prot · GV09124 · 2008-06-09 00:00:00 — Jag tror att vi behöver ha en bred palett och en bred ansats, och jag tycker också att det är vad den här Afrikaskrivelsen är ett uttryck för. 31 () replik: Jag tycker också att vi ska ha en bred ansats. Men jag tänker på det som vi såg i och som vi diskuterade med kongressledamöter i , tror jag angående och övriga länders roll och det svar som vi då fick: De bygger vägar. Man behöver vägar, och det är de som gör det medan vi gör något helt annat. Du sade förut att man prioriterar vägar, hälsovård och utbildning. Det är oerhört viktiga områden, men om man ska kunna bygga upp till exempel igen behövs verkligen infrastruktur. Det såg vi alla. Vad är då vår inställning till detta i vår politik för ? Är infrastruktur ett område där vi skulle kunna spela en större roll? Ska vi alls låta bli det här med som jag tog upp förut och faktiskt markera att vi är med i det här projektet? Flera menade att man inte ser att är med. Vi är med i flera olika projekt, men det finns ingen flagga någonstans eller något som talar om att vi är med. I stället ser man att det är andra som gör saker. Du talade om att liberaliseringar är en förutsättning för att det ska bli bättre. Jag tror också att man i många fall måste göra det. Liberaliseringar är inte bara av godo och inte bara av ondo. Man måste hitta en balans där man låter länderna skydda sina egna råvaror och sin egen produktion och inte bara sälja ut allting. Jag har ett skräckexempel. I har man till exempel sålt ut hela vattensektorn. Det spanska elbolaget äger av allt vatten. Övriga äger andra utländska bolag. Det finns mycket vi kan göra. 32 () replik: Det är viktiga frågor som ställer, inte minst frågan hur vi kan bidra till en bred ansats i många sektorer. Det är rätt få vägar i som har svensk flagga. Jag tror inte att det nödvändigtvis kommer att förändras. Däremot bidrar vi på många andra sätt, inte minst i det multilaterala samarbetet, till att se till att kapital finns tillgängligt för att bygga vägar och infrastruktur. Frågan om behovet av expertis dyker oftare upp. Det var väl en lärdom vi kunde dra av besöken i och andra länder. Där tror jag också att kan bidra, men det gäller inte bara ingenjörer inom väg och vatten, utan det finns ett skriande behov även inom säkerhetssektorn och av jurister med mera. Där tror jag att vi har en hel del att bidra med, på samma sätt som vi faktiskt har gjort det inom ramen för EU:s utvidgningsprocess, där vi har bidragit med kunnande till nya medlemsstater. Jag tror att det är bra. Jag tror som sagt att det är fel att tro att vi kommer att ha ett vägnät i med svenska flaggor. Jag tror inte heller att det är det prioriterade. Jag tror att vi behöver en balanserad ansats. Som jag nämnde i mitt anförande tycker jag att de två viktiga överväganden vi ska göra när vi ger oss in i ett land för att bidra är: 1.Kan vi vara här långsiktigt, och kan vi satsa och bidra med något? 2.Kan vi samarbeta med andra och se till att projektet är så effektivt som möjligt? Jag tror att det är hopplöst för ett lands regering att ha en hel skog av olika partner att förhandla med om enstaka vägbyggen eller andra enstaka projekt här och där. Jag tror att det är bättre att vi försöker samarbeta. Det tycker jag också är ett genomgående tema i nya politik för global utveckling. 33 (): En femtedel av jordens landområden talar vi om. yta så stor är kontinenten . Mer än 900 miljoner människor det är också . Det är den kontinent som vi nu behandlar en strategi för 53 stater plus ett antal autonoma områden. har långvariga relationer med många av de afrikanska staterna. Traditioner ska man vårda, men man måste också våga värdera och omvärdera om behov finns. På bord finns, vilket har framgått av den tidigare debatten, ett resultat av just modet att värdera och omvärdera. Det är en ny politik för gemensamma utmaningar och möjligheter. Det är en ny politik med den gamla regeringens skrivelser. Jag vill också