prot · GW0927 · 2008-11-13 00:00:00 — Orsaken till att en något snävare gränsdragning görs är att undgå att en större mängd el än tidigare fritas från kvotplikten, något som skulle kunna påverka hela systemet med elcertifikat. Det har varit ett uttalat önskemål från regeringens sida att regeländringen ska påverka elcertifikatssystemet så lite som möjligt. En större mängd el som fritas från kvotplikten skulle medföra en minskad andel el som blir kvar inom elcertifikatssystemet och därmed en oönskad ökning av priserna på elkvoter, något som jag inte heller tror att Socialdemokraterna skulle vilja se. , som har gjort utredningen, har utifrån detta bedömt att andelen undantagen el bör uppgå till max . Det har framförts en viss oro för hur den nya gränsdragningen kommer att påverka den svenska elintensiva exportindustrin. Självklart kan gränsdragningar alltid diskuteras. Men den gränsdragning som har gjorts här är gjord utifrån riktlinjerna att andelen undantagen el skulle påverka elcertifikatet så lite som möjligt. Vi måste ha en balans mellan miljöfrågor och näringsliv. vill ha bort undantagen helt, något som skulle få ödesdigra konsekvenser för vår svenska industri, medan Socialdemokraterna vill utöka kvoterna, något som inte är önskvärt utifrån ett miljöperspektiv. Självklart är också utskottet angeläget om att konsekvenserna följs upp. Men utskottet ser att konsekvenserna är beroende av så mycket mer än just fritagning eller inte fritagning från kvotplikten. Vi kan inte begränsa den frågan till detta. Vi måste också titta på andra styrmedel, som till exempel energibeskattning och utsläppsrätter. 98 () replik: Vad jag förstår är detta första kammardebatt. Jag hälsar dig välkommen. ((): Tack så mycket.) Det ska bli spännande. Vi har en hel del tid kvar på den här mandatperioden, så det blir säkert en hel del debatter. Jag har en undran. Hur resonerar ni från majoritetens sida när det gäller den uppvaktning som vi fick från ? De pekade på problemen för stålindustrin. Vad jag förstår av uppvaktningen och det har vi inte heller tagit upp i vårt förslag ska vi gå utanför den ram man räknade med finns. Vi ligger innanför även om man skulle ta hänsyn till stålindustrins behov. Hur har ni resonerat i den frågan? Tycker ni inte att det är angeläget att vi får bra besked till den industri som bearbetar våra råvaror så att även de ser en framtidstro i ? 99 () replik: Gränsdragningar är alltid svåra, . Visst har vi lyssnat på de åsikter som har framkommit. måste du komma ihåg att vi fick höra åsikter från en bransch. Hade vi dragit gränserna på ett annat sätt hade andra branscher kommit och uppvaktat oss. Vi har i våra avvägningar tagit hänsyn till just önskemålet om att påverka elcertifikatssystemet så lite som möjligt. Som sade kommer vi i ett senare skede att se över elcertifikatssystemet för att se hur det på bästa sätt ska gynna både den svenska industrin och miljön. Du säger att ert förslag inte skulle ha påverkat andelen el som skulle finnas kvar inom elcertifikatssystemet. Det är er uppfattning. har en annan uppfattning. Det är uppfattning och inte Socialdemokraternas uppfattning som utskottet har valt att gå på. 100 () replik: Enligt de beräkningar som återfinns i propositionen finns ett utrymme på för undantag. Med det tillägg som vi har kommer vi inte upp över de . I det tillkännagivande som utskottet också gör breddas översynen. Vad jag förstår kommer inte den att levereras så att den kan ligga till grund för den typen av bedömningar från industrins sida. När tror att den breda översynen av styrmedel på klimat- och energisidan kan vara färdig så att vi kan ta ställning till den i ? 101 () replik: måste vi vänta på att industrierna kan anpassa sig till den nya föreslagna lagstiftningen innan vi kan göra en översyn av de totala konsekvenserna av samtliga energipolitiska styrmedel som finns på miljösidan. Jag kan tyvärr inte ge något svar på den frågan . Jag återkommer gärna till den vid den senare energidebatt som jag ser fram emot att vi ska ha. Jag vill för övrigt påpeka att jag tycker att det är anmärkningsvärt att Socialdemokraterna och , som säger att de efter nästa val vill regera tillsammans, står så långt från varandra i en fråga som är så viktig för det svenska näringslivet och för miljöfrågan. 