prot · GV0985 · 2008-03-28 00:00:00 — Men det är uppgift att hitta lösningar för de medborgare som han har i sin kommun. Vi ser till att det finns förutsättningar. Men det är inte vi som ska förhandla med , eller någon annan kommun om medborgarna i ska behöva flytta i andra hand. Det är klart att det är som måste fixa det. Frågan är bara: Varför gjorde han inte det tidigare? Hur kommer det sig att med Socialdemokraterna vid regeringsmakten inte kom på den här idén? Svaret är att vi då hade en nationell myndighet som inte skapade förutsättningar för samarbete kommuner emellan. Men med ett regionalt ansvar har man upptäckt att det finns möjligheter att utvecklas och att samarbeta. Man kan bo i en kommun och få introduktion i en annan kommun, och detta fungerar, . När vi tog över makten hade 175 kommuner undertecknat avtal för mottagande av flyktingar. är det 265 kommuner som har gjort det. Hur kommer det sig att det är så? Jo, därför att landshövdingarna som känner sina kommuner och som känner sina kommunalråd kan tala med dem och se till att alla kommuner tar sitt ansvar. Det är den nya organisationen som har lett till det. längtar fortfarande tillbaka till tiden med . Ja, de gjorde sin uppgift, den uppgift som den förra regeringen gav dem. Men landshövdingarna har visat sig vara bättre som ansvariga för denna verksamhet än en nationell myndighet någonsin kunde bli. Jag är stolt över att vi har kunnat förändra den strukturen. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2007/08:473 om mottagning av finska tv-sändningar i 124 Kulturminister (): har frågat mig vad jag har gjort och vad jag har tänkt göra när det gäller tillgången till finska sändningar i . Frågan är ställd med anledning av att det finns hushåll i som har kunnat se finskspråkiga kanaler från det finska marknätet, men som i samband med övergången till digitala sändningar i har förlorat den möjligheten. I delar av har hushållen kunnat se finska kanaler genom att sändningarna i det finska marknätet spiller över gränsen till svenska hushåll. En överspillsändning är en oavsiktlig sändning. Avsikten är att utsändningen ska täcka alla hushåll i det egna landet, men beroende på var sändaren är placerad och beroende på geografin i området kan sändningen också tas emot i områden på andra sidan gränsen. I har de analoga sändningarna från det finska marknätet inte bara spillt över i gränstrakten utan enligt uppgift också kunnat tas emot så långt från gränsen som i och en bit utanför . Det har inneburit att en stor andel av de finsktalande hushållen i norra har kunnat se tv-sändningar på finska. De tekniska egenskaperna för analoga och digitala signaler är emellertid olika. Uppenbarligen räcker inte de digitala signalerna från de finska masterna lika långt in i . Längs gränsen kan hushållen fortfarande ta emot kanalerna, men så långt som till och når inte utsändningarna. Jag håller med om att det är olyckligt att det finns finskspråkiga hushåll som tidigare haft tillgång till de finska utsändningarna men som kan komma åt dem. Som jag har informerat om har frågan varit uppe till diskussion mellan mig och min finske kollega i samband med ett möte i . Tjänstemännen på har också löpande kontakter med sina finska kolleger och informerar om händelseutvecklingen i . Den försämrade tillgängligheten beror alltså på övergången till digitala sändningar i . Enligt de uppgifter vi har fått från sker det dock fortfarande vissa justeringar av näten, vilket innebär att mottagningsmöjligheterna på den svenska sidan gränsen kan komma att påverkas. Det är verkligen angeläget att finsktalande hushåll i har möjlighet att ta del av finskspråkiga medier. beslutar därför om bidrag till för att sprida en finskspråkig kanal i . Uppdraget till har utvecklats . ingår det också i förbundets uppdrag att verka för att sändningarna kan spridas i andra områden och med andra distributionsformer. Därutöver finns krav på och att utveckla program på minoritetsspråk, där finskan intar en särställning. Om det till slut ändå kommer att konstateras att vissa hushåll har förlorat möjligheten att se finska kanaler från det finska marknätet finns också andra alternativ. Finskspråkiga kanaler erbjuds av svenska operatörer i andra distributionsformer, men utbudet skulle kunna förbättras ytterligare. Min förhoppning är självklart att digitaliseringen av olika distributionsformer ska resultera i ännu bättre tillgång till våra nordiska grannländers tv-kanaler. 