understryka vad någon annan sade tidigare, nämligen värdet av att regeringen har hörsammat ett tillkännagivande som gjordes här i kammaren 2005, när uttalade ett önskemål om en ny strategi, en ny Afrikapolitik. Som en följd av detta är fokuseringen viktig att inte göra allt överallt utan i stället våga fokusera. Det handlar om 15 länder och långsiktiga relationer att försöka förändra och göra skillnad i postkonfliktområden och i konfliktområden. Det handlar om selektivt samarbete när det gäller tre länder. För övriga 35 stater finns , , , företag, organisationer och människor. Det är samarbete i nya former. Här finns en insikt om att bistånd är ett stödjande komplement. Verklig förändring kommer via kompetensuppbyggnad, utbildning, ny teknik, handel och tillväxt, en fungerande rättsstat och mänskliga rättigheter. Det handlar om politik för global utveckling, som tas upp i ett betänkande som vi kommer att behandla här i . Det handlar också om insikten om lokalt ägarskap, det vi har varit överens om i Parisagendan, nämligen att bygga underifrån. Det är extra spännande när biståndet faktiskt utmanas. När man hör den här debatten, fru talman, låter det ibland som att vi kan göra jättestor skillnad. Vi borde göra si, och vi borde göra så. Men låt oss se att biståndet faktiskt utmanas av den politik som finns i vår omvärld. När vi pratar sydsyd, handel och utveckling är det inte bistånd. När vi pratar och närvaro i är inte heller det bistånd. Det är helt nya sätt att jobba. Så måste också vi göra om vi ska nå millenniemålen. Det handlar om att klara fattigdomsbekämpningen och att klara de övriga sju millenniemålen. När vi möter och den afrikanska utvecklingen är det, fru talman, intressant med den rapport som gjorde för sedan som visade att lika mycket som satsats i bistånd på den afrikanska kontinenten hade använts i krig och konflikter. Det är klart att det är en jättestor utmaning att bygga samhällen på den afrikanska kontinenten som klarar konflikthantering. Fattigdom är naturligtvis en av de centrala grunderna för konflikter. När det gäller att komma till rätta med det är jordbruket en nyckelfaktor, precis som har sagts. När det gäller livsmedelsförsörjningen och den utmaning som finns där måste vi vara med och stötta och åstadkomma förändringar. Det handlar om att komma till rätta med äganderättsfrågor, så att människor vågar investera. Det handlar om att få lån och mikrokrediter. Det handlar mycket om kvinnors vardag. Det handlar om utsäde och gödning. Men det handlar också om ekonomiska strukturer som inte släpper fram handel, som inte skapar förutsättningar, fru talman, för en lokal livsmedelsmarknad och som inte tar vara på möjligheterna i att utveckla en regional marknad för livsmedel. I stället tar man vara på möjligheterna att få in tullar till statskassan. Det är naturligtvis en viktig uppgift att försöka åstadkomma en förändring och vara med och bidra i det sammanhanget i dialog med de afrikanska staterna. Ett annat område som är centralt för att man ska klara konflikt- och säkerhetsfrågor är miljöområdet. Vi har sett många exempel på konflikter som har uppkommit som har en grund i bristande miljöförutsättningar. Vi har sett ökenspridningen. Vi ser klimateffekterna när det gäller vatten. Vi ser riskerna som kommer till följd av avsmältning av de höga glaciärerna. Här finns alltså stora risker om vi inte arbetar aktivt för teknisk utveckling, för kompetensöverföring, för att hitta ett partnerskap för klimatåtgärder och för att försöka göra rätt från början eller i alla fall göra rätt i fortsättningen, fru talman. Bristen på mänskliga rättigheter är naturligtvis också en källa till konflikt. Det handlar om mänskliga rättigheter som är universella, som är odelbara men som så ofta inte får fullt genomslag på den afrikanska kontinenten. Det handlar om en rättsstat som inte fungerar men som måste fås att fungera. Det handlar om att försöka skapa de gemensamma ytor i parlamenten som gör att