102 (): Dagens debatt handlar om elcertifikatssystemet. Jag vill påminna om att när systemet med elcertifikat infördes var det både debatterat och kritiserat. är det skönt att konstatera att det är accepterat. Det har en betydelse för omställningen i det svenska energisystemet. Det handlar givetvis om den del som handlar om elen. Elcertifikatssystemet är en viktig drivkraft för att öka på produktionen av förnybar el i det svenska elsystemet. Man kan ibland av debatten tro att det inte händer något när det gäller investeringar. Det investeras kraftigt i förnybar energi runt om i . Det tror jag också att de som försöker ge bilden av att inget händer är väl medvetna om. Det är synd om vi försöker skapa en bild av verkligheten som faktiskt inte stämmer med den verklighet som finns runt om i våra bygder där investeringarna pågår för fullt. Det är betydelsefullt att elcertifikatssystemet upplevs som och är stabilt. Det handlar om långsiktiga investeringar. Som investerare vill du veta att det inte finns en ryckighet eller att några nya nycker från ändrar förutsättningarna för investeringar som handlar om kanske avskrivningstid. Därför är min grundinställning till elcertifikatssystemet att vi i princip inte ska göra några förändringar. Jag tror att vi är hyfsat överens om att elcertifikatssystemet är komplicerat. I komplicerade system krävs ibland finjusteringar. Men det gäller att vara försiktig med signalsystemet. Det här är en finjustering vi gör i undantagen från kvotplikten. Debatten har i mycket präglats av gränsdragningsproblemen. Så fort man gör ett undantag har vi ett gränsdragningsproblem. Det är oppositionens förmån att säga att gränsen ska dras någon annanstans där den är bättre lite ospecificerat var den ska dras någonstans. har vi satt ned foten och sagt att gränsen går här. Givetvis trillar någon på en sida man tycker är bra och någon annan trillar på en sida där man inte tycker att det är bra. Så blir det med en gränsdragning. De enda som inte har gränsdragningsproblem är , som ju säger att det inte ska vara några undantag. Såvitt jag förstår är socialdemokratin inte helt inne på det. De vill snarare ha fler undantag. Det är väl möjligt att den tänkta regeringskonstellationen också kommer att ha vissa gränsdragningsproblem vid undantag i kvotplikten. Det är oerhört viktigt att elcertifikatssystemet uppfattas som stabilt och långsiktigt. Det är ett ansvar som jag tycker att majoriteten i utskottet har tagit. Vi sänder signalen till marknaden att det är ett långsiktigt och stabilt system. Med det yrkar jag bifall till utskottets majoritetsförslag och avslag på reservationerna. 103 () replik: började med att säga att det är bra att vi har ett system på plats med elcertifikat och att många har kritiserat det. Ja, det var det, men det var inte vi. Debatten började kanske lite tidigt för oss alla, så alla hann inte hit. I mitt anförande berättade jag om att vi i stort är överens när det gäller utformningen av systemet, men det finns en skönhetsfläck för stålindustrin. Det var inte den som jag tänkte ta upp , utan det var den fråga som också berörde, att det nu investeras mycket i förnybar energi. Ja, just det det är alldeles riktigt. Det beror på att vi satte det här systemet med elcertifikat i sjön 2003 och förändrade det delvis 2005 och 2006. Men vi riskerar att tappa tempo, eftersom de investeringsbeslut som ska fattas gäller framöver, efter det som byggs upp. Det är där problemet ligger, att det är en osäkerhet på marknaden och att man inte vet vad som ska hända. Det är det som finns med i vårt särskilda yttrande till betänkandet. Vi vill att man ska snabba på det här för att få fram signalsystemet, så att det inte blir ett sådant här tidstapp. Jag såg att växthusodlingen har problem med de här frågorna. Har någon kommentar till växthusens problem? De säger sig också hamna mellan stolarna i det här systemet. 104 () replik: När det gäller utvecklingen av den förnybara elenergin tycker jag att man försöker måla upp bilden av att inget händer. Siffrorna visar att vi hade en ökning på 1 förnybar energi i systemet, om vi räknar bort förändringar i vattenkraften. En 2-procentig ökning tycker jag är en bra ökning. Då vet vi att väldigt många investeringar inte är igångsatta utan är på projekteringsstadiet och är på väg. Så visst händer det saker och ting på området förnybar energi. Sedan frågar om det som finns utanför undantagen från kvotplikten. Jag kan läsa i betänkandet att Socialdemokraterna anser att regeringens förslag innehåller några mindre lyckade gränsdragningar. Jag skulle vara väldigt intresserad av att höra förslag till lyckade gränsdragningar. Det är ju det som är oppositionens linje: någon annanstans, där det inte drabbar. Jag tycker inte att det är en ansvarstagande linje att säga att man vill ha gränsen någon annanstans. Då får vi nästa uppvaktning. vet ju från regeringstiden att det är så det fungerar. Var är de lyckade gränsdragningarna? Låt oss få höra några exempel på var gränserna ska gå! 105 () replik: En 2-procentig ökning av investeringarna 2007 ja visst; det var precis det jag syftade på. De är grundade på tidigare beslut. Man ska ta i beaktande att leveranstiden