prot · GV09120 · 2008-06-02 00:00:00 — har självfallet rätt i att de olika militärparaderna för att ta det exemplet ingår i ett försök att bygga en nationell stolthet och att visa att man vill vara med på banan igen. Vi ska inte underskatta att den militära komponenten i det ryska samhället spelar en större roll än den kanske gör hos oss. Segern i vad man kallar för det stora är för dagens ryss en seger inte bara för utan också för och en del av deras identitet på ett sätt som vi med vår långa fredliga tradition kanske har svårt att uppskatta. Delar av detta ingår i ett stolthetsbyggande efter vad man uppfattar som en svår period. Vi ska följa detta med den allra yttersta vaksamhet. Jag kan försäkra att vi gör det. Försvarsberedningen har i enighet dragit sina slutsatser. har alldeles rätt i att detta vad det lider självfallet kommer till regeringen och till . Då får vi anledning att notera och formulera det på ett annat sätt i alla fall i utskottet och i denna kammare, och då återstår att se vilka slutsatser som dras också från socialdemokratisk sida. Slutligen: Jag tror att det är viktigt att vi har en bred och engagerad diskussion om utvecklingen i om det positiva, det negativa, det som vi möjligtvis kan göra och det vi möjligtvis kan påverka. Dessutom gäller det den roll vi kan spela när det gäller Europeiska unionens politik gentemot eller, för att ta det dagsaktuella, när det gäller att värna den territoriella integriteten i ett litet som inte har mindre rätt till nationell självständighet och territoriell integritet än det stora och att få det stora att förstå att små stater har lika stor rätt som stora stater. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2007/08:693 om den politiska situationen i 25 Utrikesminister (): har frågat mig på vilket sätt kommer att följa förberedelserna inför och under den andra omgången av presidentvalet i . har även frågat om jag tänker ta några initiativ till åtgärder inom EU för att bryta den politiska, humanitära och ekonomiska krisen i landet samt vilken samlad strategi jag verkat för i och inom EU för ett demokratiskt . Jag delar oro för situationen i . Våldet och trakasserierna har sedan valet ökat i omfattning. Valprocessen har redan förlorat i trovärdighet på grund av flera förseningar och oklarheter. En andra omgång i presidentvalet ska, som bekant, äga rum . En förutsättning för att denna valomgång ska kunna bli fri och rättvis är att våldet upphör, att båda sidor tillåts bedriva valkampanj, att politiska möten får äga rum, att säkerheten för oppositionen garanteras och att medier kan rapportera fritt. Avgörande är också att valresultatet sammanräknas och anslås vid respektive vallokal samt att ett tillräckligt antal nationella och internationella oberoende valobservatörer finns på plats . följer utvecklingen i mycket nära. i är aktiv, har ett brett kontaktnät och för på ett föredömligt sätt den talan. Andra svenska ambassader i för en löpande dialog med grannländer för att förmå dessa att agera mer kraftfullt. Inom EU står högt på dagordningen och diskuteras i det närmaste . Som bekant har EU inte bjudits in att skicka valobservatörer, men EU:s diplomater på plats i samordnar sitt agerande och kommer att försöka få en så heltäckande bild som möjligt av utvecklingen fram till valet. De kommer också att stå i nära kontakt med de internationella valobservatörer som förväntas komma till , framför allt från den regionala samarbetsorganisationen och Afrikanska unionen. Den är aktiv i utformandet av EU:s Zimbabwepolitik. är och har varit pådrivande för att EU ska upprätthålla en nära dialog med regeringarna i grannländerna, med SADC och med Afrikanska unionen. Det är viktigt att EU fortsatt visar att vi står bakom de afrikanska ansträngningarna. är det viktigt att vi är tydliga med att vi har starka förväntningar på ett konstruktivt agerande från regionen. och EU ger ett omfattande humanitärt bistånd till , och inom givarsamfundet pågår diskussioner