med etanolen. Vi ska göra vad vi kan för att driva på i EU för att rätta till denna situation. Det är dock, som jag framhåller i interpellationssvaret, begränsningar där när det gäller regelverk för moms och annat. Det är den situation vi har. Den svenska koldioxidpolitiken är ett föredöme och ska förbli ett föredöme.