prot · GV09129 · 2008-06-16 00:00:00 — Vi i den här regeringen gör ingenting utan att anslå pengar också, i motsats till tidigare regeringar. Det ser jag som en självklarhet. Vad beträffar den generella hänsynen tycker jag att det är viktigt, som jag har angett i propositionen, att vi får en ökad barmarksplanering. Det är lättare att hitta kulturminnen och se de miljövärden som finns i en skog som man tänker utföra en åtgärd i vid barmarksplanering. Vi talar också om ett ökat behov av kunskapsförmedling, information och utbildning av entreprenörerna. Det är oftast den enskilda människan i maskinen som väljer eller väljer bort ett träd. Det är viktigt att kunskapen finns ned på entreprenörsnivå. Därtill kan man konstatera att många skogsägare har valt att certifiera sin produktion i olika typer av certifieringssystem. Jag välkomnar detta. Det är någonting som marknaden efterfrågar. Det finns faktiskt ett tryck inte bara från politiken utan också från marknaden om att man ska väga samman de värden som vi har som portalparagraf i vår proposition. 47 () replik: Jag ska vara tydlig. Jag frågar hur vi ska nå de två jämställda målen och vilka redskap har för att nå de två jämställda målen. Vi har produktionsmålet, och det skrivs väldigt mycket i propositionen om hur man ska öka tillväxten på olika sätt. Vi har miljömålet. Vad skrivs i propositionen om det? Jo, att man kommer tillbaka till det längre fram. Finns det några konkreta förslag? Vad är det man ska göra för att också nå miljömålet? Vilka signaler skickar man till som är den expertmyndighet som ska se till att skogsvårdslagen efterföljs? Vilka redskap har om en skogsägare inte följer till exempel den generella hänsynen? Vad kan man göra för att öka röjningstakten? Det handlar om miljöaspekten i skogsvårdslagen, jordbruksministern. Det är den sidan jag är intresserad av. Vi menar att båda målen är lika viktiga. Jag vill ha reda på hur jordbruksministern ser på detta. 48 Jordbruksminister () replik: Låg mig konstatera att bland alla de uppdrag som finns i propositionen finns också den andra delen, nämligen miljödelen, med. Det finns inte något uppdrag som är föreslaget här där vi inte har sagt att den som ska utföra uppdraget också ska ta hänsyn till de två jämställda målen, alltså produktion och miljö, så att vi får ett hållbart skogsbruk och tar hänsyn till natur- och kulturminnesvård. Det ska också tas hänsyn till andra nyttigheter, till exempel ska sociala hänsyn tas i samband med att man eventuellt inför nya brukningsmetoder eller förbättrar produktionen på annat sätt. är det möjligt att med hjälp av till exempel satellit upplysa människor om att det finns ett röjningsbehov. Jag tror på människor. Jag tror att människor när de blir upplysta om att en åtgärd behöver vidtas också gör det. Det andra, nämligen att införa väldigt specifika krav, innebär att vi riskerar att få ett väldigt rättsosäkert system. Om vi skulle införa sanktionsavgifter när någon inte tar generell hänsyn i sitt skogsbrukande måste vi ha mycket fasta kriterier för att kunna döma ut de här sanktionsavgifterna. Jag tror att vi riskerar att få ett mycket ensartat skogsbruk i vårt land om vi skulle plocka fram sådana kriterier, och det vill jag inte ha. Jag vill ha mångfald. Jag tror att det bäst gynnar både produktion och miljö i vårt land. 49 () replik: Vi har hört jordbruksministerns anförande. Jag upplevde att majoriteten av det som sades hade produktionsmålet för ögonen, precis som den här propositionen har. Det var fokus på produktion. Sedan har vi också fått höra om och att det är många som välkomnar det här initiativet och tycker att det är bra. Det fanns naturligtvis med i motion också tidigare. Vi tycker att det är väldigt bra. Det har sagts många goda ord om miljön här och om alla övervägningar som ska göras utifrån de båda målen som ska vara jämställda. Det är ganska klart vad ett produktionsmål är, men ett miljömål är mer diffust. Det är egentligen otroligt mycket mer. Det