om hur det internationella samfundet kan och bör agera om och när politiska reformer genomförs. Både och EU står beredda att ge stöd om och när en förändring av det politiska klimatet sker i . I reformeringen av det svenska utvecklingssamarbetet är ett av de länder i kris som regeringen prioriterat. Vi har beredskap att snabbt öka vårt engagemang om utvecklingen blir positiv. Svenskt bistånd till kanaliseras via det civila samhället och internationella organisationer som FN. Biståndet syftar till att ge skydd och stöd för utsatta grupper samt till att öka förståelsen för demokratiska principer, främjandet av reformer, tolerans och dialog i ett politiskt klimat som är mycket polariserat. har en unik ställning att bygga på i som grundar sig i en lång tradition av stöd och samarbete mellan våra länder och folk. Vi agerar lokalt, i regionen och internationellt. Den har löpande kontakt med ledarna i södra och andra viktiga aktörer som verkar för en demokratisering i . Under rådande mycket allvarliga situation är det avgörande att omvärlden upprätthåller ett starkt tryck för att få till stånd en förbättring. Det gäller regionens länder, men också givarsamfundet, inklusive . Min bedömning är dock att det framför allt är regionen som i detta läge har störst möjlighet att påverka och därför har ett särskilt ansvar. FN kan spela en viktig roll, och generalsekreterare har uttryckt oro över utvecklingen. Om läget skulle förvärras förväntar vi oss att FN agerar snabbt för medling och dialog mellan parterna. Jag delar bedömning att situationen såg ljusare ut , men valprocessen är ännu inte slutförd. Vi får inte glömma bort att valet genomfördes på ett lugnt och ordnat sätt och att oppositionen sedan självständigheten vann en majoritet i såväl parlamentsvalet som första omgången i presidentvalet. Det inger trots allt hopp om möjligheterna för en demokratisk utveckling i . De främsta prioriteringarna måste nu vara att få stopp på våldet och säkerställa att det zimbabwiska folkets mänskliga rättigheter respekteras, både fram till valet och därefter. Jag kan försäkra att regeringen även fortsatt kommer att verka aktivt för att påskynda och stödja en sådan utveckling. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 26 (): Tack för svaret! Det är med växande oro som vi har kunnat följa utvecklingen i . införde EU riktade åtgärder i form av visumrestriktioner, förbud mot vapenexport och frysning av ekonomiska tillgångar för ledande företrädare inom regeringspartiet . hade brutit sitt bilaterala biståndssamarbete. Enligt den senaste levde av befolkningen på 2004. Hög arbetslöshet kombinerat med hög inflation gör att allt fler har svårt att försörja sig. Det här får miljoner människor att lämna sina hem och sitt hemland. var en frihetshjälte som förvandlades till en auktoritär ledare av diktatoriskt slag. Man har lyckats rasera en livskraftig jordbrukssektor. Man har gjort landet fattigt. Man klamrar sig fast vid makten genom förföljelse, övergrepp och odemokratiska metoder. behöver en ny ledning och en ny president, och vi hoppas att valet resulterar i detta och att valresultatet respekteras, inte manipuleras och förfuskas eller på annat sätt sätts åt sidan bara för att en despot ska kunna sitta kvar vid makten. Det är bra att den svenska ambassaden i är aktiv. Det är bra att aktivt arbetar med de här frågorna inom EU. Det är bra att vi agerar mot grannländer för att förmå dem till ett aktivare agerande. Men fattigdomen, frustrationen och förtrycket fortsätter i vardagen. Så kallade krigsveteraner drar omkring och terroriserar vanliga människor för deras åsikters skull. Oppositionens valkampanj saboteras. Mycket står på spel de som har blod på sina händer är rädda för att mista makten. är kanske det land som kan utöva mest påtryckningar och påverka situationen, men de har en låg profil. Även i och inom regeringspartiet väcker det reaktioner. Flyktingar kommer till . Zimbabwier i demonstrerar mot regim i . Den låga profilen i den sydafrikanska regeringen uppfattas av många som obegriplig. När ministern redovisar svaret om kontakter med ledarna i södra skulle jag vilja fråga: Hur står det här i relation till dialog med ledarna i ? Vad är det för budskap du framför konkret till den sydafrikanska ledningen? Hur reagerar den sydafrikanska ledningen på de här signalerna från svensk sida? Vad är det som händer i den relationen? har en oerhört viktig roll i förhållande till och bör bana vägen för någon form av lösning. 