prot · GV09116 · 2008-05-21 00:00:00 — Det jag inte kan svara på är hur långt har kommit med att arbeta fram det här ärendet. Jag har personligen inte sett något. Men vi kan väl hjälpas åt att bevaka detta så att vi får titta på det så fort det på något vis kommer fram. 92 () replik: Tack för svaret, ! 93 (): Inom sjukvården används en mycket avancerad teknik och specialiserade läkemedel. Teknikutvecklingen är långt driven. Med datorns hjälp kan man till exempel utföra svåra kirurgiska ingrepp. Man kan få tydliga bilder inifrån kroppen eller undersöka ämnen och organ ända ned på molekylnivå. När det gäller användningen av ny teknik är sjukvården verkligen en framtidsbransch. Men när det handlar om informationshantering är situationen i viktiga avseenden den motsatta. Trots att en stor majoritet av journalerna förs in i dator och trots att ligger främst i världen när det gäller e-recept har det varit omöjligt för behandlande läkare att få tillgång till information om tidigare behandling, tidigare läkemedel, tidigare provresultat med mera om patienten har fått vård vid en annan enhet. Denna brist på information hotar patientsäkerheten och gör att sjukvårdens resurser inte används optimalt. Mot denna bakgrund vidtog den tidigare socialdemokratiska regeringen två viktiga åtgärder. För det första tillsattes en utredning, , som fick till uppgift att ta fram nödvändig lagstiftning just för att underlätta en gemensam dokumentation och åtkomst till denna information. För det andra inleddes ett gemensamt arbete med samtliga viktiga aktörer inom området IT i vården, som också resulterade i en nationell IT-strategi för vård och omsorg. Denna antogs av regering och riksdag, liksom av SKL, , , och . I denna proposition föreslår regeringen en ny baserad på förslag. Vi socialdemokrater välkomnar också den nya lagen och stöder förslaget i propositionen. Den nya lagstiftningen om en sammanhållen journalföring innebär en möjlighet för sjukvårdshuvudmännen och andra vårdgivare att på frivillig väg skapa system som medger elektronisk tillgång till varandras journaluppgifter i det direkta patientarbetet. Det blir dock ingen skyldighet att delta i sådana system. För att det ska bli verklighet överallt i vårdens vardag krävs det ett omfattande utvecklingsarbete bland de olika sjukvårdshuvudmännen och på de olika enheterna. Vi socialdemokrater har lagt fram förslaget att regeringen borde föra en dialog med sjukvårdshuvudmännen samt med berörda myndigheter och företag just för att utarbeta tidsplanen för hur detta viktiga arbete ska bedrivas och sätta upp mål och delmål under vägen. Detta kan ske i form av en ny nationell IT-strategi för vård och omsorg, eller också på något annat sätt. Vi anser att regeringen bör återkomma till och redovisa en sådan tidsplan för införandet av en gemensam åtkomst till relevant information om en patient, oavsett vårdgivare. trycker vi visserligen på från utskottet, och vi hoppas att regeringen agerar skyndsamt. Låt mig ta ett exempel på problemet . En liten flicka har varit på en privat driven vårdcentral och lämnat prov till urinodlingar. Hon har blivit hemskickad i avvaktan på urinodlingssvaret. , och denna dag råkar vara , blir flickan klart sämre och kommer in till för vård. Läkaren där har inte åtkomst till flickans journal på vårdcentralen. Svar på vad odlingarna har gett kan ej fås, och vårdcentralen är stängd. Vården av den här lilla flickan hade kunnat vara bättre än den som gavs. Med ett provsvar hade man ju sett vilka bakterier flickan hade och vilken medicin som lämpat sig bäst. Detta kräver nästan bara ett litet klick på våra datorer. får regeringen agera så att detta blir verklighet . Tidsplanen för arbetet med införandet av gemensam åtkomst till relevant patientinformation oavsett vårdgivare är jätteviktig, liksom att det finns system som gör att man har åtkomst till journaler oavsett vårdgivare. Det kan vara en privat vårdcentral, en läkarmottagning eller ett offentligt drivet sjukhus. Det