omfattar så otroligt mycket. Mångfalden är viktig. Vi har högt ställda mål. Man säger att nya vägar ska prövas för att uppnå de här målen i skogen. Förutom de vi har hört om avsättande av skogsmark finns det andra vägar som ska prövas. Då undrar jag vad det är för nya vägar som ligger i pipeline som vi inte har fått höra om. Finns det ytterligare förslag? Eller är det någonting som vi inte riktigt vet hur vi ska lösa? 50 Jordbruksminister () replik: Jag förväntade mig den kommentaren från . Därför har jag faktiskt räknat rader i mitt anförande och kan konstatera att mitt anförande är väldigt väl avvägt. Det handlar till hälften om produktion och till hälften om den andra delen. Detta sagt apropå att jag bara skulle ha ägnat tid åt produktionen. Så är inte fallet. De andra värdena är också viktiga för mig. Vad ligger då i pipeline? Vi har tydligt angett i propositionen att vi tycker att den generella hänsynen borde förbättras. Det finns två saker som vi tar upp i propositionen. Det är vikten av barmarksplanering och vikten av att utbilda entreprenörer. I de allra flesta fall är det entreprenörer som utför det praktiska arbetet och, som jag sade i en tidigare replikomgång, väljer eller väljer bort ett träd. Dessutom är det bara att konstatera att intresset för de certifieringssystem som finns ökar, och det gör också marknadens krav på att skog som används i olika produkter ska vara certifierad så att slutkunden kan försäkra sig om att skogsbruket är bedrivet på ett hållbart sätt. 51 () replik: Jag vet inte om det är trevligt eller inte att vara så förutsägbar. Det var kul att få ett svar på den frågan i alla fall. Jag tror att det är jätteviktigt och bra med utbildning av entreprenörer och barmarksplanering. Certifieringssystemen har kritiserats, men de är säkert bättre än inga certifieringssystem. Det tror jag absolut. Vi har också hört talas väldigt mycket om den finska modellen, Metsomodellen, och att det skulle innebära en positiv möjlighet för det svenska skogsbruket att på något sätt överföra den i en svensk modell. Men när man granskar den visar det sig att kostnaden för de olika avtalen inte är lägre, snarare tvärtom. Dessutom finns det ingen utvärdering vad gäller hur mycket värden som man bevarar i de här avtalen, vilket är huvudsaken med hela skyddsbiten. Jag har ytterligare en fråga, och den gäller skogsmarksbegreppet. Regeringens förslag utesluter inte att man ändrar skogsmarksbegreppet och att det skulle kunna leda till att man räknar in icke produktiv skogsmark i delmålet om att skydda mark till 2010. Vad finns det för ytterligare svar på det? 52 Jordbruksminister () replik: Vad beträffar den rapportering som vi nu har fått från och om möjligheten att införa den finska Metsomodellen i ber jag att få återkomma. Det pågår just nu en beredning inom , och innan den är avslutad kan jag självklart inte avslöja om vi anammar hela eller delar av de förslag som har kommit in till oss. Vad beträffar skogsmarksbegreppet är det bara att konstatera att vi inte har någon bra internationell jämförbarhet, vare sig när vi jämför oss beträffande hur mycket skog vi har skyddat i olika delar av världen eller vad för typ av skog det är. Samma sak gäller med annan typ av mark som är föremål för samhällsingripande i form av skydd på olika sätt. Vi har därför valt att anpassa oss till FAO-systemet, alltså ett FN-system, som vi vet att de flesta stora aktörer i världen använder sig av. Vi har gjort det därför att vi för det internationella samfundet vill visa upp att vi inte är vare sig bättre eller sämre på någonting än vad vi egentligen är. Som det är nu blir det i vissa fall fel därför att vi inte har något internationellt anpassat system. För den enskilde skogsägaren innebär det här absolut ingenting, men för i det internationella samfundet innebär det att vi får jämförbarhet. Tack för den här debatten! En trevlig sommar önskar jag utskottets härvarande ledamöter! 