prot · GV0998 · 2008-04-17 00:00:00 — Vi garanterar välfärden på kort sikt genom att tillföra stimulansmedel men också på lång sikt genom att se till att fler kommer i arbete. 45 PER ÅSLING (c): Jag vill ställa en fråga till näringsminister . Regelförenklingsarbetet har varit en fråga som har diskuterats ganska mycket . Olika regeringar har vidtagit åtgärder. Vad som har varit signifikativt är väl att resultatet så här långt har uteblivit. För mig som aktiv i näringslivet är utgångspunkten att det är viktigt att entreprenörer som vill utveckla företag inte begränsas av regler och sådant som kan upplevas som hindrande. Jag vet att regeringen har målet att de statliga administrativa kostnaderna ska minska , lika med 25 miljarder, . fick en skrivelse på bordet som stipulerar ungefär 10 miljarder. Min fråga är: Hur kommer det fortsatta arbetet att bedrivas? Hur ser huvuddragen ut i det kommande arbetet? 46 Näringsminister (): Det där är en mycket viktig fråga. Vi har sagt att vi ska minska regelbördan . Men vi har också sagt att vi ska göra skillnad i företagens vardag, och det tror jag är den viktigaste utgångspunkten. När vi nu lämnar handlingsplaner och åtgärder för detta ser vi att så här långt det är inte vi som har räknat ut det, utan det är har vi med de åtgärder vi har genomfört och de som ligger i pipeline sparat ungefär 10 miljarder. Det är av totalen som vi vill få bort. 25 miljarder är målet därför att den totala kostnaden är 100 miljarder. Det är ett rätt bra resultat . Det är alltifrån generella åtgärder, där vi har förlängt momsinbetalningsperioden, gjort det lättare att säsongsanställa, tagit bort förmögenhetsskatten och en massa annat. Men det är också en del detaljförslag som enskilda branscher och enskilda företag har genomfört. När vi nu har som kommer på plats, uppföljningar och utvärderingar samt handlingsplanen har vi kraftfulla verktyg för att fortsätta det här väl påbörjade arbetet. 47 PER ÅSLING (c): Tack för det svaret! Förväntningarna från svenskt näringsliv är stora, och jag tror att det som görs nu får ses som ett första steg. Det är väldigt bra. Låt mig också säga att vi från företagarsidan i har tagit initiativ och bildat ett regionalt regelråd för att både fokusera på vad som upplevs som hämmande för utvecklingen när det gäller det statliga regelverket och jobba med lokala och regionala frågor mot myndigheter som är hämmande för entreprenörskapet och företagens utveckling. Låt mig avslutningsvis bara ställa frågan till ministern: På vilket sätt kommer uppföljningen att ske? Hur kommer regeringen att fokusera så att målen verkligen uppnås? 48 Näringsminister (): Först och främst är det viktigt att göra det här på ett systematiskt sätt. Vi har sett bland annat i att man jobbar med utvärderingar så att man vet vilka regler som tynger mest, jobbar med konkreta uppföljningar och har regelråd som granskar de förslag som kommer fram. Vi har en förordning som säger att vi ska titta på alla förslag utifrån ett småföretagarperspektiv. Det krävs att vi har statsråd och myndighetschefer som tycker att det här är en prioriterad åtgärd. Jag är helt övertygad om att det kommer att leda till resultat, i synnerhet när jag ser hur långt det har kommit redan. Det är viktigt att alla känner det här ansvaret, därför att reglerna kommer från så många olika håll. Låt mig nämna en sak, och det är statistikuppgiftslämnandet. Vi ser att väldigt många småföretag får en massa frågor från SCB, , och andra verk och myndigheter. har vi sagt att de måste se över detta så att de inte skickar hur mycket blanketter som helst utan att de får veta om varandra innan de skickar ut dem till den enskilde företagaren. Det är, som sagt, ett långsiktigt arbete och ett mödosamt arbete. Men har vi verktygen på plats och handlingsplanen i gång. Jag förutser att vi med det kommer att klara det mål som vi har satt upp. planer på ett kolkraftverk i 49 PER (): Min fråga är till näringsminister . Energibolaget , som till ägs av