är viktigt för patientsäkerheten och för en optimal vård. Förhoppningsvis kommer regeringen att aktivt och snabbt agera i denna fråga. Det som har hänt i utskottet med regeringens förslag och vid hanteringen av motionerna är att majoriteten har gått oss till mötes med en välvillig skrivning om att verka för ett snabbt införande. Det är glädjande, och jag vill tacka för det. Det är skönt att utskottsmajoriteten har lyssnat på oss, att skrivningen efter behandlingen i utskottet svarar på vårt krav om en tidtabell för att snabba på processen, att få alla att genomföra patientjournal på data som är åtkomlig för alla vårdgivare när patientvården i det enskilda fallet så kräver. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 94 FINN (): Skapandet av en sammanhängande reglering för personuppgiftsbehandling genom hälso- och sjukvården i en ny lag, patientdatalagen, är ytterligare en av den nya alliansregeringens många välkomna reformer på välfärdsområdet. Sammantaget är förslagen i regeringens proposition och utskottsmajoritetens ställningstagande i detta betänkande ett viktigt led i en synnerligen tidsenlig process som syftar till att med hjälp av modern få till stånd en bättre samverkan mellan de allt fler aktörer som enskilda patienter möter i den moderna vården av . Det viktigaste med de aktuella förslagen i en ny är att de leder till en starkare patientorientering av den sammantagna verksamheten som ytterst, trots allt, syftar till att hjälpa och stödja patienter och deras anhöriga i en alltmer tekniskt avancerad och ibland svårförståelig vårdapparat. Följaktligen, fru talman, bejakar vi moderater i med glädje den centrala utgångspunkten för förslagen till en sammanhållen ny i den utformning som föreligger i betänkande SoU16, det vill säga en reglering som möjliggör både en ökad patientsäkerhet och ett starkt integritetsskydd. Jag yrkar, precis som , bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna i ärendet. Vi får stöd för lagförslaget av bland annat , säkerhetsspecialist på Datainspektionen. konstaterar nämligen att datajournalen visst innebär en ökad risk ur integritetssynpunkt för patienten eftersom det inte finns några helt säkra och fungerande IT-system av , men ändå överväger fördelarna, tycker han som är expert på området, inte minst på grund av att patientsäkerheten ökar betydligt när till exempel läkare inte riskerar att missa viktiga uppgifter bara för att journalen inte finns på plats. Enligt ansvarig statssekreterare på har man också varit mycket noga med att Datainspektionen har fått vara med i hela processen under framtagandet av det nu aktuella lagförslaget. Därför ställs bland annat en rad krav på datajournalen för att minska risken för intrång, till exempel noggranna kontroller av alla inloggningar som sker liksom extra inbyggda säkerhetsspärrar för att skydda särskilt känsliga uppgifter om enskilda patienter. Vad gäller den viktiga journalhanteringen i sjukvården ger den nya patientdatalagen det nu nödvändiga lagrum som ger möjligheter för olika vårdgivare att under strikt kontroll utbyta journalinformation med varandra på elektronisk väg. Men lagen ger också patienten rätt att läsa sin journal via nätet samt ta del av loggen, det vill säga det säkerhetssystem som visar vilka som har läst journalen. Dessutom ger lagen bättre möjligheter än tidigare för patienter att begära rättelse i journalen om något har blivit felaktigt uppfattat av den som för journalen. Om en vårdgivare utanför vill läsa journalen ska patienten först ge sitt samtycke till detta. En ny lag om vårdens fortsatta digitalisering ger alltså patienter, likaväl som sjukvården, helt nya möjligheter. Bejakandet av ett sådant teknikskifte i denna kammare under högt ställda krav på såväl juridisk som praktisk säkerhet sätter faktiskt också tidigare system under luppen. I min civila gärning som läkare kan jag därför inte annat än också reflektera över alla de olika, ibland mycket känsliga, patient- och andra personuppgifter