27 Utrikesminister (): Låt mig börja med att säga att jag i allt kan instämma i den beskrivning som gör av situationen i . Jag skulle kunna lägga till åtskilligt. Man har en inflation på 160 , och på nyheterna i går hörde jag att man nu hade introducerat en miljardsedel, vilket visar att detta är en ekonomi som befinner sig i fritt fall. Sådana här siffror kan framstå som abstrakta, men de innebär framför allt att de fattigaste människorna drabbas utomordentligt hårt. De har svårt med försörjningen, som sade. De lämnar landet. Det är en erbarmlig situation. Medellivslängden är starkt sjunkande på grund av detta. Dessutom har man nu ovanpå detta en terror, icke minst ute på landsbygden, efter den första valomgången med tanke på att Mugabeanhängarna på olika sätt försöker säkra sin politiska maktställning. Som sade är de som har blod på händerna rädda för att förlora den makt som kan skydda dem mot den vrede som finns. Vi försöker agera på olika sätt, dels agera direkt på det sätt som jag beskrev, dels agera gentemot framför allt de afrikanska länderna. Det här är en icke alldeles lätt avvägning, ska sägas. Vi för ibland en diskussion om att vi vill att FN ska vara mer engagerat och tydligare, och vi vill att Europeiska unionen ska vara tydligare. Det tydliga budskap vi får från de afrikanska länderna är att de vill ha ledningen i detta. Jag tror att det på sitt sätt kan vara rätt. spelar ju på en hård antikolonialistisk retorik, där nästan varje uttalande som kommer från , framför allt kanske från vissa europeiska länder, används för att stödja den maktutövning som han har han ska då försvara sig mot en gammal europeisk kolonialism. har haft den ledande rollen i detta. Jag håller med om beskrivningen. Det vi säger till är också att vi tycker att de måste vara tydligare i dialogen med men också i sina offentliga uttalanden. Jag ska inte gå in på detaljerna i en sådan diplomatisk dialog som vi för såväl med som till exempel med , ordförandelandet i Afrikanska unionen, eller med , som har visat sig ha en något tydligare inställning i de här frågorna. Det är ingen tvekan om att det är i den kretsen som det avgörande trycket måste utövas, för att nu se till att denna valomgång sker på ett någorlunda anständigt sätt, för att begränsa terrorn och förtrycket helst bli av med det helt och hållet och sedan se till att det valresultat som kommer är fullt ut redovisat och fullt ut respekteras. Låt mig sedan lägga till att om detta skulle leda till att det är väl vår gemensamma förhoppning på ett eller annat sätt går in i en förändringsprocess och ett politiskt skifte tror jag att vi i omvärlden måste vara beredda på mycket betydande insatser. De insatserna kommer att vara mycket svåra. Att genomföra ett saneringsprogram för en ekonomi som befinner sig i fritt fall och en hyperinflation, som är fallet i , är en både svår och kostsam och delvis plågsam process. Utan ett mycket aktivt stöd av det internationella samfundet kommer detta inte att vara möjligt. Och jag kan försäkra att inte bara är berett att delta i utan också ta en, försiktigt uttryckt, rätt betydande roll i detta arbete. 