svenska staten, planerar att bygga ett nytt stort kolkraftverk i som skulle ge koldioxidutsläpp på 8 . Den nya politiska majoriteten i , där De gröna ingår, diskuterar nu att avbryta kolkraftsplanerna av miljöskäl. reaktion är då att hota den styrande majoriteten i med att stämma dem på om man prioriterar klimatskyddet före kolkraftsintressen. För är internationella insatser för klimatet mycket viktiga, men det krävs också drivande politiker runt om i världen som tar ett ledarskap för att stoppa klimatförändringarna. Vi anser att agerande hotar båda dessa ambitioner. Min fråga till ministern är då: Ställer sig regeringen bakom planer på att stämma politiska majoritet om man inte går med på planerna att bygga ett nytt kolkraftverk? 50 Näringsminister (): Tack så mycket för frågan! Låt mig börja med att säga att vi styr våra bolag genom två delar. Det ena är genom ägardirektiv, och det andra är genom tillsättandet av styrelser. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi skiljer på det och tydliggör vad som är ägarens roll. Om jag som statsråd ska gå in och agera i enskilda sakfrågor tror jag nämligen inte att jag får särskilt många som ställer upp i den här styrelsen. Det är väldigt viktigt att jag överlåter det ansvaret. De ägardirektiv som har handlar om att de ska vara ledande i omställningen till det förnybara, men de ska också stå för ett värdeskapande, det vill säga leverera tillbaka intäkter från bolaget , så att vi får avkastning på vårt kapital. De enskilda sakfrågorna, som gäller , får alltså ta ansvar för. Det tänker inte jag ha någon offentlig debatt om, utan det är deras ansvar. De får också ta ansvar för de förhandlingar som de har haft i med olika parter. Sedan får jag styra med ägardirektiv och styrelsetillsättning. 51 PER (): Jag tackar ministern för svaret, även om jag tolkar det som att hon ställer sig bakom planerna. Om regeringen inte agerar för att styra , till exempel på bolagsstämman , innebär det de facto att man ställer sig bakom de planer som har. Vi har noterat att regeringen pratar väldigt mycket om internationellt arbete mot klimatförändringarna, men vi hade aldrig kunnat drömma om att det var utbyggd kolkraft som låg bakom de orden. I regeringens senaste verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande skriver näringsministern själv i förordet: Att vara en tydlig och professionell ägare innebär att ta ansvar för frågor som rör miljö, etik, jämställdhet och mångfald. Det är alla företags ansvar, men de statligt ägda företagen förväntas vara föredömen och ligga i framkant. Min fråga är då: Hur avser ministern att regeringen ska ta sitt ägaransvar när det gäller styrning av på bolagsstämman ? 52 Näringsminister (): Låt mig först påminna om den strategi som nu arbetar efter. Det var den strategi som man lade fast under den förra regeringens tid. Vi har inte haft några diskussioner om ändrade strategier med på det sättet, även om vi kommer att behöva ha det. De investeringar i kolkraft och annat som sker i skedde ju under den förra regeringens maktinnehav. Det vi gör, strukturellt, för att få ordning på hur våra statliga bolag agerar är att vi säger att alla statliga bolag ska genomföra hållbarhetsredovisningar. Vi är det första land i världen som säger till våra statliga bolag att de ska göra det. Vi hoppas på efterföljd. Vad innebär det? Jo, det innebär att man måste redovisa för aktieägarna, det vill säga svenska medborgare, hur man jobbar med hållbarhetsfrågorna. Det kommer att ske en öppen redovisning. Det blir transparent. Vem som helst kan granska det, och vem som helst kan diskutera det. Det är ett sätt att få ett bra ägande som också gör det möjligt för våra aktieägare, medborgarna, att granska vad och andra bolag gör. 53 (): Jag vill rikta min fråga till statsrådet . Fordonsindustrin med sidonäringar svarar för 300 000 arbetstillfällen i . De flesta av de svenska fordonsföretagen ingår i globala koncerner som förlägger verksamheten och forskningen till länder med de bästa förutsättningarna. Vad de tittar efter när de ska investera är att det finns ett starkt stöd från staten, att det finns starka runt våra universitet, att det finns en långsiktighet och att det finns en konkurrenskraftig fordonsindustri. Fordonsindustrin vill skapa ett nytt samfinansierat forskningsprogram med fokus på klimat, energi, säkerhet och nya jobb. Statens medverkan i fordonsforskningen har avgörande betydelse och är en viktig signal till den globala koncernen. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att möjliggöra en fortsättning från statens sida för de fordonsforskningsprogram som står inför en förlängning? 54 Statsrådet (): Denna fråga hade också kunnat besvaras av näringsministern, men hon har svarat så mycket ändå, så jag kan svara för oss båda. har hand om den mer företagsnära, tillämpade forskningen. Vi har sagt att i forskningspropositionen kommer klimatfrågan att tillhöra de prioriterade. På alla sätt ska vi främja ny teknik som hjälper oss att lösa klimatfrågan, och vi vet alla att transportsektorn svarar för en stor del av de koldioxidutsläpp som förekommer från svenskt territorium. Vi har också den unika situationen att vi i ett ganska litet land har fyra biltillverkare: , Lastvagnar, och . Alla är ganska tekniskt avancerade. Det är alltså en mycket klok tanke som frågeställaren är inne på, att vi tillsammans med fordonsindustrin ska utveckla ny teknik som hjälper oss till mer miljövänliga fordon. Vi har redan en mycket bra dialog. Det har skett satsningar redan tidigare. Detta ska vi fortsätta med, både direkt i samverkan med branschen och riktat till universiteten, så att de får resurser att forska på de här områdena. 55 (): Tack, statsrådet, för den positiva signalen! Det nuvarande branschavtalet upphör . Jag vet att regeringen har inbjudit fordonsindustrin till en diskussion . Jag tror att de signaler som statsrådet nu gav är väldigt positiva. De visar att vi vill ha en inriktning. Vi vill behålla vår industri, och vi vill att fordonsforskningsprogrammet ska ske i samverkan med staten. Jag tackar för det svaret. 56 Statsrådet (): Jag kan säga att vi har mycket bra kontakter med branschen. Vi har en löpande dialog. Sanningen är den att den nuvarande regeringen har givit ytterligare pengar, utöver när det gäller det branschprogram som nämner. Det visar vår inriktning. är det ju så, på olika forskningsområden, att även om vi i alla sammanhang talar om att vi vill ha bästa möjliga samarbete med näringslivet finns det också behov av att påminna om att fri grundforskning ibland kan ge nya insikter som forskning som branschen vill initiera inte ger. Det är alltså viktigt att ha båda sakerna. Men vi har det bästa samarbetet med branschen, och vi ska fortsätta att tillsammans med branschen finansiera forskning på det här området. 57 (): Jag har också en fråga till näringsministern. Vi lever i ett samhälle som har många namn. Det är IT-samhället, tjänstesamhället, informationssamhället och så vidare. Jag kommer från . Där har basindustrin fortfarande stor betydelse och är själva livsnerven. Jag kan då konstatera att till exempel bruk lägger ned på grund av höga energipriser. På Kubal tillverkas aluminium som kräver stora mängder el. Kubals årskonsumtion av el motsvarar en halv Barsebäcksreaktor. Kostnaden för elen är alltså mångdubbelt större än för arbetskraften, och det är typiskt för många basindustrier. Utan den här energin kan verksamheten inte överleva; den tvingas då kanske utomlands. Min fråga till ministern är: Vilka tankar har ministern om hur basindustrin ska få rimliga och stabila energipriser för att vi ska förhindra att verksamheterna flyttar utomlands? 