som lagts framför mina ögon under mina yrkesverksamma tid i form av pappersutformade journaler och andra sjukvårdshandlingar. Utan inloggning och därmed spårbarhet till mig som individ har jag, och all annan sjukvårdspersonal, medvetet eller omedvetet inte sällan fått del av sådan integritetskänslig information utan att någon annan har fått veta det, allra minst patienten. I detta sammanhang utgör den nu föreslagna lagregleringen inte bara ett stort lyft för patientsäkerheten i allmänhet, sett ur synvinkeln att man får mer adekvat information som kommer att finnas tillgänglig för den vårdapparat som så väl behöver den för att kunna garantera effektivitet och säkerhet för patienterna, utan även de inloggningsuppgifter som följer vid denna önskade ökade informationshantering när så sker att de ges också till patienten, varför man med rätta kan säga att även integritetsaspekten ur den enskildes patienträttighets- och säkerhetsperspektiv lyfts fram i den nya patientdatalagen. Finns det egentligen inga risker eller problem med den moderna teknikens utveckling och utformningen av den aktuella lagen? Det har rests frågor från oppositionen om bland annat sökbegreppet. Jag vill kommentera en poäng som lyfts fram av från när det gäller etnicitet som sökbegrepp. Vi ska komma ihåg att det här handlar om ett explicit bemyndigande av regeringen för att vidta undantag. Det känns ändå vettigt när vi har en medicinsk utveckling som gör att vi med genetisk medicinsk kunskap börjar förstå att vi inte alltid fungerar likadant som individer delvis beror det på vår individuella genetik och delvis är det något som kan spåras till etniska grupper. I i-länder, till exempel de nordiska, finns ofta exempel på läkemedelsprövningar som görs framför allt på kaukasiska individer. Det är inte alltid säkert att den typen av läkemedel fungerar identiskt på andra etniska grupper. Det kan därför vara klokt att det finns en lagreglering som ger en möjlighet för regeringen att till exempel vid ett akut problem där man misstänker en sådan risk söka igenom och ta reda på vilka individer som kan vara i risk. Det här är något som vi generellt kallar riskgrupper. Å ena sidan förstår jag mycket väl invändning. Å andra sidan får ha ett förhållningssätt till det vi kallar riskgrupper. behöver man sökord för att identifiera dem. Jag ser inte någon nämnvärd risk med detta med tanke på hur lagen är utformad. Huvudregeln är att man bibehåller sökbegränsningar som gäller enligt 7 § i vårdregisterlagen . Och det krävs ett explicit regeringsmeddelande om undantag ska göras. Då ska finnas motiv och medicinsk funktion för att göra så. 95 (): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. Jag tänker inte upprepa vad föregående talare har sagt utan koncentrera mig på några punkter som jag ser som speciellt viktiga i den nya lagen. För det första har det nu blivit en sådan ändring när det gäller sekretessen att människor inte behöver fara illa i hälso- och sjukvården och omsorgen därför att olika vårdgivare har varit förhindrade att berätta om personens behov. Det finns alltså människor som har fått sina behov tillgodosedda alldeles , inte alls eller på fel sätt därför att det inte har gått att informera om vilka risker en person löper. För det andra har det kan tyckas vara en petitess signeringstvång i alla lägen varit en administrativ börda i hälso- och sjukvården. Vi måste se till att hälso- och sjukvården gör rätt saker och använder sina resurser på ett riktigt sätt. Integritetsfrågan står tydligt i fokus, och man har fått en bra balans genom att värna individens integritet och självbestämmande som det finns möjlighet att få information som leder till skydd av andra frågor. Jag kan knyta an till vad Finn sade om när larmet går. Om vi 1961 hade haft missbildningsregister, individbaserat läkemedelsregister och den möjlighet att söka i journalerna som den här lagen ger möjlighet till hade vi hittat neurosedynkatastrofen. Ni vet att neurosedyn som kvinnor använde