125 (): Jag tackar kulturministern för svaret på min interpellation. Det finns ett stort intresse i för att återfå möjligheten att se de finska tv-kanalerna. Med det analoga systemet kunde stora delar av länet se minst två finska tv-kanaler. När gick över till digitala tv-sändningar försvann denna möjlighet, och det var en stor kulturell förlust. fick jag ett antal namnlistor som i hade samlat för att återfå de finska tv-kanalerna i basutbudet. Jag överlämnar dem härmed till kulturministern. I går talade jag med vice ordförande i föreningen, ett samtal som fördes på två språk. Hon talade finska och jag svenska. Hon och hennes förening hoppas på att få träffa kulturministern när ministern kommer till på besök . De vill berätta om varför de tycker att det är viktigt att kunna se finsk tv i länet. Mina far- och morföräldrar kunde inte svenska. Samma sak gällde när mina föräldrar började skolan . Från till en annan var de tvungna att byta språk från finska till svenska. Vetenskapen har visat att det första språket är mer långlivat än det andra språket som man lärt sig. är min föräldrageneration . Min pappa som är år talar ofta med mig om att han saknar de finska tv-programmen, och han är inte ensam. För de äldre är det ingen lösning att tala om att det finns operatörer som man kan köpa finska tv-kanaler ifrån. De äldre upplever inte heller att det är en hjälp när kulturministern utlovar fler operatörer som de kan välja mellan för att få de efterfrågade kanalerna. Då avstår de hellre för att det blivit så krångligt. Dessutom finns det ju förbud mot att ha paraboler på vissa fastigheter, vilket är försvårande. Resultatet blir att de än en gång fått känna sig bestulna på sin kultur, första gången i skolan och igen när de finska tv-programmen upphörde. Det är viktigt att mottagning av finska tv-program återfås i samma utsträckning som när programmen sändes analogt. Främsta skälet är att det i länet historiskt i flera århundraden har funnits många som talat finska. Det finns fortfarande ett stort antal invånare som talar eller förstår finska. Ett annat viktigt skäl är gångna tiders statliga språkpolitik som gick ut på att försvenska de finskspråkiga områdena genom att förneka finskans berättigande. Här har svenska staten ett särskilt ansvar som kulturministern borde beakta. Historiskt sett har svenska staten begått brott mot de mänskliga rättigheterna när människor inte fick tala och bejaka sitt modersmål. kan kulturministern och regeringen gottgöra en del av de historiska försyndelserna genom att återställa mottagningen av finska tv-program till samma nivå som när de analoga finska tv-kanalerna sändes. I finns förvaltningsområden för finska språket. , , , och är kommuner som ingår i dessa förvaltningsområden. Det är områden som vi fick i samband med att ratificerade Europarådskonventioner, nämligen den europeiska stadgan om landsdels- och minoritetsspråk, den så kallade minoritetsspråkskonventionen, och ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. Och är det enda län som har dessa förvaltningsområden. 126 Kulturminister (): Jag ska börja med att också ge lite papper. När vi stötte samman i går efter frågestunden frågade nämligen mig hur det var med förvaltningsområdena. Jag såg väl antagligen ut som ett frågetecken. Och det fanns skäl till det, därför att det är egentligen inte en fråga som ligger på . Men jag tog ändå reda på hur det ligger till och fick då veta att det så sent som i går kom en departementspromemoria från departement, Integrations- och jämställdhetsdepartementet. Jag ska be att få lämna över en sammanfattning av promemorian. Jag hoppas att kan läsa den. Sedan får vi se om diskussionen i den delen ska tas med mig eller med . Men i den finns det beskrivet hur det ligger till med just förvaltningsområdena och vad man kan göra för att stärka inte minst finskans men även samiskans ställning. Jag går över till det som interpellationen handlar om. Jag håller med om att det här är en stor förlust. Jag är självklart inte omedveten om vad språket betyder. Det finns många som har vittnat om den känsla av sorg som drabbade dem när de tvingades överge sitt språk från till en annan. Man kan verkligen tala om att det har varit ett kulturförtryck. Detta är