prot · GW0933 · 2008-11-21 00:00:00 — Talmannen meddelade att f.d. riksdagsledamoten avsagt sig uppdraget som suppleant i riksbanksfullmäktige. Kammaren biföll denna avsägelse. 2 § Svar på interpellationerna 2008/09:3741, 43, 45 och 56 om och 1 Utrikesminister (): , , , , , , och har alla ställt frågor som rör den israelisk-palestinska konflikten och regeringens Mellanösternpolitik. Jag väljer att besvara de åtta interpellationerna i ett sammanhang. En samlad debatt i kammaren har sitt värde. Det finns anledning att hysa förhoppningar om att Annapolisprocessen kommer att nå resultat. Knappast , som det först var tänkt, men . Det kanske kan tyckas väl optimistiskt i då förbereder nyval, utgången av de palestinska försoningssamtalen är oviss och en ny amerikansk president ska installeras. Men parterna har redan kommit en bra bit på väg i förhandlingarna. Det är nu angeläget att det internationella samfundet stöder dem på ett sådant sätt att fredsprocessen kan behålla momentum genom av politisk transition. Europeiska unionens och engagemang är omfattande och målet är tydligt: En självständig, demokratisk och livskraftig palestinsk stat som existerar sida vid sida med i fred och säkerhet. Lösningen tar sin utgångspunkt i folkrätten, inklusive FN:s säkerhetsråds resolutioner, gränser och färdplanens principer. vill jag framhålla att det är parterna själva som måste komma fram till en hållbar lösning. Båda parter har ett ansvar för konflikten och dess lösning. Vi är beredda att stödja en framförhandlad lösning som båda parter kommit överens om. Det gäller såväl de framtida gränserna och status som andra centrala frågor i en fredsuppgörelse. EU och därmed spelar en viktig roll i fredsprocessen, inte minst genom det omfattande statsbyggande stödet och närvaron på marken. Här verkar vi på flera fronter för att bidra till att förbättra förutsättningarna för en stabil palestinsk stat och en fungerande palestinsk ekonomi. tillhör de största givarna och bidrar med ca i totalt stöd. Vi är pådrivande för att stärka den internationella samordningen av biståndet och deltar nu i koordineringsorganet AHLC, . EU:s insats till stöd för civilpolisen och rättsväsendet på de palestinska områdena, Eupol Copps, spelar en viktig roll för att stärka lag och ordning och därmed för att förbättra säkerheten till gagn för bägge parter. har fördubblat antalet personer vi sänder till insatsen. Den framgångsrika investeringskonferensen i , där handelsminister deltog, lade grunden för mer omfattande utländska investeringar på de palestinska områdena och kommer att följas upp. Därtill har EU och den palestinska sidan inlett ett fördjupat och breddat samarbete inom ramen för det så kallade interimsavtalet som bland annat möjliggör handel till förmånliga villkor. För att uppnå fred krävs ansträngningar från bägge parter, däribland förtroendeskapande åtgärder och omedelbara förbättringar på marken. En grundläggande förutsättning för att Europeiska unionens statsbyggande stöd ska få långsiktig effekt är att rörelsefriheten på de palestinska områdena förbättras. Även om vissa israeliska vägspärrar tagits bort har antalet rörelserestriktioner ökat från 611 till 630 enligt FN:s kontor för samordning av humanitära frågor, Ocha. En huvudorsak till den svåra humanitära situationen är palestiniernas och därtill internationella humanitära organisationers beskurna rörelsefrihet. För det statsbyggande stödet är det också viktigt att de palestinska myndigheter och säkerhetsstrukturer som Europeiska unionen samarbetar med agerar på ett ansvarsfullt sätt, inte minst när det gäller respekten för mänskliga rättigheter, samt tar ett ökat ansvar för säkerheten och agerar med kraft för att motverka terrorism och stoppa raketbeskjutningar. har en självklar rätt att existera, och dess legitima säkerhetskrav inkluderar rätten att skydda sina medborgare mot raketbeskjutningar och terrorattacker. Bosättningspolitiken och byggandet av separationsbarriären på ockuperad mark är dock