58 Näringsminister (): Tack så mycket för frågan! Jag förstår om svensk basindustri känner av utmaningarna. Jag kan rapportera från konkurrenskraftsrådet i går i att även europeisk basindustri funderar över hur framtiden ska se ut. Där är energipriserna men också klimatkostnaden frågor som man tar upp. Jag tycker att det är viktigt att vi jobbar för globala överenskommelser på klimatsidan som ger svensk basindustri och europeisk basindustri samma globala konkurrenskraft som andra har. Det är den första delen. Den andra delen, när det gäller energisidan, handlar om att vi nu ser att det investeras i ny energi i . Det är vindkraftverk, kraftvärmeverk och många andra saker. Om vi tittar framåt ser vi att energibalanserna ser bra ut. Vi har inte brist på energi, om vi tittar framåt till 20102015, utan vi kommer snarare att ha ett överskott. Det jag har uppmuntrat till är att fler ska investera, så att vi får en ökad konkurrens. Det är nämligen också bra för svensk basindustri som ska köpa att det finns många som producerar. Glädjande nog har vi, genom att snabba på tillståndsprocesser och annat, sett att det kommer nya investeringar. Därför är jag rätt optimistisk när det gäller energisituationen framöver, sett ur basindustrins perspektiv. 59 (): Jag tackar ministern för svaret. Det låter lite optimistiskt. Jag vidarebefordrar det gärna till företrädarna för basindustrin. För det som de ändå har framhållit är att de avvaktar med investeringar just på grund av energipriserna. hade tänkt satsa i en pappersmaskin, men de gör det inte på grund av detta. Man tycker att det är svårt att konkurrera, till exempel med och , när det gäller elpriser. Där kan man göra upp om produktionsavtal direkt med regeringen. Min nästa fråga till ministern är: Är det möjligt att införa en liknande modell i , det vill säga att basindustrin förhandlar om elpriset direkt med regeringsföreträdare, precis som i och ? 60 Näringsminister (): ska vi komma ihåg att vi har beslutat om i rätt stor enighet att vi ska ha en alleuropeisk elmarknad. Denna europeiska elmarknad ska vara avreglerad. Den svenska marknaden är ju avreglerad sedan en bra tid tillbaka. Det har vi också haft enighet kring. Att ha en avreglerad elmarknad innebär en ökad konkurrens mellan dem som producerar. Jag tror att vi ska passa oss för att staten ska gå in och prisreglera någonting. Från liberala utgångspunkter tycker jag inte att det är någon bra väg. Däremot vill jag säga till svensk basindustri att om vi tittar på prisnivån i jämfört med övriga ligger vi bättre till än många andra länder, möjligen undantaget. Men även i sker en prisökning. Jag tror att vi kommer att se framför oss en utjämning av priserna över hela , därför att vi har större överföringskapacitet. Då blir energieffektivisering något viktigt. Det är också ett av målen när vi nu har energi- och klimatöverenskommelser på EU-nivå. Om priset stiger på energi måste vi lägga mer insatser på att spara och effektivisera. Vi har ett program tillsammans med svensk basindustri, där man bidrar till detta. Omfördelning av resurser från järnväg till väg 61 (): Något förvånad konstaterar jag att i den tilläggsbudget som regeringen presenterade finns det ett förslag om att ta från järnväg till väg. Regeringen vill med andra ord omfördela pengarna och lägga dem på väghållning i stället för banhållning. Förvånad blir jag, herr talman, på grund av statsrådet massiva kritik mot den tidigare regeringen som hon menar inte har satsat tillräckligt på drift och underhåll av järnvägar. Menar statsrådet nu att det inte längre finns något ytterligare behov av att underhålla våra järnvägar? Anser statsrådet att det inte finns utrymme i statens budgetöverskott att anslå nya pengar till väghållning i stället för att ta från banhållning? Eller är det helt enkelt så att förslaget om att ta från järnväg till väg är en politisk markering från den moderatstyrda regeringen av vad man vill prioritera inom infrastrukturen? 62 Statsrådet (): Jag tackar för frågorna så att jag ges möjlighet att beskriva de stora resurser som den här regeringen har lagt just på . I budgetpropositionen som lades fram tillförde vi 330 miljoner till , en ökning på till drift och underhåll för . Det är jag oerhört stolt över, eftersom det har skapat förutsättningar för att minska förseningar och stärka trädsäkringen så att godset kan komma fram bättre i till exempel . 