på ett vindkraftverk är uppe . Det innebär att de beslut som ska verkställas bör fattas . Men det gör man inte, för man vet inte vilka spelregler som gäller. Det är det jag avser när jag säger att vi riskerar att få tapp i tiden. När det gäller gränsdragningar har vi pekat på att om man räknar in hela förädlingskedjan när det gäller internationellt konkurrensutsatt industri skulle man hamna inom undantagsområdet för kvoterna, inom de . Då skulle vi ha en gränsdragning som vi anser skulle kunna fungera väl. När det gäller växthusodlingen har vi inget annat förslag. Men eftersom ni sitter på alla utredningsresurser och alla informationskällor, i och med att ni har regeringsmakten, trodde jag att ni hade några signaler om hur vi ska klara det. Det här är lite allvarligt. De växthus som drabbas är utsatta för internationell konkurrens. vill vi ha närodlade livsmedel, och konsumenternas krav på närodlade livsmedel ökar. Därför var min fråga om kanske hade något förslag på hur vi skulle kunna underlätta för dessa att förändra sin energiproduktion från fossil till förnybar uppvärmningsmetod. 106 () replik: När pratar om växthusnäringen pratar han om uppvärmning. Men det är ju framför allt den del av växthusnäringen som är beroende av belysning som berörs av det här. När det gäller uppvärmningen finns det mycket goda alternativ som inte styrs av elcertifikatssystemet. Låt oss inte ge oss in i den diskussionen. Sedan kan jag bara peka på den väldigt skilda ingång som de två tänkta regeringspartierna Socialdemokraterna och har. Socialdemokraterna skriver i betänkandet: Enligt vår uppfattning är undantaget från kvotplikten avgörande för en fortsatt god konkurrenskraft i de företag som verkar på den internationella marknaden. skriver å sin sida: Att undanta den svenska elintensiva industrin från kvotplikten ligger inte i linje med detta; snarare borde detta undantag avskaffas. Det där, mina vänner, är en väldigt stor skillnad i ingång till den svenska industrin och den konkurrenskraft som vi har i botten. 107 () replik: har ingått i de energipolitiska uppgörelserna , 1991, 1997 och 2002 tillsammans med Socialdemokraterna. Min fråga handlar om huruvida de ingångna avtalen fortfarande gäller. Vi fick under frågestunden tidigare höra från ordförande i egenskap av näringsminister att det är intressant huruvida produktionen ökar eller inte vid nybyggnation, utan det avgörande är miljöhänsynen i de enskilda projekten. Jag antar att linje att ett normalår skulle vara ett övre tak för vattenkraften i inte gäller numera. Det vore bra att få ett tydligt besked om det även i den här debatten. Det är nämligen så att kvotpliktens betydelse för investeringsviljan i certifikatsberättigad teknik inte är oväsentlig. Det tycks som att debattörerna på regeringssidan menar att det bara skulle vara undantagen som är väsentliga, men det är faktiskt kvotplikten som sådan som avgör. Visst har vi på oppositionssidan olika åsikter om undantagen. Däremot är vi överens om att man behöver öka trycket för att få en ökad investeringsvilja. Sedan systemet med elcertifikat infördes har vi haft en tillväxt på i snitt. Vi hade hoppats att regeringen skulle våga fortsätta och fatta beslut som gör att den här takten ökar. Vi skulle behöva komma upp i en högre takt. Tyvärr är det så att mixen inte är den bästa. Tyvärr är det så att en stor del ligger i vattenkraft, och vi ser med oro på att det fortsätter så. Ligger energiuppgörelsen fast när det gäller el? 108 () replik: säger att och Socialdemokraterna i princip är på samma linje. Det är ungefär som att säga att jag och min fästmö inte är överens om vårt bröllop för jag vill ha kyrkbröllop och hon vill slå upp förlovningen. När det gäller kvotplikten och undantagen i kvotplikten, som vi diskuterar , säger vill ha mer undantag i kvotplikten. säger: Vi vill avskaffa den. Jag ser inte att det finns särskilt mycket likheter i den politiken. När det gäller certifikaten och vattenkraften hade vi , tror jag, eller möjligen en diskussion i utskottet om den småskaliga vattenkraften skulle vara med i certifikatssystemet eller ej. Det var ett tydligt besked: Vi ändrar inte på regelverket om den småskaliga vattenkraften i certifikatssystemet. 