djupt oroande. Europeiska unionens och inställning är klar: Agerandet strider mot såväl internationell rätt som åtaganden enligt färdplanen. Ockupationen måste upphöra. I dialogen med om dessa frågor betonar vi även vikten av förtroendeskapande åtgärder till stöd för de politiska förhandlingarna. Folkrätten vänder sig i första hand till stater. Vad gäller företag eller individer även om det är företag som jag fått en fråga om är situationen mer komplex. Här handlar det snarare om lämplighet och om de vägval företaget eller en individ skulle göra. Det bör dock ligga i företagens intresse att agera med försiktighet för att undvika att uppfattas som en del av ett ockupationsförhållande. Varken eller Europeiska unionen har direkta möjligheter att förhindra europeiska investeringar i bosättningar på de ockuperade områdena. Vi har däremot en skyldighet att se till att produkter från bosättningarna inte ges tullfrihet under associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och . Här finns klara regler och riktlinjer som regelbundet följs upp inom EU. Regeringen verkar för att isoleringen av hävs. EU:s övervakare står redo att återuppta gränsinsatsen Eubam Rafah så snart omständigheterna tillåter. Vi verkar även för att andra gränsövergångar ska hållas öppna. Utöver humanitär hjälp är det avgörande för en hållbar ekonomisk utveckling att råvaror för industri och annan produktion tillåts komma in i . Det är även en förutsättning för en rad viktiga utvecklingsprojekt som även stöds av och andra EU-länder. Slutligen vill jag framhålla att EU och stöder ansträngningarna för palestinsk försoning och uppslutning bakom president förhandlingslinje. En framgång här kan vara ett viktigt steg mot en palestinsk stat, som omfattar både och , och den tvåstatslösning som förutses i färdplanen. Då , som framställt interpellation 2008/09:38, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen. Talmannen konstaterade att som framställt interpellation 2008/09:41 och som framställt interpellation 2008/09:45 inte var närvarande i kammaren. 2 (): Tack för svaret, utrikesministern! Vi i lever i demokrati och frihet. Inte minst därför har vi en viktig uppgift att genom en aktiv utrikespolitik bidra till demokratisk utveckling och ökad respekt för mänskliga rättigheter i världen. Solidaritet, säkerhet och samarbete med andra länder i världen i FN och inom EU är centralt för oss socialdemokrater. Med den utgångspunkten är det naturligt för mig att se en dialog mellan parterna i som grund för en fredlig lösning på konflikten. Det är viktigt att budskapet om dialog förs fram till alla parter i konflikten. Vi måste tro på att dialogen kan leda till fred. Folkrätten är grunden och måste respekteras av både palestinier och israeler. Alla måste ta sitt ansvar, israeler och palestinier men också olika nationella och internationella aktörer och inte minst . Enligt skulle administreras internationellt men vara delad mellan staten och palestinierna. annekterade stadens västra del 1949 och tog kontroll över östra under sexdagarskriget . Muren på ockuperat område kan inte accepteras. Den strider mot folkrätten och allt mänskligt förnuft. Ockupationsmakten får enligt folkrätten inte göra ändringar på det ockuperade området. Murens dragning på ockuperat territorium kan inte rättfärdigas vare sig med hänvisning till säkerhetsläget eller intresse. Muren samt de otaliga vägspärrarna gör det också omöjligt för palestinierna att leva ett vanligt liv. Att driva ett företag, skicka sina barn till skolan, ta sig till sjukhus eller arbetet allt blir i det närmaste omöjligt genom att restiden blir absurt lång, om man ens kommer fram. har ett ansvar för sitt folks säkerhet. Men murens nackdelar står inte i proportion till den säkerhet den eventuellt bidrar till. Muren är också en stark symbol för en bruten relation och hindrar på ett mycket konkret och genomgripande sätt utvecklingen av goda relationer mellan israeler och palestinier. Murens dragning och den fortsatta expansionen av bosättningar riskerar att skära av de palestinska delarna av från . avsikt förefaller vara att stärka greppet om östra delar, vilket går stick i stäv med att stadens status och uppdelning ska avgöras i förhandlingar. Utvecklingen i staden har direkt bäring på möjligheterna att upprätta en fullvärdig och ekonomiskt hållbar palestinsk stat och uppnå en hållbar och varaktig lösning på den israeliskpalestinska konflikten. Jag vill fråga utrikesministern hur han bedömer förhandlingsläget kring östra . Och på vilket sätt kan bidra till att östra inte avskärs från i övrigt? 