under graviditeten gav upphov till svåra missbildningar hos barnen på armar, ben, hjärta och så vidare. Det föddes 140 barn i , och av dem lever 101. Vi hade hittat den här skadeverkan redan efter sex, sju barn eller till och med ännu färre och kunnat förhindra att så många som 140 barn skadades svårt, av vilka alltså ganska många har dött. Här finns alltså möjligheten att använda sökbegrepp, och kan hantera det här. Jag vill också ta upp ett annat intresse som jag har mött i Äldreboendedelegationen. Vi har att utreda behovet hos våra invandrargrupper av vård- och omsorgsboende och andra boendeformer. Men det finns absolut inga data vi kan inte få tag på dem. Det gör att vi inte kan planera på ett bra sätt för deras speciella behov. Det är inte samma behov rakt över, utan det är speciella behov som ska tillgodoses. Vi har överläggningar med invandrarorganisationerna i denna fråga, och de har inte heller information. Det finns alltså speciella frågeställningar där vi skulle ha nytta av att kunna gå in och få mer data. Statistiken är ju avidentifierad. har god vana att hantera den här frågan ända sedan de första datorlagrade patientjournalerna kom i drift 1964. Det har inte skett något misstag , så jag har fullt förtroende för att det kommer att gå bra också i fortsättningen. Jag tycker att det är väldigt bra att uppgifter om barn inte kan spärras om vårdnadshavaren har intresse av att dölja någonting som barn har varit utsatta för. Det blir inte möjligt med den här lagstiftningen. Vi som sitter i har ägnat mycket intresse åt barns ställning i hälso- och sjukvården, och företrädare för de sju riksdagspartierna står bakom en skrivelse till regeringen som jag vet behandlas med stort allvar. Man arbetar med den så fort som det är möjligt, men det är viktigare att det blir bra än att det blir ett ofullkomligt hastverk. Det var ungefär det jag ville kommentera utöver det som andra redan har sagt beträffande den här lagen. 96 (): Ja, kära vänner, mina allianskolleger har sagt så mycket bra att jag bara ska säga några bra saker till. För varje människa inom den svenska sjukvården där det begås misstag, sker en försening av en diagnos eller en felmedicinering och så vidare är en en enorm möjlighet att förebygga sådana missar. Med en sammanhållen journal hittar läkaren och sjukvårdspersonalen betydligt snabbare och kan bilda sig en uppfattning om patienten. Man kan se om vissa mediciner motverkar varandra eller rent av är skadliga för människan. Det är i princip omöjligt . Därför känner jag en oerhörd glädje över att den här lagen nu ligger på bordet och också har så bred majoritet. Det känns viktigt för vården. Om de doktorer som undervisade mig under min sjuksköterskeutbildning och då var såg den här propositionen skulle de väl vända sig i sin grav och tänka att det aldrig går, att det är klart att man måste ha pappersjournalerna. Men utvecklingen går oerhört snabbt, och ser vi ökade möjligheter att förebygga felaktigheter i vården, stärka patientens ställning, göra uppföljningar, verksamhetsuppföljning och ha ett informationsutbyte. Som sade har vi register så att vi kan följa när något går snett och reagera direkt. Därför vill jag, fru talman, yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag hälsar Kommuner och Landsting välkomna att införa det här. Gör det snabbt, för det kommer att bli besparingar både humanitärt och ekonomiskt! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 13 § Alkoholfrågor med EG-rättslig anknytning Föredrogs socialutskottets betänkande 2007/08:SoU19 Alkoholfrågor med EG-rättslig anknytning (prop. 2007/08:119). 