63 (): Det är sant, det säger om satsningen på . Dessutom fick vi , framför allt riktat till för att försöka råda bot på de värsta förseningarna. Då vet jag att statsrådet sade att det inte räcker, att mer pengar fanns att vänta i den infrastrukturproposition som skulle komma, som aldrig kom men som kanske kommer . Jag undrar om svenska folket kommer att få se ännu större omfördelningar av pengar från järnväg till väg när eller om infrastrukturpropositionen kommer. Är det så vi ska tolka den inriktning som regeringen slår an i sin tilläggsbudget, att man tar från järnväg och ger till väg? 64 Statsrådet (): Den riksdagsledamot som hade valt att läsa den budgetproposition som lades fram såg, ser och kan läsa att det har tillförts 330 miljoner till , en ökning på , vilket den tidigare socialdemokratiska regeringen inte prioriterade. Siffrorna överensstämde inte i budgetunderlaget i själva sifferstatistiken. Därav kommer justeringen i den tilläggsbudget som har lagts fram. är väl införstått med att det är 330 miljoner. De 330 miljonerna har att hantera, precis som det står i höstens budget. Jag kan ha respekt för att man inte på djupet kan följa upp eller jämföra de olika budgetarna, men så är det. Det är en justering av just sifferdelen i tilläggsbudgeten. Fjälljakten för utländska jägare 65 i (s): Jag har en fråga till jordbruksminister . fattade regeringen ett ganska kontroversiellt beslut om att öppna fjälljakten för utländska jägare och inte ha några restriktioner för dem. I tidigare debatter har jordbruksministern bedyrat att man nogsamt ska följa vad som sker under den första säsongen med de nya reglerna och utvärdera vad den förändringen har inneburit. Det skulle redovisas . inledde samråd med de berörda organisationerna som då fick på sig att komma med synpunkter på ett underlag som många ansåg vara mycket bristfälligt. Jag undrar om jordbruksministern anser att detta är ett seriöst sätt att nogsamt följa upp och utvärdera en sådan genomgripande förändring. 66 Jordbruksminister (): Förändringen vad beträffar fjälljakten gjordes utifrån att den ansågs strida mot direktiv som vi har gemensamt inom den europeiska unionen. Den förändring som vi tvingades göra ska självklart, precis som alla andra förändringar, följas upp. Min bedömning är att det kommer att behövas kontinuerliga uppföljningar för att följa utvecklingen så att vi vårdar viltstammarna och också värnar lokalbefolkningens intressen i de här områdena. Det gör man inte . Vi kommer, som svar på frågan, att behöva göra ytterligare uppföljningar år . 67 i (s): hävdar nu att det inte har skett någon ökning av jakttrycket från utländska jägare som man kan sätta i samband med ändringen av § 3 i rennäringsförordningen. Men har andelen utländska jägare ökat från i under . Så det är många som tittar på de siffrorna och inte riktigt förstår hur har kommit fram till den slutsatsen. Därför är också kritiken stor mot rapporten. Jag undrar om regeringen kommer att ta kritiken på allvar och hur man i så fall kommer att fortsätta utvärderingen. Kommer man att göra det i djupare samråd med berörda organisationer och människor än tidigare? Det finns ganska många skäl till att den här förändringen kanske inte fick fullt genomslag under den första säsongen utan att vi kommer att se större förändringar längre fram. 68 Jordbruksminister (): Frågeställaren, tycker jag, svarar själv på sin fråga. Vi måste göra uppföljningar , för jakttrycket förändrar sig, människors preferenser ändrar sig, också vilttillgången förändras. Därav kommer nödvändigheten att ständigt följa upp vilka förändringar som sker av nyttjandet av den här naturresursen. Jag utgår från att man i det här fallet såväl som i andra fall använder sig av objektiva mätmetoder. Det kan inte vara någon konst att räkna antalet jaktdagar. Det kan inte vara någon konst att få en bra och tillförlitlig statistik