3 (): hade jag förmånen att delta i en studieresa till och . Helt plötsligt befann jag mig på ett av världens hetaste ställen. Det var otroligt spännande, men kanske ändå mest något av en skrämmande upplevelse för mig. I området rådde en situation av ockupation och, som jag såg det, förtryck. Jag upplevde vad en åtskillnadspolitik innebär för den som blir drabbad av den. Jag såg barn växa upp i en miljö där andra barn var deras fiender redan från tidig ålder. Jag såg en arbetslöshet som hade drabbat en stor grupp människor på grund av politiska beslut som innebar att de helt hade skurits av från arbetsmarknaden. Vid upplevde jag ett förbud mot att fotografera som en del av landets invånare bar på automatkarbiner med fingret på avtryckaren. Jag funderar naturligtvis på om och i så fall hur utrikesministern agerar för att påverka till en förändring i området i och . Jag vill också delge er några exempel på vilka förutsättningar för barn jag fick information om. Vart tionde barn lider av rakitis orsakad av näringsfattig mat. Hälften av barnen i lider av anemi. Tre fjärdedelar av barn har brist på A-vitamin. Kvinnor föder barn vid checkpoint då de inte får passera för att nå sjukhus. Jag funderar på om utrikesministern har någon tanke på att agera utifrån och att den ska följas i detta ockuperade område. har palestinier från inte längre möjlighet att få arbetstillstånd i . beslut att stänga gränserna bidrar i stor utsträckning till den skyhöga arbetslösheten på ockuperat område. av befolkningen på och av befolkningen på är beroende av matleveranser från internationella organisationer. Hur ser utrikesministern på förutsättningarna för palestinier att skapa arbetstillfällen, skapa en egen ekonomi och se till att man har mat för dagen under rådande situation? 4 (): Jag tackar för svaret. Hur länge kan man bygga nya bosättningar på den av ockuperade utan att omvärlden reagerar med kraft? Hur länge kan man tillåta att olika typer av bosättare , , år flyttar fram sina positioner utan att det blir en hård motreaktion? Hur länge ska landkonfiskationer på den av ockuperade få fortgå utan en stark motreaktion? Varför tolereras det här? Här bygger man mur på ockuperad mark i strid mot internationell rätt, men omvärlden sätter inget speciellt tryck på . Bosättningar, murbyggen, vägspärrar, väghinder och mycket annat sätter ett hårt tryck på palestinierna . Nya faktum tillåts etableras på marken. känns det som att omvärlden rycker på axlarna. Tv-inslagen svischar förbi. Livet går vidare. Nya bosättningar etableras. Vardagens apartheid får pågå. bor nästan en halv miljon israeliska bosättare på . De bor i ungefär 150 bosättningar. Ungefär 250 000 av dem finns i östra . Utöver dessa finns ett hundratal så kallade utposter mindre bosättningar under etablerande. Här är det så att en del försvinner och andra kommer till och uppstår i ny skepnad någon annanstans, men pågår en kamp om marken meter för meter. Det pågår , och . Det handlar om att etablera faktum, det handlar om att tränga sig fram, det handlar om att utöka kontrollen och ytterst handlar det om att tränga tillbaka palestinierna. Så vidrig är den praktiska vardagen och verkligheten. Så ser det ut i den vardag som palestinierna upplever. Bosättningarna ökar med i genomsnitt . tar bosättningarna upp av markyta. av dem ligger på konfiskerad palestinsk mark. Det här är tydliga utstuderade brott