97 (): I betänkandet behandlas regeringens proposition 2007/08:119, Alkoholfrågor med EG-rättslig anknytning. Lagstiftningsärendet omfattar ändringar i alkohollagen. Bakgrunden till lagförslagen är behovet av anpassningar av den svenska rätten till EG-rätten. Utskottet ställer sig i betänkandet bakom att det i alkohollagen införs en bestämmelse om att en enskild person som fyllt ska få föra in spritdrycker, vin eller starköl genom yrkesmässig befordran eller annan oberoende mellanhand, för sitt eget eller sin familjs personliga bruk, från ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet till . Utskottet ställer sig vidare bakom att förbudet i alkohollagen att i större omfattning tillhandagå annan med att anskaffa alkoholdrycker inte ska gälla vid bland annat sådan införsel. Dessutom ställer sig utskottet bakom att bestämmelsen i alkohollagen om förbud mot användande av varukännetecken i samband med marknadsföring av alkoholhaltiga lättdrycker och alkoholdrycker med en alkoholhalt på upphävs. Även i denna del är det en anpassning av den svenska rätten till EG-rätten. För att bredda beslutsunderlaget höll utskottet en sluten utfrågning med företrädare för och . Lagändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns fyra reservationer. Jag överlämnar med varm hand ärendet till dagens debattörer, fru talman. 98 (): Vi socialdemokrater ser med stor oro på utvecklingen när det gäller den svenska alkoholpolitiken. Vi har uppskattat de skrivningar som regeringen har haft i regeringsförklaringen om en restriktiv alkoholpolitik. Mot den bakgrunden är vi både förundrade och bekymrade över det ärende som vi har att behandla här i kammaren om alkoholpolitiken och EG-rätten. Det är mycket olyckligt och illavarslande att den borgerliga regeringen genom att lägga fram propositionen om alkoholfrågor med EG-rättslig anknytning går längre än vad som anses nödvändigt för att anpassa den svenska alkoholpolitiken. Jag tycker att det är allvarligt att det ansvariga statsrådet, kristdemokraten , som för övrigt tyvärr inte är närvarande i dagens ärendebehandling och debatt, inte tydligt och konsekvent försvarar restriktiva alkoholpolitik, något som både statsrådet och regeringen som helhet har lovat. linje i alkoholfrågan har vi tidigare inte haft anledning att bekymra oss över, men det verkar finnas en rädsla hos och den borgerliga regeringen för att driva den svenska restriktiva linjen. I stället hamnar man, trots omfattande retoriska piruetter, i situationer där man ängsligt gör helt onödiga anpassningar av de svenska alkoholreglerna till vad man tror och fruktar att EU kräver av oss. Ett exempel fick vi då det beslutades om en mindre höjning av ölskatten och en minskning av vinskatten med hänvisning till klagomål från EU:s generaladvokat om att favoriserade öl, som produceras i , på bekostnad av vin, som i praktiken inte producerar. Det var i och för sig små förändringar, men efter det att beslutet trätt i kraft kom det slutliga utslaget från som underkände generaladvokatens linje. hade alltså aldrig behövt justera dessa skatter. Det visar att det är viktigt att driver sin linje hårt i alkoholfrågor och inte ger efter varje gång vår alkoholpolitik ifrågasätts. Jag anser att regeringen med ansvarigt statsråd, kristdemokraten , har lagt sig platt för juridiken. I det exempel som jag tidigare refererade till visade det sig att juridiken inte alltid håller. är det tyvärr så att en ängslig borgerlig regering gör en onödig och, enligt mitt sätt att se, oprövad alkoholanpassning när det gäller annan oberoende mellanhand. kom med ett utslag som sade att det skulle vara lagligt för privatpersoner att ta in alkohol från utlandet inte bara genom resandeinförselkvoten utan också genom att beställa varor från ett annat EU-land genom yrkesmässig befordran till exempel genom att beställa varor från ett företag på nätet. Svensk skatt ska dock betalas vid denna typ av alkoholinförsel. För att anpassa de svenska reglerna och se över en del andra alkoholfrågor tillsatte regeringen . För att tillgodose domen i Rosengrenmålet föreslog att det skulle bli tillåtet för svenska konsumenter att föra in alkoholdrycker, utöver resandeinförsel, även genom att beställa varor för yrkesmässig befordran från ett annat EU-land. Man föreslog också att sådana varor inte skulle få lämnas ut till någon som inte har fyllt och