på varifrån de här människorna kommer. vill jag påtala och poängtera att det är glädjande att den här naturresursen kan glädja människor från andra håll i världen än bara svenskar. Vi kan dessutom i det lokala näringslivet dra nytta av den turistström som det här innebär. Utbildning i entreprenörskap för forskare 69 HANS (): Min fråga riktar sig till utbildningsminister . En av nycklarna till framgångsrik tillväxt är att kunna utveckla forskningsresultat från idé till fungerande innovationer. Det är därför en viktig utmaning för de moderna innovationssystemen att tiden från idé till utvecklad produkt ska vara så kort som möjligt. Flera faktorer spelar in för att göra denna process lyckosam, och många forskare är med stor entusiasm med under hela resan när deras produkter kommersialiseras. Trots att deras kunskaper är goda inom den egna verksamheten saknas insikter om hur kommersialiserings- och affärsprocesser fungerar i praktiken kunskaper som är värdefulla för att på bästa sätt göra resan framgångsrik hela vägen. Kort sagt: Kunskap om och färdigheter i affärsmannaskap är avgörande för framgång. Därför är min fråga: Anser utbildningsministern att det är värdefullt att bereda utrymme för ökade inslag av utbildning inom entreprenörskap och affärsmannaskap även i de högre utbildningar som inte primärt är ekonomiskt inriktade? 70 Statsrådet (): Jag skulle kunna inleda som förra gången även denna fråga kunde näringsministern ha många synpunkter på! Vi har ambitionen att i höstens forskningsproposition ha en hel del tankar och förslag om hur det man brukar kalla innovationsverksamheten, alltså bron från forskningsgenombrott till produktion och jobb i , ska bli effektivare. Där samverkar och . På denna bro, om jag fullföljer metaforen, är just entreprenörsutbildningar ett intressant inslag. Det är inte så många människor som har alla kompetenser. Jag brukar påpeka att var både en duktig uppfinnare och en duktig affärsman, och tack vare det har vi nu . Men de flesta människor är inte så multikompetenta, så delvis handlar det om att gifta ihop kompetenser. En bra forskare ska träffa en bra riskkapitalist, och tillsammans åstadkommer de något som är bra för och kanske bra för dem själva. Men naturligtvis är det också väldigt värdefullt att ingenjörer, medicinare och många andra själva har en entreprenörskompetens. Därför är vi inne på precis det spår som frågar om, nämligen att ha mer entreprenörsutbildning i högskolan. 71 HANS (): Tack så mycket för svaret! Tyvärr blir många personer med akademisk bakgrund avskräckta av byråkrati och regelverk när det blir aktuellt att kommersialisera sina produkter och uppfinningar. Men det är inte bara på den höga nivån som den här kunskapen behöver komma till, utan detta är en kedjeprocess. Vi har många ungdomar som börjar skolan och som kanske kommer att vara färdiga att förverkliga sina forskningsresultat. Detta är en hel process. Därför vill jag skicka med denna fråga som ånyo är formulerad av som började veckan som praktikant och avslutade den som talskrivare. Hur anser utbildningsministern att kunskap om entreprenörskap och affärsmannaskap kan integreras i hela utbildningskedjan på ett naturligt sätt, från att leka affär till att kommersialisera sina idéer? 72 Statsrådet (): Jag citerar näringsministern igen: Det är en viktig fråga. Den har varit uppe tidigare under frågestunden, och regeringen har i budgetpropositionen sagt att vi ska återkomma till och redovisa en rad insatser för att stärka utbildningen i entreprenörskap i hela skolsystemet. En del av oss har säkert kommit i kontakt med både Ung Företagsamhet och den verksamhet som riktar sig till lågstadieelever. Det är få saker som är så roliga och inspirerande som att se vad de här barnen och ungdomarna kan åstadkomma. De yngsta leker affär och uppfinnare, men de lite äldre, och uppenbarligen den unge man som har inspirerat till den här frågan, kan faktiskt utforma affärsidéer som är riktigt intressanta och spännande.