mot den internationella folkrätten. De måste fördömas tydligt och klart; det finns ingenting att hymla om på den punkten. Bosättningarna på binds samman av ett eget vägnät. Det är ett vägnät som jag själv har trafikerat och som har mycket god kvalitet. Det är sammankopplat med , men det får användas endast av bosättare. Palestinierna är hänvisade till andra, sämre vägar. Jag har också trafikerat de vägarna. Apartheid som princip råder i det här fallet på den av ockuperade . Man styr vem som får åka på vilken väg. Klasskillnaden i vardagen mellan bosättarna och palestinierna är oerhört enkel att skåda. Det krävs nästan att man är totalt blind och döv för att inte uppfatta den skillnaden i vardagen. Jag trodde att den här primitiva typen av uppdelning var någonting som inte kunde existera efter det att apartheidregimen fallit i . politik är dubbelbottnad. Å ena sidan säger man att man vill förhandla, å andra sidan pågår bosättningarna som etableras och växer fram. Det här gör att känslan blir oerhört kluven. Vad vill man egentligen? Det är viktigt att vi reagerar från svensk sida och från EU:s sida. Vad gör utrikesministern inom och utom EU för att utöva press på för att stoppa den folkrättsvidriga bosättningspolitiken som sätter oerhört stora käppar i hjulet för en fredsprocess? 5 (): Jag tackar utrikesministern för svaret. Det går inte att ha några riktigt tunga invändningar mot det som står i svaret. Däremot saknar jag, och kanske en del av mina meddebattörer, svar på en del lite mer specifika frågor. Jag har i min interpellation försökt att i korthet beskriva den situation som råder i . När har upphört med sin ockupation av och dragit sig tillbaka har resultatet för de palestinier som har blivit kvar där blivit lika illa eller kanske värre. I stället för att vara ockuperade med israeler närvarande blev de instängda av israeler och utlämnade till varandra. Efter valet när Hamas vann en majoritet i den palestinska lagstiftande församlingen blev den nyvalda regeringen isolerad av omvärlden. Samma behandling fick den samlingsregering som och Hamas kom överens . Att man kommit överens om en samlingsregering hindrade inte att det utbröt svåra stridigheter mellan och Hamas just på . Orsaken till stridigheterna är väl delvis oklar, men en konsekvens har blivit att Hamas har stärkt sitt grepp om befolkningen som al-Fatahanhängare fängslats, torterats och avrättats. Även om den direkta orsaken till den spända situationen är kampen mellan de olika palestinska organisationerna är det inte svårt att se att avspärrning och isolering av hela området närmast driver upp den spänningen genom bland annat den maktlöshet som tvingas på befolkningen. motivering till stängningen är den dagliga raketbeskjutningen som förvisso är folkrättsvidrig, men svarar också med oproportionerligt våld i sina attacker. På samma sätt som den israeliska isoleringen av försämrar och försvårar möjligheterna för palestinierna där att leva fredligt med varandra försämrar och försvårar situationen på för palestinier och israeler i resten att att samverka och samarbeta. Utrikesministern håller med om att har goda kontakter med och och kan uträtta mycket både på egen hand och inom EU:s ram och beskriver också en del av vad gör. Men utrikesministern svarar inte på min fråga om han anser att isoleringen av regimen av ska fortsätta och om han i så fall tror att det främjar en lösning av konflikten. Utrikesministern svarar heller inte på frågan om den gör något för att hjälpa fram en försoning mellan och Hamas. Tror utrikesministern att det går att få fram ett fredsavtal mellan och utan en sådan försoning? 