att den som lämnar ut varorna ska åläggas att kontrollera åldern hos mottagaren. Regeringen väljer nu att inte följa förslag. Det förslag som regeringen nu har lagt på bord går längre än vad har föreslagit genom att varorna ska få införas också av annan oberoende mellanhand, det vill säga av annan privatperson. Detta föreslås, trots att regeringen själv i propositionen faktiskt skriver att det mesta talar för att varken kommissionen eller domstolen i målet C 186/05 i och för sig har haft någon annan införsel för ögonen än den som var aktuell i Rosengrenmålet, det vill säga en införsel genom yrkesmässig befordran. Det är svårt att förstå varför regeringen anser att man måste gå så långt i att öppna för privat införsel på detta sätt. Det säger sig självt att det blir mycket stora svårigheter att kontrollera att skatten blir betald och att mottagaren har rätt ålder. Om det är fråga om yrkesmässig befordran kan man kräva att varje försändelse har en mottagare angiven och att skatten betalas samt att den som sköter den yrkesmässiga transporten under straffansvar kontrollerar att mottagaren har rätt ålder. Vårt alternativa förslag till lagtext innebär att vi föreslår att man inte tar med orden eller annan oberoende mellanhand i den föreslagna punkt 7 i 4 kap. 2 §, andra stycket alkohollagen. Vi föreslår vidare att man lägger till det krav som utredningen föreslår, nämligen att den som för in varor för annans räkning i yrkesmässig befordran ska ha skyldighet att kontrollera mottagarens ålder. Utredningen bör också få jobba vidare bland annat med frågan om hur tull och polis får rimliga möjligheter att kontrollera införseln, och möjlighet att samordna spaning mot personer som för in stora mängder alkoholdrycker för att se om det förekommer illegal vidareförsäljning. I propositionen föreslås också att det förbud som finns i alkohollagen mot att göra reklam för lättdrycker med samma varumärke som starkare drycker ska tas bort då det är tillåtet att göra reklam för alkoholdrycker med en alkoholhalt , det vill säga både för öl och för vin. Vi föreslår att avslår detta förslag. I propositionen anges att i sitt fortsatta arbete ska bedöma om ytterligare ändringar i regelverket bör göras beträffande marknadsföring av alkoholdrycker. Vi anser att regelverket är både krångligt och omfattande när det gäller marknadsföring av alkoholdrycker. Vi vill att det bör bedömas i ett sammanhang när har arbetat klart. Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 1, 2 och 3. 99 (): När jag förberedde mig inför denna debatt tänkte jag tillbaka . Jag tror att många här i kammaren förstår att jag då syftar på folkomröstningskampanjen som pågick i om EU-medlemskapet. Själv var jag då fritidspolitiker i och redan då engagerad i folkhälsofrågor, så det var väl inte så konstigt att jag deltog i en debatt som handlade om EU-medlemskapets konsekvenser för vår alkoholpolitik. Min minnesbild av debatten är tydlig. Alla som var för EU-medlemskapet var övertygade om att den restriktiva svenska alkoholpolitiken inte på något sätt skulle hotas av EU. Jag kommer ihåg att vissa av ja-sidans ivrigaste förespråkare till och med beskyllde expert, en man med gott renommé, för bristen på objektivitet när han visade beräkningar på ökad alkoholkonsumtion och dess följder som konsekvens av EU-medlemskapet. I debatten var vi två som var emot EU. Därför menade de flesta att våra åsikter var färgade av vårt motstånd och därför togs inte våra argument på allvar. var inte , , med i debatten den gången, men ändå känns det, kanske inte som en upprättelse, men ändå som något positivt när jag i veckans Riksdag & Departement får läsa att socialutskottets ordförande röstade för ett EU-medlemskap och att han känner sig lurad när han tänker på vad vi blev lovade, nämligen att få behålla den restriktiva alkoholpolitiken. I artikeln säger att han har svårt att komma på något positivt som medlemskapet i unionen har medfört på alkoholområdet. är vi alltså eniga i denna fråga.