109 () replik: Det är märkligt att inte förstår skillnaden mellan att ha undantag i en volym eller i en annan volym. Det är ju inte enbart undantagen som är intressanta, utan frågan gäller från vad man gör undantag. Den stora skillnaden är alltså att det i oppositionen finns ett intresse av att driva på utvecklingen för ökad investering i alternativ, hållbar och framför allt teknikdrivande industri. Från sida ser vi med oro att som certifikatssystemen är utformade det är tråkigt att man inte får något besked från här är av den nytillkommande produktionen av förnybar energi inget som har med teknikdrift att göra över huvud taget. Det handlar om vattenkraft, där det redan finns en teknik som fungerar bra. Vi behöver utforma certifikatssystemet så att det styr i riktning mot ny teknik och utveckling. Här får vi inget svar på huruvida uppgörelsen ligger fast. Om den gjorde det vore det faktiskt möjligt att i större utsträckning flytta certifikatsdelen från vattenkraft över till vindkraft, solenergi, vågenergi och så vidare och på det sättet få en snabbare utveckling av ny teknik. Jag måste säga att det här excellerandet när det gäller i vilken del man vill ha undantag egentligen är ganska barnsligt. Det är en sak som vi kan diskutera. Vi kommer naturligtvis att successivt trappa ned den, för det är enda sättet vi känner till att få en bra teknikutveckling även i den elintensiva industrin. Vi har ju den erfarenheten från andra industriområden. 110 () replik: Jag tror inte att de som befinner sig på en konkurrensutsatt marknad tycker att det är en barnslig diskussion om var undantagen ligger. Det tror jag verkligen inte. Om dessutom hade lyssnat på mitt anförande skulle han ha hört att jag sade att det är oerhört viktigt att vi har en stabilitet i elcertifikatssystemet. Stabilitet innebär i det här fallet att vi inte bollar runt med vilken typ av system vi har. har vi valt att inte ha ett fill-in-tariffssystem, för vi vill få ut så många kilowattimmar förnybar el som möjligt för varje krona som sätts in i systemet. Det har betydelse för miljön att vi har en förhållandevis snabb övergång, och då gäller det att få ut maximalt antal kilowattimmar förnybar energi per insatt krona. För mig är en förnybar kilowattimme förnybar oavsett om den kommer från vindkraft, vågkraft eller någon annan energikälla. Förnybar el är förnybar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 9 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU3 Mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning Punkt 4 (Diskriminering) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 255 för utskottet 32 för res. 1 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 86 m, 22 c, 21 fp, 19 kd För res. 1: 17 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 11 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp Punkt 5 (Översättning till de nationella minoritetsspråken) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp) Votering: 255 för utskottet 32 för res. 2 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 86 m, 22 c, 21 fp, 19 kd För res. 2: 17 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 11 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU11 Ändring i patientdatalagen (2008:355) Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde JuU5 Ändring av rambeslut om bekämpande av terrorism Punkt 1 (Godkännande av utkast till rambeslut om ändring av rambeslut /475/RIF om bekämpande av terrorism) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 255 för utskottet 32 för res. 1 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 86 m, 22 c, 21 fp, 19 kd För res. 1: 17 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 11 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp Punkt 2 (Tryck- och yttrandefrihet) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 148 för utskottet 107 för res. 2 32 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 22 c, 21 fp, 19 kd För res. 2: 107 s Avstod: 17 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 11 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp JuU7 Dataskyddsrambeslutet Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Vissa förändringar av dataskyddsrambeslutet) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 147 för utskottet 139 för res. 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 m, 22 c, 21 fp, 19 kd För res. : 107 s, 17 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 12 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp NU8 Ändring i lagen om elcertifikat Punkt 1 (Ändring i lagen om elcertifikat) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 272 för utskottet 15 för res. 1 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 86 m, 22 c, 21 fp, 19 kd, 17 v, 1 mp För res. 1: 1 s, 14 mp Frånvarande: 23 s, 11 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Omfattning av undantaget från kvotplikten) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 164 för utskottet 106 för res. 2 16 avstod 63 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet:86 m, 22 c, 21 fp, 19 kd, 16 v För res. 2: 106 s Avstod: 1 v, 15 mp Frånvarande: 24 s, 11 m, 7 c, 7 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp Amineh Kakabaveh (v) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § Ändrad sammansättning i Arbetsdomstolen i diskrimineringstvister Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2008/09:AU6 Ändrad sammansättning i Arbetsdomstolen i diskrimineringstvister (prop. 2008/09:4). 