53 (): Skogen med sin råvara har på ett väsentligt sätt bidragit till att bygga upp den välfärd vi har i . är det land som har den största skogsarealen inom EU, och merparten av denna skog återfinns i . Så skriver jag och mina kamrater från skogslänen i början av vår motion, som behandlas i det betänkande vi debatterar här . Tyvärr är det en motion som den borgerliga utskottsmajoriteten har avstyrkt. Jag vill här från talarstolen passa på att kort sammanfatta några viktiga ståndpunkter som vi har lyft fram i vår motion. För det första anser vi att ökad tillväxt av skogen är helt nödvändig sett ur perspektivet av den framtida stora efterfrågan på biomassa men också utifrån att den svenska skogen kan motverka vår tids största miljöhot, klimatförändringarna. Vi behöver mer av aktiva insatser vad gäller röjning, gallring och gängse skogsbruksmetoder. Ett sådant intensifierat skogsbruk kräver också att man gör noggranna miljökonsekvensbeskrivningar, allt för att säkerställa att det görs på ett långsiktigt och miljömedvetet hållbart sätt. För det andra tycker vi att vi ska satsa mer resurser på forskningen för att säkerställa att en ökad skogsproduktion och det naturliga ekosystemet kan fortsätta leva i harmoni med varandra och bevara en biologisk mångfald. I mitt hemlän pågår största fullskaliga forskningsprojekt om skogens tillväxtmöjligheter, koldioxidbindning och vilka miljöeffekter som kan uppstå i skogsekosystemet. Det är en intressant forskning, och det är med spänning jag väntar på de resultat som kommer att komma . För det tredje anser vi att produktionsmål och miljömål inte är varandras motsättningar, som tyvärr många ser det . Såväl produktionsmål som miljömål, som varit skogspolitikens kännetecken, tycker vi är bra, och de är ömsesidigt beroende av varandra. Vi brukar säga att tillväxt och miljö går hand i hand. Det ena målet förutsätter naturligtvis det andra, och det är viktigt att de ska vara jämställda. För det fjärde tycker vi att ska ha kvar sin uppdragsverksamhet. En avvecklad uppdragsverksamhet gör att myndighetens närvaro i glesbygden minimeras i ett område där också stora skogsinnehav ligger. Det är tyvärr välkänt att det inte är attraktivt för andra aktörer att etablera sig i glesbygden eftersom det vet vi allihop det där inte finns någon vinst att hämta från marknaden. Dessutom kommer myndigheten att tappa enormt mycket kompetens genom att detta tas bort. uppdragsverksamhet har också inneburit trygghet, framför allt för de små skogsägare som inte är anslutna till någon skogsägarförening. Det har varit en ovärderlig hjälp att ha en oberoende part på virkesmarknaden. Detta har varit väldigt viktigt, åtminstone i mina hemtrakter, där inte så många är med i någon skogsägarförening. Som sista ståndpunkt, fru talman, vill jag ta upp frågan om reservat. Det är en omstridd och hårt debatterad fråga uppe i , där stora skogsarealer redan är skyddade . Till exempel är det faktiskt en sjättedel av skogarna i mitt eget hemlän, , som är skyddade. Det är stora arealer med produktiv skogsmark vi pratar om. När man gör jämförelser och tittar på resterande ser man att det handlar om en tjugondel. Det är alltså klart att den frågan är hårt debatterad i mitt eget hemlän. vill jag säga att jag är glad att har tagit initiativet att man avsätter ytterligare för att nå miljömålet. gick jordbruksministern, vilket jag tycker är synd, eftersom han berättade att 431 områden skulle vara spridda över hela landet. Då hade jag velat säga, med adress till jordbruksministern och till , att jag hoppas att ministern då menar att dessa 431 områden ligger i mellersta och södra delarna av . Efterfrågan på skogsråvara växer , och det är viktigt att bruka skogen så att man tar hänsyn till såväl naturvård som miljöintressen. Därför anser vi att det krävs en reservstrategi som tar hänsyn till såväl bevarande av den biologiska mångfalden som till en ökad produktion. Slutligen vill jag bara säga att våra svenska skogar är unika. Det är vår välståndsfabrik med ett av högsta exportvärden