28 (): Jag tror att vi är överens om det mesta. Det jag vill trycka på är bara att måste få känna ett tryck från omvärlden. Vi har från svensk sida djupa och gamla relationer med som gör att man borde lyssna på vad vi säger. Jag har själv varit inblandad i ett långsiktigt Sidaprojekt i Northen i . Det var som kommunalråd i . Vi diskuterade just med en lång rad borgmästare i den här regionen. Den bild som jag fick var att även de ansåg att det fanns en orimlighet och obegriplighet i den sydafrikanska regeringens agerande när det gällde just tydlighet och förmåga att sätta press på . Det är inte så oerhört klart att sympatierna i det sydafrikanska samhället ligger på sida. Jag tror inte att det är så, utan jag tror att oppositionen har rätt stora sympatier bland vanliga människor i de länder som ligger runt omkring och att väldigt många även i den regionen önskar en reell förändring. Vad det nu handlar om egentligen är en regim som har varit på fallrepet väldigt länge, som klamrar sig fast och skyller på nykolonialism. Det blir alltid argumentet för att försvara de egna oförrätterna och det som på något vis ska dölja den egna inkompetensen och det elände man ställer till. Det man försöker göra är väl att klara sig undan eftervärldens och omgivningens dom. Det är kanske så enkelt. Det här har vi sett genom historien. Framför allt i finns det många exempel på det. Det är framför allt i förhållande till som man måste försöka sätta in stöten. är ändå den ekonomiska stormakten i området och det mest utvecklade samhället. Vi kan se att agerar de kan det ske något positivt i rätt stora delar av , så de har en nyckelroll i oerhört många frågor. Kontakterna med och är bra, men det finns ju inte samma grundekonomi och styrka i de länderna som i . Vi får väl hoppas att påtryckningarna leder till resultat och att vi får en full redovisning av valresultatet och att valresultatet gör att det blir en vändning. Då tycker jag att beskedet att vi är beredda att göra betydande insatser från svensk och även från andra länders sida är bra. Ska man göra någon markering när det gäller de svenska förhållandena är det viktigt att de svenska företag som finns i agerar på ett sådant sätt att det inte kan användas i en argumentation när det gäller nykolonialism där man tycker att man ligger i gränszonen för vad etiska regler säger. Jag tänker inte utveckla det här nu; det har vi gjort i andra debatter. Jag vet att utrikesministern vet vad jag menar på den här punkten. Men kör vidare när det gäller , försök att föra dialogen, sätt press där, förmå dem att agera! Gör det gärna tillsammans med andra, vilket jag förmodar sker, så kanske någonting kan hända. Man kan väl ändå säga i positiv mening att det nu har drivits fram ett läge där världen kräver en öppen redovisning av valresultatet. Det blir nog väldigt svårt att komma undan detta, för det är vad hela världen är inriktad på. Vi får då hoppas på att det blir det som gäller i slutändan. 29 Utrikesminister (): Hade det bara ankommit på svensk utrikespolitik hade vi redan sett en förändring i . Det tror jag att vi alla vet. har svensk utrikespolitik inte alltid den makt över världen som vi strävar efter eller som vi skulle önska. Därmed är det i dialogen med andra länder som vi kan försöka påverka. Då handlar det, som säger, väldigt mycket om dialogen med men också med de andra sydafrikanska länderna, inte minst för att de ska kunna utöva påtryckningar på . Sedan kan man ha olika spekulationer om varför den sydafrikanska politiken är så pass försiktig, som jag faktiskt tycker att den är, mot bakgrund av att är ett av de länder vid sidan om som drabbas hårdast av politik genom flyktingströmmarna och de utmaningar som dessa innebär för det sydafrikanska samhället. borde därför också i sitt egenintresse ha anledning att vara tydliga. Jag kan försäkra att vi kommer att fortsätta detta engagemang för och göra vad vi kan för att se till att valprocessen blir så rimlig som möjligt. Vi ska utöka det tryck som vi kan utöva när det gäller att se till att valresultatet publiceras. Vi ska göra vad vi kan för att se till att det därefter respekteras. Och, som sagt, för den positiva händelsen att det blir en förändring står vi beredda att göra de hjälpinsatser i samarbete med andra länder som då kommer att bli synnerligen nödvändiga. 