något som vi är medvetna om. Det ligger bakom den enighet som finns i om minoritetsspråkens starka ställning och kommer också till uttryck i den språklagsutredning som överlämnades för ungefär sedan. När det gäller sändningarna och möjligheterna att se finska program i skulle jag naturligtvis önska att jag kunde göra mer. Men är det så att vi inte kan ålägga den att sända över svenskt territorium. Det här är inget som var beslutat, utan det var en teknisk möjlighet som fanns, och det finns fortfarande en del så kallat överspill. Vad jag förstått har man inte gjort några större förändringar när det handlar om antalet , men den analoga och den digitala tekniken fungerar olika. De har haft problem också i med övergången till den digitala tekniken, och de gör vissa justeringar. Förhoppningsvis kan justeringarna innebära att fler i som tidigare kunde se de finska sändningarna kan göra det också i fortsättningen. Det finns också andra problem som handlar om rättigheter och upphovsrätt. Det komplicerar saken, därför att om man medvetet låter de finska sändningarna gå in över den svenska gränsen kan det bli tal om att få betala till rättighetsinnehavarna. Vad det i så fall skulle kosta och vad det skulle innebära vet vi ingenting om . Men det är en uppgift som vi har fått. Vi för naturligtvis diskussioner. Dels förs diskussioner på tjänstemannanivå mellan det finska och det svenska, dels träffade jag den finske kulturministern, , och tog upp frågan med honom. äger inte han den, utan den ligger hos infrastrukturministern i . Men jag har försäkrat mig om han ska vara medveten om att detta är en fråga som är stor inom delar av . Vi kommer att fortsätta diskussionerna. Förhoppningsvis kan det bli vissa tekniska justeringar. Om det sedan inte räcker får vi återkomma. Jag förstår mycket väl att de som är äldre tycker att det är besvärligt och kanske till och med avstår. Men jag hoppas att det ska bli möjligt att ta in det och få en satellit eller möjligen kabel, trots att det kan tyckas besvärligt, för det finns ändå hjälp att få där. 127 (): Det är bra att regeringen satsar pengar, närmare bestämt , på att , och har Finlandskanalen i basutbudet trots att dessa kommuner inte ingår i ett förvaltningsområde. I rättvisans namn borde regeringen vara minst lika intresserad, om inte mer, av att satsa resurser för att Finlandskanalen ska ingå i basutbudet för tv-mottagningen i . Ett starkt motiv är att ingår i förvaltningsområdet för sverigefinnar och finska språket. Jag vet också de andra nationella minoriteterna som finns i . Jag ställer frågan, även om kulturministern tycker att detta med nationella minoriteter är område: Delar kulturministern uppfattningen att finska språket har en starkare ställning i nämnda förvaltningsområde än i övriga landet? I svaret redogör kulturministern för att svenska operatörer kan erbjuda finskspråkiga kanaler. Den möjligheten finns ju, men då får var och en betala för de olika kanalerna. Det behöver däremot inte de som bor i , och . Varför får tv-tittarna i finskspråkiga förvaltningsområden i inte samma förutsättningar som tv-tittarna i , och ? Man kan tro att de finsktalande är nöjda med att se den redigerade Finlandskanalen i dessa kommuner. Men jag har hört en del missnöje. Många upplever det som en klar försämring mot hur det var tidigare. De uttrycker strakt att de vill ha tillgång till hela det ursprungliga programutbudet och inte redigering av två kanaler. Många uttrycker det som att de inte bara vill kunna se nyheter utan allt det andra också. Kulturministern säger att det är som får bidrag för att se till att sprida sändningarna i dessa kommuner. Kulturministern säger vidare att föreningen har fått i uppdrag att verka för att sändningar kan spridas i andra områden och i andra distributionsformer. Vad betyder det mer konkret? Vilket område står på tur? Innebär det att man i hela landet kommer att kunna ta del av andra finska tv-kanaler än den redigerade Finlandskanalen? Jag ställde frågan om vad det finns för möjlighet att återfå samma förutsättningar i att se finska public service-kanaler som då sändningarna var analoga. Kulturministern har svarat en del på det. Men jag funderar på det som står i svaret om att det fortfarande sker justeringar av näten, vilket innebär att mottagningsmöjligheterna på den svenska sidan av gränsen kan komma att påverkas. Vad betyder det mer konkret? Det kan vara intressant att få reda på när de där justeringarna är genomförda. Tekniken är inget hinder. Kostnaderna är överkomliga. I finns en minoritet finlandssvenskar som vill se svensk tv. I finns två minoriteter, främst sverigefinnar men också tornedalingar, som vill se finsk tv. Finns det ett reellt politiskt intresse kan man ganska snabbt lösa frågan om mottagning av respektive länders tv-program. Börja med och nöj er inte förrän hela landet kan ta emot finska tv-program! Jag kan inte tänka mig annat än att är intresserat av det motsvarande, nämligen att kunna se svensk tv i hela . 