och högsta naturvärden. Här nämndes siffran 90 000 som är direkt sysselsatta inom skogsbruksnäringarna. Jag har fått lära mig siffran att en skogsarbetare genererar 15 ytterligare jobb från frö till slutproduktion. Det är alltså självklart att detta är en viktig och betydelsefull näring för hela . Jag skulle vilja säga att skogen är en av våra guldgruvor, så vi måste fortsätta att värna och bidra till vårt gemensamma välmående. Slutligen, fru talman, vill jag tacka alla deltagare i denna debatt. Det är tråkigt att jordbruksministern gick, men jag tackar honom så här på avstånd. Det har varit väldigt intressant och spännande att få lyssna till den här debatten, som innehåller så väldigt mycket av framtidstro och hopp för skogsnäringen. Jag vill också säga att jag står bakom alla socialdemokratiska reservationer. 54 (): Tack alla för en intressant överläggning! Att skogen betyder mycket är vi säkert överens om. För mig personligen, som har levt hela livet med skogsbruk, är det i hög grad så. Jag har förmånen att få tala sist. Då får man sitta och värdera och känna skillnaden mellan åsikter och insikter, mellan teori och praktik. Tillsammans med några här deltog jag också i den skogspolitiska utredningen, och det är mycket som är hämtat därifrån också i denna framställning. Att skogspolitiken har varierat mycket torde alla ni veta som har varit med en del. Det har faktiskt varierat väldigt mycket på de som har gått sedan jag första gången läste skogslära, som det hette då. Några exempel: Flera socialdemokratiska regeringar hade beskattning av vedbränsle för användning i egen fastighet. Det gjorde ju att röjningen uteblev helt. Att oljan dessutom kostade kubikmetern var också en bidragande orsak. Den regeln togs bort av första Fälldinregeringen, om jag minns rätt. Statsbidrag fanns också till skogsdikning, vilket är så våldsamt hemskt just , liksom till restaurering av de så kallade skräpskogarna. Men den verkligt starka grunden för utvecklingen av skogsnäringen och för ekonomin i hela samhället har mekaniseringen stått för. producerade ett dagsverke . producerar man per dag. Visst gjordes det också misstag av storskogsbruket tidigare. Alltför stora hyggen, dålig naturvårdshänsyn, okänslig markberedning och så vidare. Men det har hänt en hel del positiva saker , även om det inte är hundraprocentigt. Sedan vi införde det så kallade ståndortsanpassade skogsbruket har den verkligt stora förändringen skett. Skogsnäringen är omringad av detaljerade bestämmelser och krav. En del av dem är helt rimliga. Den generella hänsynen har berörts här. Den blir allt bättre. Arbetet för ökad produktion har diskuterats en hel del. Det är bra även för miljön. Vi måste så att säga använda fotosyntesen optimalt men även med beaktande av de miljöhänsyn vi ska ta. Det behöver inte vara någon motsättning mellan produktion och miljö med dagens skogsskötselmetoder och avverkningsmetoder. har också talat om hur omdebatterat kravet på skogliga avsättningar är, inte minst i norra delen av landet. Enligt förs den mesta debatten i . Då det handlar om en stor andel privat mark förstår jag till att det är omdebatterat. Äganderätten sätts ur spel. Det är mycket olyckligt att vi just i det avseendet, då det gäller beaktande av miljöhänsyn, måste ha kvar ett tvångsinstrument. Massor av de ägare och familjer som jag har varit i kontakt med sedan vi tog beslutet , tror jag att det var, har närmast varit förstörda över tanken att man inte vill sälja. Man vill inte bli av med sin skog, men man blir tvingad. Här är ju frågorna om bemötande från länsstyrelsernas sida jätteviktiga. roll är viktig. När vi bildade var jag med i förhandlingar med den dåvarande regeringen, och 10-procentsmålet för skog som ska användas som bytesmark i samband med reservatsavsättningar fastlades av en enig riksdag på den punkten. Då vi hade genomfört åtta debatter i det här ämnet fick jag beskedet av dåvarande regering att med den medelstilldelning som var planerad skulle det