6 (): Jag har ställt två frågor till utrikesministern. Den första löd: Vad avser utrikesministern att göra för att samtal med samtliga relevanta valda politiska ledare på , i och ska komma till stånd? Den andra frågan löd: Vad avser utrikesministern att göra för att verka för försoning mellan parterna på och i så att en demokratisk palestinsk regering kan återinsättas? Jag vill tacka utrikesministern för svaret, men jag tycker emellertid att utrikesministern glider förbi mina två frågor. Jag hoppas därför att utrikesministern vill utveckla sitt svar på mina frågor. Palestinafrågan har varit kärnan i i mer än åtta decennier. Många försök till fredslösningar har tagits, men lika ofta har dessa ansträngningar slutat i besvikelse och frustration. Ytterst är det den palestinska och den israeliska civilbefolkningen som drabbas av alla dessa misslyckanden. Vi får aldrig ge upp tron på fred, frihet och demokrati i och . Både de israeliska och de palestinska folken har rätt att leva i trygghet i två stater inom säkra och erkända gränser. Det framgår tydligt av interpellationerna att den internationella rättens principer måste vara vägledande för ställningstaganden och bedömningar av konflikten mellan och . utrikespolitik ska klargöra att respekt för folkrätten utgör grunden för en fredlig lösning. När det är sagt kan vi konstatera att fortfarande inte respekterar folkrätten utan fortsätter sin ockupation av områden som erövrats i kriget . Folkrätten bryts också genom bosättningarna på de ockuperade områdena och den mur som till betydande delar byggs på den palestinska . Till detta kommer den omänskliga isoleringen av som gör livet oerhört svårt för många palestinier. fick palestinierna en demokratiskt vald regering, men och väst tog inte vara på chansen att stödja denna unika öppning för demokrati i . I stället isolerade man den folkvalda palestinska regeringen och bidrog därigenom till det sammanbrott av de palestinska, mödosamt byggda, demokratiska institutionerna som vi har åsett. På grund av EU:s och västvärldens politik sjunker respekten i för demokrati som styrelseform, för FN:s resolutioner och för västvärldens ledande roll i världspolitiken. Vi bäddar för nya konflikter. Jag är övertygad om att fredsprocessen endast kan leda till en varaktig fred om den har legitimitet från alla relevanta parter på respektive sida. Det kräver medverkan både från de dominerande partierna i det israeliska och från de dominerade partierna i den palestinska lagstiftande församlingen. Därför vill jag fråga utrikesministern om det inte är dags att börja prata med Hamas. De valdes trots allt av det palestinska folket i fria val. 7 HANS (): Jag vill också börja med att tacka utrikesministern för svaret. Vi har att diskutera en lång rad interpellationer som berör ockupation av . Det är långt ifrån första gången i den här kammaren som vi debatterar den här frågan. Få utrikespolitiska frågor torde ha resulterat i så många motioner, interpellationer och frågor som just ockupation av . Att ockupation av väcker ett så stort engagemang i är knappast förvånande. med det palestinska folket är och har länge varit stark. Genom decennier har kontakterna och utbytet både med och med varit omfattande, inte minst genom alla de palestinska flyktingar som lever i . De flesta av oss som har skrivit interpellationer här och som deltar i den här debatten har besökt det ockuperade , sett människorna bakom nyhetsrapporteringen och mött offren för urskillningslösa och rasistiska apartheidpolitik. Ingen människa med ett uns av empati i sin kropp kan förhålla sig neutral när man har sett muren som styckar upp ett land, när man har gått genom vägspärrarna där förnedringen av palestinierna tillhör och när man har suttit med de förtvivlade palestinska mödrarna vars söner berövats dem av ockupationsmakten. ockupation av sker inte i ett vakuum. Den hade inte varit möjlig utan militära bistånd till landet. Den hade inte varit möjlig utan EU:s förmånliga handelsavtal. Kopplingarna mellan konflikten i och omfattar inte bara utbyte och solidaritetsarbete. har ett långtgående och omfattande politiskt, ekonomiskt och militärt samarbete med ockupationsmakten . För mig och börjar försvaret av folkrätten och stödet till ett fritt och demokratiskt här hemma i . Därför är vi så kritiska till EU:s förmånliga handelsavtal med som också omfattar . Det är ett handelsavtal som ger den israeliska industrin stora ekonomiska fördelar och därigenom bidrar till att stärka den ekonomiska basen för ockupationspolitiken. har också ett omfattande militärt samarbete med , ett samhälle som vi i starkt kritiserat. Vi har militärattaché i från svensk sida. Det pågår ett omfattande besöksutbyte mellan det svenska försvaret och den israeliska armén. har tillåtits testa militära flygplan i svenskt luftrum. Vi exporterar visserligen inga vapen till , men det svenska försvaret importerar krigsmateriel från . Det innebär att våra gemensamma skattepengar går rätt in i den israeliska krigsindustrin. avslöjade , och att det svenska företaget genom sitt dotterbolag bedriver verksamhet i industriområdet i den illegala israeliska bosättningen på den ockuperade , en verksamhet som tydligt bidragit till att palestinier bestulits på sin mark och bidragit till bosättarpolitik, som står i tydlig strid med folkrätten. Att ett svenskt företag väljer att investera i en illegal bosättning står tydligt i strid med den svenska utrikespolitikens intentioner, även under ledning. Men vad värre är, är att som svenskt företag väljer att investera i ett ockuperat område, vilket svärtar ned anseende och trovärdighet i regionen och förminskar våra möjligheter att vara en kraft för fred i regionen och för ett fritt . Min fråga till utrikesministern, som jag inte har fått något svar på, blir: Vad kommer den att göra för att förhindra att fler svenska företag väljer att bidra till ockupationen genom att investera i illegala bosättningar? Är utrikesministern beredd att föra en dialog med det svenska näringslivet så att inte det svenska näringslivet motverkar den svenska utrikespolitiken när det gäller ? 8 (): Det har varit mycket intressant att läsa de här åtta interpellationerna och lyssna till interpellanterna. Det är helt klart så att väcker många känslor. I dagens debatt tycker jag att det är väldigt tydligt att några av interpellanterna ser problem synonymt med den israelisk-palestinska konflikten. Och det är inte bara det. När jag läser och lyssnar upplever jag att problemen i hela för några av interpellanterna stavas . Jag ser bara ett enda perspektiv, en enda dimension, där är boven och förövaren och där palestinierna är offren och martyrerna. Jag menar att det inte är så enkelt. Den här frågan är inte helt svart och inte helt vit. Därför vill jag göra några korta reflexioner över de interpellationer som debatteras här . Jag vill rikta uppmärksamheten på det jag upplever som kanske mest onyanserat i debatten. påstår i sin interpellation liksom här att det pågår apartheid i . Det är för mig ett grovt övertramp att uttrycka sig så. Min fråga blir: Är det numera en socialdemokratisk ståndpunkt att det pågår apartheid i ? Tyvärr verkar det bli en allt vanligare anklagelse mot demokratin i , trots att landet rankas på ungefär samma plats som i listning över demokratiska fri- och rättigheter. Glömmer interpellanterna bort att trots att under hela sin 60-åriga historia har varit i krig med alla eller flera av sina arabiska grannar har den minoritet, främst araber, som utgör av landets befolkning fulla medborgerliga rättigheter inklusive rätten att rösta, att väljas till offentliga ämbeten och att bilda egna partier? Det råder jämställdhet för kvinnor, pressfrihet med mera. De här rättigheterna är nära nog helt unika i , särskilt vad gäller minoriteter och kvinnor. Hur ser det ut när det gäller dessa rättigheter på och ? Jag delar på många sätt interpellanternas ståndpunkt när det gäller svårigheter som palestinier möter, och jag kan hålla med om att många palestinier lever under ett hårt förtryck. Civilbefolkningen i har haft det mycket svårt, särskilt sedan Hamas militärkupp mot den palestinska samlingsregeringen . Jag beklagar detta djupt. Men när man ger sig in i diskussionen om vem som förtrycker kan man inte göra det helt ensidigt. Man får inte glömma det ansvar som den palestinska myndigheten har.