128 Kulturminister (): När det gäller fråga om justeringarna är det på samma sätt som det var i . När vi gick över från analogt till digitalt fanns det områden i där det var problem. Det tog ett tag innan man hade justerat masterna, och det finns fortfarande bekymmer i vissa områden har jag fått höra. Men det är något som fortgår . Det är samma sak i som ju gjorde sin övergång senare än vi och dessutom i hela landet på en gång. När jag talar om att justeringar pågår är det för att det fortfarande finns områden i där man har problem, förmodligen särskilt i de norra delarna. Men jag tror mig också veta att det finns hushåll i som inte kunde se analoga sändningar men som kan se de digitala därför att spridningsområdet blir annorlunda i den delen också. Men det ska jag låta vara osagt, för jag kan inte leda det i bevis. Det är bara vad jag har hört. Detta är trots allt fortfarande en relativt ny fråga. Den seglade upp . har ett statligt anslag på drygt 20 miljoner för att stärka finska språket. Hälften av pengarna tror jag går till för vidare distribution till . Det har varit en koncentration av intresset till just beroende på att här finns många finskspråkiga hushåll som inte har haft tillgång till de finska sändningarna på grund av överspillet. Det har varit ett icke-problem tidigare. Man har varit nöjd och glad med möjligheten att se finsk tv, en möjlighet som för många försvann när man bytte teknik. Det är därför inte så konstigt att de statliga insatserna varit koncentrerade till denna del av , det vill säga och . Om det nu visar sig att det inte finns några möjligheter, trots att man har täta kontakter och gör tekniska förändringar, så får vi naturligtvis ta upp diskussionen igen och se om kan tänka sig att även sprida sändningarna i andra delar av , bland annat , och hur man i så fall kan samarbeta med olika tv-distributörer. Jag vet också att man från departementets sida har haft kontakt inte bara med de finska kollegerna utan också med Copyswede, med flera för att se vad som hänt och vad man möjligen kan göra för att öka möjligheterna för dessa hushåll. Jag tror att vi får återkomma till frågan när vi vet mer. Men jag kan försäkra om att vi inte har lagt frågan på hyllan, utan diskussioner pågår. 129 (): Jag uppskattar kulturministerns besked att frågan inte är lagd på hyllan utan att det finns möjligheter att återkomma . Inte bara jag uppskattar det mycket utan säkert alla de som är intresserade av frågan. Det här har väckt stort och starkt intresse i mitt hemlän. Jag blev lite överraskad av det. Man har tagit kontakt med mig och, tror jag, samtliga riksdagsledamöter från mitt hemlän. Jag hoppas att kulturministern under sitt besök i ger kvinnorna i i tid att träffa henne så att de också får uttrycka sina önskemål i frågan. Det finns ett svar som jag inte är riktigt nöjd med. Jag förstår att det till antalet finns fler sverigefinnar och finsktalande i än i . När det gäller antalet invånare är i detta sammanhang ett mindre län. Men att vi i har förvaltningsområde för just sverigefinnar och finska språket gör att jag tycker att regeringen borde ta ett särskilt ansvar för i detta sammanhang. Det hoppas jag att kulturministern kan ta till sig. Vi får återkomma vid något lämpligt tillfälle och undersöka hur långt vi har kommit i frågan. 