målet nås 2018. Det var det besked jag fick då. Jag har hört att det har varit en hel del debatt om huruvida man anser att man når de här målen, sagt bara som en sakupplysning. Äganderätten är oerhört viktig. Där tror jag att vi är eniga. Men jag är utomordentligt orolig för den förfoganderätt som håller på att glida ur äganderätten för i första hand privata ägare. Det är ett antal konkreta begränsningar som gör att jag säger på det sättet. Reservatsbildningar är en sak. Natura 2000-områden är en annan. En tredje är vattendirektivet. En fjärde är nationalparker. Och hänsyn till rennäringens riksintressen är en femte. Vilken skogspolitik vi beslutar om är givetvis viktigt, men om alla de 300 000 privata markägarna får förfoganderätten över sin mark klart justerad och förändrad är det en ytterligt besvärlig situation. Så, fru talman, till diskussionen om tvånget med skogsbruksplaner. Det behövs absolut inget beslut centralt för att tvinga skogsägare att ha skogsbruksplaner. är de kopplade till certifieringen, och det är närmast en konkurrensfördel att ha certifiering. Nästan alla har det också. Gränsen för fjällnära skog kom till för att underlätta skogsbruk. Bland annat svarade staten för stämplingskostnaden ovanför den gränsen. Denna gräns har fullständigt överlevt sig själv. Med de kunskaper och metoder som finns för återbeskogning saknar den helt och hållet biologisk betydelse. Skogens sociala värden inte kan vi skapa dem i centrala dokument med nya ryggsäckar med detaljregler. Skogens sociala värden skapas lokalt. Vår unika allemansrätt är ju grunden för detta. Slutligen har det varit en omfattande diskussion om de så kallade jämställda målen hur man nu kan vara jämställd i skogen. Men det är någonting som antogs av den förra regeringen så vi får leva med det. Det ska vara jämställt, och det är väl bra. Min personliga uppfattning är att dagens skogsbruk och ett vant skogsöga klarar den här balansen väldigt bra. Vi är väl många som har varit engagerade under de år som regeln har gällt och som sett att tidigare kanske mer har haft en inriktning åt miljöhållet än åt produktionshållet. Men det är som sagt bara en subjektiv uppskattning. När det gäller , som nämndes i föregående inlägg, kan jag konstatera att den förändring i uppdragsverksamheten som sker ju är att man slopar stämplingsverksamheten. Det är en mycket marginell del av uppdragsverksamheten, i varje fall i norra delen av landet. Med detta, fru talman, vill jag tacka för en trevlig debatt och dels yrka bifall till förslaget, dels önska alla ledamöter i miljö- och jordbruksutskottet en trevlig sommar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 5 § Utvecklingen inom den kommunala sektorn Föredrogs finansutskottets betänkande 2007/08:FiU19 Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2007/08:102). 55 (): Betänkandet behandlar regeringens redovisning av ekonomin och verksamheterna i kommuner och landsting. Redovisningen sker och avser i huvudsak förhållandena till och med . har berett socialutskottet, utbildningsutskottet och arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelsen. Ingendera har utnyttjat den möjligheten. Skrivelsen tar bland annat upp kommunernas och landstingens resultat, nettokostnader och sysselsättning samt behandlar också utvecklingen av de statliga bidragen till kommunerna. I första hand omfattar redovisningen obligatoriska verksamheter som skola, vård och omsorg. Av redovisningen framgår att av landets landsting och kommuner har ett positivt resultat. Kommunernas skatteintäkter och kostnader ökade liksom de generella statsbidragen, vilket betonar vikten av uppföljning och utvärdering inom en rad sektorer. konstaterar att skrivelsen har utvecklats men betonar också vikten av att arbetet med att ta fram ett förbättrat underlag för uppföljning och utvecklad analys av den kommunala verksamheten, där hänsyn tas till grunderna för den kommunala självstyrelsen. Det finns inga reservationer i detta betänkande. 