människor kan komma samman och lösa konflikter på andra sätt än med vapen i hand. Parlamenten har naturligtvis en oerhört central funktion i en utveckling av mänskliga rättigheter och i en utveckling av bra, fungerande samhällsstyrning i de afrikanska staterna. Visst finns det också hopp! I många länder har val faktiskt kunnat lösa en del konflikter. Låt oss hoppas, trots det som händer i , trots de uppenbara övergrepp som sker mot oppositionen, mot människor som försöker säga sin mening, att vi får se ett val i som kan lösa en långvarig förskräcklig regims oförrätter mot människor och att vi får en förändring i . Det skulle vara oerhört viktigt för en stor del av södra , också när det gäller att åstadkomma en lång rad andra saker i de områdena, att vi får en regim i som fungerar. Vi står, som sagt, inför många utmaningar i vårt arbete med de afrikanska staterna. Vi står inför utmaningar när det gäller vårt bistånd men också när det gäller många av de andra områdena. Men de afrikanska staterna står också inför stora utmaningar och möjligheter. Naturresursekonomin, som är så tydlig i många länder, måste komma vidare. Det handlar om att man kommer vidare i förädling, att man kommer vidare i det ekonomiska utbytet av sina naturresurser. Men då handlar det väldigt mycket om att få kompetens, om att utveckla kompetens och om att klara av att lösa de utmaningar som ligger inte minst på utbildningsområdet. Det handlar om hållbara alternativ, att det finns hållbara alternativ för utveckling. I vår fokusering måste vi kunna göra skillnad och visa på att det finns möjliga lösningar. I det samarbetet är det viktigt att vi arbetar för att få med nya aktörer, nya aktörer som kan göra skillnad, så att det inte bara är de gamla projektaktörerna som medverkar, om vi ska kunna åstadkomma verklig förändring. De afrikanska länderna, fru talman, har kraft att handla själva. Vi ska stötta från sida via vårt eget arbete, via EU och via FN. Men vi ska också fortsatt våga tänka nytt. Det är en utmaning för oss och för biståndet men också en möjlighet att åstadkomma en vinnvinn-utveckling och ett nytt utan bistånd. Jag yrkar bifall, fru talman, till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 34 () replik: Jag förstår av anförande att hon delar bilden av vad en starkare fokusering på står för. Det står egentligen för att man bland ett mindre antal länder huvudsakligen kommer att ha de här förlagda i . Och man tunnar ut infrastrukturen. Kring det ställde jag en fråga i mitt inledningsanförande. Men den är obesvarad. Därför återkommer jag . Frågan gällde där jag vet att själv har varit på plats. Jag tycker att stängningen av ambassaden var olycklig. Den kom olyckligt i tiden. Det fanns starka möjligheter att vara väldigt aktiv. Jag tänker på kopplingen till näringslivet och de möjligheter som finns att konstruktivt bidra till samverkan på näringslivsområdet och till jobb och utveckling i . Vi har stängt dörren utifrån. Har , efter hemkomsten, en annan bild, att det här var en stängning av en ambassad som välkomnades av det svenska näringslivet, av engagerade personer på plats? Tyckte man att det här var ett klokt beslut? Har eventuellt tagit intryck av något som hon mötte i , så att vi kan se någon förändring framöver? Eller står hon fast vid att det var en klok politik att stänga ambassaden i ? 35 () replik: Tack för frågan, ! Det är välbekant att den här kammaren och speciellt vi som sitter i utrikesutskottet gärna skulle se att vi hade en ambassad i varje land. Det vore naturligtvis idealt. Men även här, fru talman, är det viktigt att våga fokusera och våga tänka nytt och omvärdera. Det har, trots vad man ibland hör från Socialdemokraterna, varit lite problem med det från Socialdemokraternas sida. är ett utvecklingsland, fru talman. Det händer oerhört mycket där. Jag tyckte att det var spännande att besöka att möta den kinesiska vardagen där, att höra om de problem och möjligheter som den angolanska regimen