111 (): Det förslag som arbetsmarknadsutskottet ska debattera handlar om huruvida sammansättningen i Arbetsdomstolen ska ändras i mål som rör diskrimineringstvister så att de partsnominerade ledamöterna inte som i övriga mål är i majoritet. Det skäl som regeringen anför för det här förslaget är att Arbetsdomstolens opartiskhet inte ska kunna sättas i fråga. Det är förstås viktigt. Frågan är bara på vilka grunder Arbetsdomstolens opartiskhet i diskrimineringsmål skulle kunna sättas i fråga. Regeringen kan nämligen inte visa att det i diskrimineringstvister i Arbetsdomstolen skulle ha varit ett annat utslag om partsledamöterna i stället hade varit i minoritet. Orsaken är helt enkelt att det inte förhåller sig på det sättet. Den kritik som framförts mot Arbetsdomstolen bland annat från företrädare för de olika diskrimineringsombudsmännen och från borgerliga företrädare, nämligen att partsledamöterna på något sätt skulle gadda ihop sig i syfte att försvara sina avtal mot de människor som anser sig utsatta för diskriminering, har faktiskt inget stöd i verkligheten. När LO granskade samtliga domar i diskrimineringsärenden i Arbetsdomstolen visade det sig att partsledamöterna inte i ett enda fall ensamma hade avgjort målet. När skiljaktiga meningar förekom var det i stället juristdomarna som i samtliga fall hade möjlighet att avgöra målet. Det betyder att utslaget inte hade blivit ett annat om parterna i stället hade varit i minoritet. Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig över förslaget ställer sig liksom Lagrådet helt frågande till på vilka grunder den här förändringen ska genomföras eftersom det helt saknas belägg för att den löser något reellt existerande problem. Diskriminering i arbetslivet däremot är ett stort och allvarligt problem. Det krävs kraftfulla insatser för att bryta ned de strukturer som upprätthåller diskrimineringen. Men att undergräva de etablerade tvistlösningsmekanismerna i arbetslivet genom att lyfta ut och särbehandla tvister som rör just diskriminering kan knappast gynna ett mer effektivt bekämpande av diskrimineringen. Tvärtom detta påpekar bland annat TCO i sitt remissyttrande minskar faktiskt domstolens kompetens ju färre ledamöter som deltar i besluten. Med tanke på att ärenden som rör diskriminering i arbetslivet inte sällan också rör tvister i enlighet med LAS, MBL eller internationella konventioner om arbetstagares rättigheter är de partsnominerade ledamöternas kompetens viktig att ha i domstolen just för att målen ska få en så korrekt bedömning som möjligt. Regeringens förslag om att ändra på sammansättningen i Arbetsdomstolen är därför inte bara meningslöst utan riskerar faktiskt också att göra Arbetsdomstolens bedömningar sämre. Därför yrkar jag avslag på utskottets förslag i betänkandet och bifall till reservation. Slutligen vill jag bara be fru talmannen och närvarande utskottsledamöter om ursäkt för att jag nu på grund av ett annat åtagande lämnar debatten. Jag hoppas att det fortsättningsvis blir en bra debatt. 112 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2 i betänkandet. Regeringen föreslår i sin proposition att mål där den nya diskrimineringslagen är tillämplig ska avgöras av Arbetsdomstolen i en sammansättning med fem ledamöter, varav en för vardera arbetsgivar- och arbetstagarsidan. Jag välkomnar detta beslut och tycker att det är bra. Det är ett steg i rätt riktning. Jag skulle till och med kunna gå så långt att jag säger att man helt och hållet borde flytta de här diskrimineringsmålen från Arbetsdomstolen. Det säger jag inte därför att jag tycker att Arbetsdomstolen gör ett dåligt jobb absolut inte! Det är väldigt viktigt att Arbetsdomstolen med den speciella lösning som vi i valt och som funnits väldigt länge fungerar och är viktig i de frågor som gäller där. Vi i tycker att de invändningar som kommer från bland annat HomO och JämO är väldigt viktiga: att diskrimineringsmål i arbetslivet inte skiljer sig från diskrimineringsmål i andra fall. Därför bör de för tydlighetens skull och för att det ska bli en rättvis tillämpning av lagstiftningen bedömas på samma ställe, det vill säga i allmän domstol detta i stället för att flytta alla diskrimineringsmål till Arbetsdomstolen, vilket helt enkelt inte är möjligt. Då är det bättre att ha alla mål på samma ställe i allmän domstol. JämO säger i tidningen från : I diskrimineringsmål ska fokus ligga på diskrimineringen och inte på arbetsrättsliga aspekter. Detta är väldigt viktigt.