30 (): Det finns inte mycket mer att säga. Ämnet är uttömt. Jag får tacka för debatten. 31 Utrikesminister (): Jag får instämma med och tacka för debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:715 om och Nato 32 Utrikesminister (): har frågat mig vilka åtgärder med anledning av olika av honom citerade uttalanden jag avser att vidta för att stärka bilden av att svensk utrikes- och säkerhetspolitik ligger fast i enlighet med formuleringen om att är militärt alliansfritt. Svaret på den direkta frågan är att jag inte avser att vidta några sådana åtgärder. Men låt mig lite utförligare redovisa skälen till detta. har det funnits en strävan att definiera säkerhetspolitik med en enkel formulering. Under det decennier talade vi om alliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig även om detta sedan ofta förenklades till bara neutralitetspolitik. Det var en politik som var rationell och riktig utifrån den tidens säkerhetspolitiska förutsättningar, även om den verkliga politikens verkliga innehåll kanske doldes på ett sätt som ibland var demokratiskt tveksamt. blev det uppenbart att vi knappast längre kunde tala om neutralitetspolitik i och med att vi strävade efter att genom medlemskapet i Europeiska unionen vara med och bygga en ny freds- och samarbetsordning i vår del av världen. I det sammanhanget ersattes också den något bredare formuleringen om alliansfrihet av den smalare om militär alliansfrihet. Ett viktigt skäl till detta var att vi ju anslöt oss till en politisk allians som också hade betydande ambitioner när det gällde utrikes- och säkerhetspolitik. används termen militär alliansfrihet för att säga att vi inte är medlemmar av Nato. Så är det och så kommer det att förbli. Begreppet kan ha sitt värde för att säga just detta, men som allomfattande beskrivning av vår säkerhetspolitik är detta begrepp självfallet för fattigt. Att beskriva vår säkerhetspolitik enbart med konstaterandet att vi inte är med i Nato torde knappast ses som en fullständig bild. En formulering som fångar inriktningen av vår säkerhetspolitik i detta skede är Försvarsberedningens formulering om att inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland i Europeiska unionen eller ett annat nordiskt land. I detta ligger också en förväntan att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. I utrikesdeklarationen konstaterades att det råder bred enighet om detta. I detta ligger att en neutralitetsoption inte är möjlig vid en konflikt i vår del av världen. I den ligger också en inriktning på samverkan för att hantera de olika säkerhetspolitiska utmaningar som kan uppkomma i detta område, och i den ligger då också självklart att detta är någonting som vi på olika sätt har anledning att sträva efter att på olika sätt förbereda och förstärka. Det nära och omfattande samarbete vi har med Nato handlar framför allt om förberedelser för och medverkan i olika freds- och stabilitetsoperationer i mer avlägsna områden. Fler svenska soldater tjänstgör utomlands i Natoledda operationer än i sådana ledda av FN eller Europeiska unionen. Hur detta kommer att se ut vet jag inte. Naturligt är att EU-operationer successivt kommer att öka i relativ betydelse. Alldeles självklart kommer vi fortsatt att vara beredda att medverka i FN-ledda operationer. Allt talar dock för att Nato kommer att fortsätta sin omvandling till en organisation som i sin dagliga gärning i hög grad är inriktad på operationer av just detta slag, i avgörande fall efter uppmaning av . som vi också genom utbyggd samverkan utvecklar vår förmåga till medverkan i freds- och stabilitetsoperationer i olika delar av världen har vår säkerhetspolitik självklart en viktig roll när det gäller stabiliteten i vår del av . Vi har ett ansvar för att i olika situationer och gentemot olika utmaningar och hot kunna övervaka och värna vårt territorium. Men även om detta vårt eget ansvar självfallet kvarstår orubbat tror jag dock att vi i allt högre grad