uppfattar och att möta svenska företagare och naturligtvis ambassaden. Det är väl inte konstigt om de som verkar på ambassaden inte precis jublar över att man stänger. Men, fru talman, man såg också möjligheter. Det tycker jag är viktigt. Jag såg och hörde om möjligheter från dem som fanns där och jobbade med att förstärka och utveckla verksamhet. Det skulle verkligen byggas upp och byggas ut. Det är i det man ser möjligheter framöver, med utvecklad handel och fler svenska företag som får möjligheter och kontakter den vägen in. Man såg också framför sig att kanske kunna finna en nordisk lösning för företagare och handelskammarsystem. Det tyckte jag var spännande, och jag sade till presidentrådgivaren där att det här var en stängning men en stängning som innebär en början på något nytt. Och han nickade och såg också det nya framför sig. Låt oss hoppas att även kan se den möjligheten! 36 () replik: Då konstaterar jag att uppfattade att det enbart var ambassadpersonalen som hade kritiska synpunkter och att övriga tyckte att det här var en start på andra vägar och ökade möjligheter. Då är det upp till majoriteten och att återkomma och bevisa att det verkligen blir så. Men jag måste säga att jag har hört mycket mer av kritiska röster där man ser att mycket av de investeringar som vi har gjort nu faller i en stat där det mycket handlar om stat-till-stat-relationer där bistånd har en roll inte minst för att utveckla näringslivet, jordbruket och sådant som kan ge varaktiga jobb på ett uthålligt sätt. Jag vill alltså tacka för det svaret. Jag vill också fråga om delar den bild som gav: att folkrörelsebiståndet, som gör att engagerade människor kan göra en insats också i någon annan del av världen, i detta fall där man annars inte skulle ha klarat av det, dödar engagemanget. Att ge stöd till folkrörelser, kyrkor och idrottsföreningar är det att döda ett engagemang? Jag tycker att det är oerhört viktigt att få klarlagt om detta också är uppfattning. När talar om nya aktörer i stället för projektarbete, som jag tror hon sade, undrar jag vad det står för. Är det ytterligare ett steg från det som är folkrörelseengagemang i bred bemärkelse till något annat? Men vad ska vi tala om i stället? I det här sammanhanget talar vi inte om EU-samverkan, bistånd eller , utan det här handlar om det breda engagemanget som jag tror är en viktig förutsättning för att kunna göra allt det andra. 37 () replik: Det är alldeles klart att flera av dem vi mötte i tyckte att det var trist att ambassaden stängdes. Det var inte bara ambassadpersonalen, men man såg faktiskt också möjligheterna bortom beslutet. Beslutet är taget, och gäller det att utveckla exportmöjligheterna och handeln, därför att det är det man framför allt ser framför sig. Det finns också utmärkta möjligheter för företag och andra att vara med och arbeta i om man så önskar. Det fanns en stor efterfrågan på kompetensutbyggnad. Det är också en sak jag vill betona när det gäller andra aktörer att vara med och arbeta för utveckling av kompetens. Där tror jag det finns en nyckelfaktor för och för EU att agera och etablera samarbete mellan högskolor och universitet och på det sättet vara med för att försöka skapa kompetens i länderna, där man har stora bekymmer. Många jag pratade med i och såg framför sig vikten av att få in andra aktörer än just de statliga eller de små som kanske inte riktigt kunde göra skillnad. När det gäller folkrörelsebiståndet vet jag inte om vi var i samma kammare när vi lyssnade på . Jag uppfattade inte att han pratade om att det dödade engagemanget. Jag uppfattade tydligt att folkrörelsebiståndet är en viktig del men att det inte är det som gör skillnad. Folkrörelsebiståndet bygger på att människor engagerar sig. Folkrörelsebiståndet bygger på att människor vill ha kontakter, oavsett om det är fackliga organisationer eller våra partier. 