56 (): Redovisningen av de kommunala verksamheterna avser i huvudsak förhållanden till och med , alltså då vi hade en i huvudsak socialdemokratisk regering. kan man se att kommunernas och landstingens ekonomi förbättrades år och nådde ett mycket gott plusresultat på ca . Försämringen av kommunernas och landstingens ekonomi ser vi nu för med en försämring på 2,6 miljarder jämfört med . Det är kanske inte en försämring att vara så bekymrad över, men det vi ser framöver i de olika rapporterna är att kommuner och landsting kommer att få ett samlat underskott på 1213 miljarder . Det innebär att överskottet på ca 15 miljarder byts mot ett underskott på nästan samma summa på en så som . Vad gör den borgerliga regeringen framöver, som givetvis också ser prognoserna och rapporterna? Regeringen skriver själv ned tillväxttakten. Rapporter kommer om att sysselsättningsökningen bromsas upp. Antalet lediga jobb minskar. Vi ser också att varslen ökar. Det har inte undgått någon att vi har en mycket hög inflation. På det kommer också med all sannolikhet räntan att stiga ytterligare. Kommunerna rapporterar om att antalet socialbidragstagare ökar på grund av försämrad a-kassa och försämrad sjukförsäkring. 450 000 människor står nu utan a-kassa och saknar helt försäkringsskydd. Skulle för dessa människor arbetslösheten slå till återstår för deras försörjning endast socialbidrag. I detta läge säger den moderate finansministern till kommunerna och landstingen, underförstått, att de nu får klara sig själva. I vårpropositionen finns inga nya generella pengar. Ingen påfyllning 2009. Inte förutskickas några pengar 2010 eller 2011 till kommuner och landsting. Den borgerliga regeringen säger i finansplanen till kommunerna att de måste ytterligare rationalisera och effektivisera verksamheterna. Då vet vi som har varit kommunalpolitiskt aktiva att det innebär för kommunernas verksamhet större barngrupper i barnomsorg, fler elever i klasserna, färre anställda i äldreomsorgen och uppsägningar av personal inom sjukvården. Kommuner och Landstings moderate ordförande sade i att ekonomin i kommunsektorn försämras i snabb takt, särskilt landstingen kommer mycket snart att redovisa stora underskott om inte statsbidragen värdesäkras och skrivs upp med . Han sade också att de har fått besked med all sannolikhet från och den borgerliga regeringen om att statsbidragen ligger stilla , och det är inte rimligt. Jag vill avsluta med två frågor till de borgerliga ledamöterna i finansutskottet. Kommer ni att höja de generella statsbidragen till kommuner och landsting i höstens budget? när nästan hälften av landets kommuner rapporterar att socialbidragskostnaderna ökar beroende på försämringar i a-kassa och sjukförsäkring, kommer ni att kompensera kommunerna för dessa kostnadsökningar? 57 (): Det går bra för kommunerna. Trots stora investeringar och extra stora avsättningar till pensioner blir det totala resultatet 12 miljarder, eller kanske till och med 25 miljarder beroende på hur man räknar. Som vi just hörde är det av kommunerna som går med överskott. Jobbpolitiken, fru talman, har fungerat. Fler och fler arbetar och betalar skatt. Det har betytt att man har fått in ytterligare 21 miljarder . Statsbidragen höjdes med 7 miljarder, och de kommer att höjas igen. Kommunerna får också tillskott på beräknat 1,2 miljarder när de får inkomster från fastighetsskatten, som kommer att föras över till kommunerna. Jobbpolitiken har också inneburit att kommunerna kan rekrytera. Fyra femtedelar av de 1,1 miljonerna anställda i kommunsektorn är kvinnor. Sjuksystrar, undersköterskor, lärare, förskolepersonal och alla andra har fått betydligt mer i plånboken med jobbavdrag. Tusen kronor mer kvar betyder betydligt mer än löneökningar, till och med de löneökningar de strejkar för. Skola, barnomsorg och äldreomsorg är kanske av den kommunala verksamheten, men där staten ger uppdrag och formulerar reglerna för kommunerna. Det är de verksamheterna som rapporten ska utvärdera.