130 Kulturminister (): Jag tackar för diskussionen. Jag förstår att det här är av stort intresse i . Språket är ju av fundamental betydelse för vår identitet och för allt det som vi är. Om man då känner att det egna språket, modersmålet, är hotat är det självklart att man blir upprörd. Jag tycker inte att det är ett dugg konstigt. Jag träffar gärna representanter för den här svensk-finska föreningen när jag besöker , och jag tackar också för namninsamlingen. Jag tycker att det är väldigt glädjande att det finns ett starkt engagemang för språket. Det är positivt. Vi har ju ordförandeskapet i det nordiska ministerrådet, så det blir extra täta träffar med våra kolleger, bland annat naturligtvis de finska. Jag ska också träffa på en lunch i Åbo . Jag ska till Hanaholmen och träffa de svenska språklärarna i . Frågan är alltså aktuell, och det blir många tillfällen att ta upp det här. Det är både en rent teknisk fråga och en fråga om att se över vilka möjligheter det finns för att utvidga sitt uppdrag. Jag lovar att fortsätta och att återkomma. Jag är övertygad om att om inte annat kommer att föra frågan vidare i en annan diskussion med mig. Tack så mycket och trevlig helg! Överläggningen är härmed avslutad. 22 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2007/08:126 till socialutskottet /08:128 till trafikutskottet /08:136 till socialförsäkringsutskottet Redogörelse /08:NR1 till utrikesutskottet Motioner 2007/08:A5 och A6 till arbetsmarknadsutskottet /08:MJ4MJ8 till miljö- och jordbruksutskottet Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2007/08:68 Förverkande av utbyte av brottslig verksamhet 2007/08:Ju22 av m.fl. (v) med anledning av prop. 2007/08:76 Kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik 2007/08:T6 av m.fl. (v) 2007/08:T7 av m.fl. (mp) med anledning av prop. 2007/08:84 antagande av rambeslut om överförande av frihetsberövande påföljder inom Europeiska unionen 2007/08:Ju23 av m.fl. (v) 2007/08:Ju24 av m.fl. (s) med anledning av prop. 2007/08:105 Lag om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. 2007/08:Sf9 av m.fl. (mp) 2007/08:Sf10 av m.fl. (s) 2007/08:Sf11 av m.fl. (v) med anledning av prop. 2007/08:107 Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område 2007/08:MJ9 av m.fl. (v) 2007/08:MJ10 av m.fl. (s) 2007/08:MJ11 av m.fl. (mp) med anledning av skr. 2007/08:81 Redogörelse för verksamheten inom m.m. samt inför det svenska ordförandeskapet 2007/08:U9 av m.fl. (s) 2007/08:U10 av m.fl. (s) med anledning av skr. 2007/08:85 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2007/08:U11 av m.fl. (s) 2007/08:U12 av m.fl. (mp) betänkande 2007/08:SoU9 Statligt tandvårdsstöd betänkanden /08:JuU5 Särskild utlänningskontroll /08:JuU10 Polisfrågor betänkanden /08:CU10 Frågor om s.k. sms-lån och överskuldsättning 2007/08:CU12 Arvsrättsliga frågor 2007/08:CU16 Den nya inskrivningsmyndigheten, m.m. betänkande 2007/08:UbU9 betänkanden /08:NU7 Företagsfrämjande insatser 2007/08:NU8 Vissa näringspolitiska frågor 2007/08:NU10 Vissa energipolitiska frågor 24 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2007/08:534 Försäljning av statliga företag till andra stater av () till statsrådet () 2007/08:535 Konsekvenser för trafiken vid nedläggning av tullen i av () till statsrådet () 2007/08:536 Ökat regelkrångel med regeringens företagarpolitik av () till näringsminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 25 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2007/08:1014 Hundavelsverksamheten i av () till jordbruksminister () 2007/08:1015 Omkostnadsersättningar av () till finansminister () 2007/08:1016 Osäker trafiksäkerhet av () till statsrådet () 2007/08:1017 Underlättande av fri etablering inom sjukvården av () till socialminister () 2007/08:1018 Avskaffande av importtull på aluminium av () till statsrådet () 2007/08:1019 Reformering av tillsynen i konkurs av () till justitieminister () 2007/08:1020 Synliggörande av funktionsnedsättningar i skolans läroböcker av () till utbildningsminister () 2007/08:1021 Fakturabedragare av () till justitieminister () 2007/08:1022 Tullpersonal för plomberingskontroll i av () till finansminister () 2007/08:1023 Tillåtlighetsprövning av av () till miljöminister () 2007/08:1024 Barnfattigdomen i av () till socialminister () 2007/08:1025 Miljöprövning av skjutfältet i av () till försvarsminister () Frågorna 2007/08:10141024 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Fråga 2007/08:1025 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 26 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 13 § anf. 42 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 78 (delvis), av talmannen därefter till och med 20 § anf. 118 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.