kommer att samverka med våra närstående grannländer när det gäller såväl övervakning det kan gälla såväl sjö- som luftområden som konkret krishantering och när det gäller värnandet av de intressen som ju i hög grad är gemensamma. Den utveckling av ett närmare säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete mellan främst de olika nordiska länderna som diskuteras ska ses också i detta perspektiv. tror jag att det kommer att bli allt viktigare. Det är mot denna bakgrund som jag är tveksam till om det är meningsfullt att försöka beskriva vår säkerhetspolitik enbart på det enligt min mening lite begränsade sätt som vill. Vi har ett ansvar för att värna vårt territorium, och vi har en strävan efter att i samverkan med andra värna fred och stabilitet i vår del av världen. ska vi vara beredda att i ökande grad också ge bidrag till freds- och stabilitetsoperationer i världen i övrigt. 33 (): Jag tackar utrikesministern för svaret. Jag vill först göra några tydliga markeringar. Jag har inte påstått att begreppet militärt alliansfritt ger den samlade bilden av svensk säkerhetspolitik. Men jag kan heller inte dela ministerns uppfattning att begreppets enda funktion är att säga att vi inte är med i Nato. Den militära alliansfriheten bygger vidare på den linje som rådde under hela det alliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig. Att vara militärt alliansfri är att markera en särställning som ger signalen att tillhörigheten till militär allians inte är enda sättet att främja fred och säkerhet. Världen har genom historien behövt de neutrala och alliansfria staterna som mellanhänder, konfliktlösare, fredsövervakare och förhandlare. Just markeringen av alliansfrihet och ett agerande som har stärkt denna profil har gett en tydlig roll i internationella sammanhang. Genom att vår hållning uppskattas har vi också kunnat användas för att bidra till att lösa eller kyla ned konflikter. Självfallet har detta scenario sett olika ut från konflikt till konflikt, men tydligt är att i många fall kunnat spela en roll. Det handlar bland annat om viktiga uppdrag som grundas i stöd från FN. Ett sådant som jag fick möjlighet att besöka var det fredsövervakande militära uppdraget på gränsen mellan och som har pågått ända . Man måste ha klart för sig att den tidigare neutraliteten och den nuvarande alliansfriheten ger unika möjligheter att agera i konflikthärdar. Just därför anser jag att utrikesministerns beskrivning av militär alliansfrihet som bara ett sätt att markera frånvaron av Natomedlemskap är lite väl torftig. Egentligen är bakgrunden till min interpellation mycket enkel. Företrädare för regeringen har en förkärlek för att återkommande tala om att är på väg in i Nato. I varje fall ger man på olika sätt den bilden. Varför säger försvarsministern sådant som att Natomedlemskap är naturligt ? Varför säger utrikesministern sådant som att vi är mycket, mycket nära det som skulle vara kärnan i Nato? Om det nu är så att utrikesministern vill att ska gå med i Nato så säg det rent ut! Ja eller nej ge ett besked! som Bildt och hans ministerkolleger glider mot Nato i sina formuleringar är de noga med att markera att detta inte är aktuellt just nu eller använder formuleringar som inte inom överskådlig tid. När är det i så fall aktuellt? Varje gång utrikesministern eller en annan minister agerar glidande i sina formuleringar förtas effekten av regeringens och ministerns egna ord i utrikesdeklarationen att är militärt alliansfritt. Jag tycker att ska ta chansen att reda ut kärnan i detta. Gäller formuleringen i utrikesdeklarationen att är militärt alliansfritt? Ja eller nej? 34 Utrikesminister (): Jag trodde att hade läst detta svar med sådan noggrannhet att han inte skulle behöva ställa den frågan. Det är positivt att vi är eniga om att begreppet militär alliansfrihet är för smalt för att beskriva vår säkerhetspolitik. Vi ska inte beskriva vår säkerhetspolitik främst i det vi inte är, det vill säga alliansanslutna.