38 HANS () replik: I såväl som i är mannen norm i väldigt många sammanhang, och kvinnan är undantaget. I synnerhet gäller det i politiken. När man beskriver politik med könsneutrala begrepp utgår man alldeles för ofta från mäns erfarenheter, villkor och perspektiv. Det gäller även handelspolitiken; den är inte på något sätt ett undantag. Vi ser från internationell forskning att handelspolitik har olika konsekvenser för män och för kvinnor. När man avreglerar handeln innebär det att småföretagare och småbönder måste anpassa sin verksamhet. Den manliga företagaren får oftast mycket lättare krediter och kan ta lån för att anpassa sig, medan kvinnor har betydligt svårare att göra detta och därför missgynnas när förändringarna sker. Vi ser också i hur män och kvinnor är verksamma i olika delar av ekonomin. Män är mer aktiva inom gruvindustrin ytterst få kvinnor jobbar som gruvarbetare i medan kvinnor dominerar inom jordbrukssektorn. Handelspolitiken påverkar dessa områden på olika sätt och riskerar därför också att påverka män och kvinnor på olika sätt. Jag tror att vi i den här kammaren är alldeles eniga om handelns centrala betydelse för och för utvecklingsfrågor. Just för att det är en så central fråga för utvecklingen är det också avgörande att jämställdhetsperspektivet finns med att vi inte för en så kallad könsneutral handelspolitik som utgår från mäns erfarenheter och villkor och därigenom också förstärker de ojämlikheter som finns i mellan män och kvinnor. Därför vill jag fråga: Var är jämställdhetsperspektivet på regeringens handelspolitik? Jag hittar den inte någonstans. I denna skrivelse där man så tydligt pratar om handelns betydelse för lyser jämställdhetsperspektivet när det just gäller handelsfrågorna med sin frånvaro. När det gäller som kanske är en av de mest centrala delarna av vårt förhållande till just nu och som kommer att påverka de afrikanska samhällena i grunden, varför har man över huvud taget inte analyserat detta avtal utifrån ett jämställdhetsperspektiv och utifrån FN:s konventioner om avskaffande av all diskriminering av kvinnor? 39 () replik: verkar se regleringar och minskad frihandel som en väg till att hjälpa och stötta kvinnor. Jag delar inte det perspektivet, fru talman. För mig är det självklart att en satsning på kompetensutveckling och kvinnors större möjligheter i skolan grundskoleutbildning som till exempel behandlas i den här skrivelsen handlar om jämställdhet. När vi talar om möjligheten för jordbruket att få utvecklas handlar det i många stycken just om att stötta och underlätta för kvinnor att få lån, att få äga, att få handla, att få bygga upp kapital, att få ta steget vidare för att förändra sin vardag, sitt samhälle och sitt land. Vi talar om kvinnliga parlamentariker och att vara med och stötta i det sammanhanget. Jag tycker, fru talman, att måhända stirrar sig för blind på könsneutrala analyser och ser för lite på verkligheten och vad konsekvenserna blir för övriga förslag som finns med här. 40 HANS () replik: Det är tur att man ibland har hört biståndsministern prata om jämställdhetsfrågor jag vet att biståndsministern har ett stort engagemang i dessa frågor och att det finns ett sådant engagemang på UD. Annars hade jag blivit lite oroad när jag hör säga att det här med att kräva jämställdhetsperspektiv inom handelspolitiken är detsamma som att kräva handelsmurar. Då har man nog inte riktigt förstått vad ett jämställdhetsperspektiv är eller varför det är viktigt att ha med. har i en motion till Afrikaskrivelsen krävt att man ska ta med en könsmaktsanalys i anknytning till alla handelsavtal. Utskottet svarar att genderfrågor endast marginellt förefaller vara berörda, åtminstone i interims-EPA. Det är vad ni själva konstaterar i betänkandet. Ni konstaterar att det här perspektivet har saknats när man förhandlat om EPA. Man har inte ställt några krav på jämställdhetsperspektiv och jämställdhetsanalys i EPA. Jag har inte sagt eller dikterat vad som ska bli resultatet av analysen. Men jag kräver att den blir gjord, att man tar det seriöst och ser vad EPA kommer att få konsekvenser för män och kvinnor i , för kvinnliga och manliga företagare och för deras förutsättningar att leva ett värdigt liv. Svaret blir att man säger från utskottets sida: Javisst, vi har inte gjort någon jämställdhetsanalys. Och sedan är det punkt. Det kommer ingenting mer konkret i betänkandet. Om man tycker att det är viktigt att ha ett jämställdhetsperspektiv med i handelspolitiken, varför kommer man inte med några konkreta förslag? Det är bra att man stöttar kvinnliga parlamentariker, det är bra att kvinnor får möjlighet att gå i skolan. Det är inte det vi diskuterar. Vi diskuterar handelspolitiken. Jag tycker att inlägg understryker det som jag själv känner en väldigt stor oro för, nämligen att svensk handelspolitik är en frizon för jämställdhetsperspektiv. Därför understryker det den stora ojämlikhet som finns mellan kvinnor och män i . Det är bara att beklaga att det inte finns större engagemang för kvinnors rättigheter när det kommer till handelspolitiken. 41 () replik: Möjligheten för kvinnor att förändra sitt liv handlar om att kunna få tillgång till utbildning, att få tillgång till högre utbildning, att få tillgång till kapital, att få rätten att äga, att få rätten till sin sexuella och reproduktiva hälsa. Många av dessa faktorer är helt avgörande för att kvinnor ska kunna vara ute, för att kunna handla, för att starta företag och för att kunna bli självständiga. Jag tycker att inte ser vad som finns i betänkandet. Han stirrar för ensidigt och söker vissa ord. Det är ungefär som när man har sökmotorn på och frågar efter ett ord. Hittar man inte det ordet när man letar finns det inte. har sökt på könsneutral eller genderanalys. Men när man tittar på det verkliga innehållet ser man att det handlar om att skapa möjligheter för kvinnor och att rasera murar, mentala, fysiska och också ekonomiska samt kompetensmässigt för att förändra vardagen. Det är viktigt för barnen, för kvinnorna och för utvecklingen. Kvinnorna utgör ju nyckeln till förändring i många av våra utvecklingsländer, så också i , fru talman. 42 () replik: Jag konstaterar att sade precis samma sak som jag, att det är viktigt att göra rätt från början. Därför vill jag återkomma till energisektorn. pratade om de relationerna mellan länderna i syd. Det är oerhört positivt att länderna i syd samarbetar mer och att de stöttar varandra för att få en bättre utveckling. Det som jag oroar mig för är att många av länderna i syd också är länder som bygger hela sin ekonomi på fossilberoende. Jag oroar mig för att de kommer att föra den politiken med sig i det här samarbetet. Därför är det oerhört viktigt att är med på banan med den nya rena energiteknik som vi har utvecklat här i landet. Vi har ändå kunnat bli av med en väldigt stor del av vårt fossilberoende i energisektorn, även om vi har det kvar inom till exempel transport. Där tycker jag att det är viktigt att är med och att vi är med . De sade till oss i till exempel att vägar, hälsovård och utbildning var det viktigaste. Elektrifiering var inte lika viktig, den kan komma sedan, var det någon som sade till mig när jag frågade. Men jag tror ändå att elektrifiering är en viktig del av utvecklingen. Om de själva inte prioriterar det så mycket just nu kan vi ändå vara med där redan från början. Jag skulle vilja fråga om hon som företrädare för regeringspartierna kommer att driva det exempelvis i att vi ska arbeta mycket mer med att hjälpa till att få det rätt från början när det gäller energisektorn. 43 () replik: Först och främst: Sida har ingen styrelse längre, Sida har ett insynsråd. När det gäller vad som ska göras från svensk sida handlar det, om vi pratar bistånd, väldigt mycket om att hitta det lokala ägarskapet och att hitta de långsiktiga strategierna. I det sammanhanget är miljö- och klimatfrågorna ett av de prioriterade områdena för regeringen och självklart för oss. Det ska naturligtvis vara med i arbetet i de länder som vi långsiktigt samarbetar med.