prot · GW0951 · 2008-12-17 00:00:00 — En fråga är jämställdheten i den högre utbildningen. Det handlar om att kunna rekrytera mer jämställt till olika program som finns i högskolan för att motverka den sneda könsfördelning som finns på arbetsmarknaden inom ett antal områden. Vi kan också se att andelen kvinnliga professorer är alltför låg i . Regeringen följer noga utvecklingen, för lärosätena har ett arbete med att öka jämställdheten. Regeringen är beredd att vidta åtgärder om så krävs. Hur ser då alternativen ut i svensk politik? Det har beklagats att man inte kan lämna reservationer, för att vi inte har samma siffror och så vidare. Socialdemokraterna har valt att tillföra två stora poster, varav ungefär hälften av det man tillför hamnar på högre utbildning och forskning. tycker att det räcker med 1 miljard mindre, och har inte speciellt mycket pengar att tillföra utan gör mest omprioriteringar inom olika områden. säger dessutom i sitt yttrande att man ifrågasätter de penningpolitiska ramverken som de menar försvårar en politik för full sysselsättning. Gäller det yttrandet fortfarande när man arbetar tillsammans med de två andra oppositionspartierna? Socialdemokraterna och har valt att lämna ett gemensamt yttrande, där man tillför en massa platser när vi vet att vi har tomma platser i högskolan för ca 1,1 miljard. För regeringen och allianspartierna är det oerhört viktigt att vi satsar på kvalitet och att vi också är beredda att i olika delar av konjunkturen göra de satsningar som behövs. Det kanske är bra att det ibland finns olika inriktningar från oppositionen, men jag tror att det i det kommande arbetet inför högskolepropositionen är oerhört viktigt att vi lägger fram en långsiktigt hållbar utbildningspolitik, där kvalitetssatsningar kanske är den enskilt viktigaste åtgärden för att just ska kunna hålla sig i framkant som kunskapsnation. Alliansregeringen har en bredd i sin politik. Just nu debatterar vi alla olika delar i vår budgetproposition. Vi har utrymme. Vi har möjligheter att göra satsningar. I den budget som vi tillsammans lägger fram finns det ett reformutrymme på . Dessutom har det tillkommit satsningar efter det på ytterligare ett antal miljarder kronor för att vi ska kunna rusta i den kris som vi nu går igenom. Vi är många som sitter vid våra frukostbord och läser tidningen och ser att det är varsel i många delar av vårt land. Det är klart att det drabbar den enskilda individen väldigt hårt, men det drabbar också vårt samhälle på olika sätt. Därför gör vi satsningar, inom högskolan men också inom andra delar av utbildningssystemet. I , där jag kommer ifrån, har man tagit fram ett program för att kunna möta de delarna av utbildningen. Det är tillsammans med , , där näringslivet har samlat sig, och i . Där har också i tillfört medel för att man ska kunna göra satsningar snabbt, kunna vara snabbfotad och se vilket utbildningsbehov som finns i den regionen för att kunna möta de utmaningar som framtiden ger oss. Jag är stolt över att kunna yrka bifall till förslaget i det betänkande vi har på utbildningsområdet. 14 () replik: Jag noterar att tyckte det var viktigt att markera att hade gjort avtryck i alliansens budgetpolitik. Jag tänkte på det förra replikskiftet. Det finns även där varianter inom alliansen, olika versioner. Ett avtryck som var inne på var universitet och högskolor och vikten av att bevara och utveckla dem för framtiden. Jag kan hålla med om att det är viktigt att kunna bedriva forskning och utbildning vid alla lärosäten. Det är viktigt att ha flera fördelar och en styrka för ett land att ha en bredd och många lärosäten. Excellenta och starka forskningsmiljöer är fullt förenligt med forskning i hela landet. De föreslagna kvalitetskriterierna i regeringens forsknings- och innovationsproposition är utformade så att det finns en risk att det kan leda till A- och B-lag bakvägen. Det sker genom att man långsamt svälter ut vissa högskolor. Jag tänker speciellt på de unga och nya universiteten. Vi menar att de nyaste universiteten missgynnas strukturellt och inte kan vara med och konkurrera på lika villkor genom förslagen om nya kvalitetsindikatorer. I ett pressmeddelande från säger rektor : Regeringen har inte förstått att behöver moderna universitet för att stärka som kunskapsnation och skärpa vår internationella konkurrenskraft. Man har låst in sig i gamla tankebanor och tror att fokuserade satsningar på gamla lärosäten i storstäderna är vägen till framgång. Med tanke på att har varit en ivrig förespråkare av nya högskolor och universitet i hela landet undrar jag varför har offrat de nya universiteten. Vad anser det beror på att just de nya universiteten drabbas på ett negativt sätt? 15 i (c) replik: Precis som har uppfattat är det viktigt för att det finns bra utbildning och forskning i hela landet. Med de forskningssatsningar som vi gör framöver när vi tillför en varaktig höjning av finns det möjlighet för alla högskolor och universitet att verkligen profilera sig och satsa på de områden där de har hög och bra kompetens. Jag har också diskuterat dessa frågor med många olika lärosäten, och jag är medveten om den kritik som har lyfts fram. Men jag har också hört andra säga att de står bakom det system som det skissas på. Den signalen har vi fått både från äldre och nya universitet och från de högskolor som finns. Jag har också från företrädare för samma parti som företräder fått lovord för de kriterier som man har lyft fram i forsknings- och innovationspropositionen för att man inte har krånglat till det utan har gjort det som ett transparent system som man kan arbeta efter. Här säger röster från alla olika lärosäten att här finns en chans för oss. Det handlar inte om en utsvältning, utan det handlar om att man kan göra satsningar oavsett storlek och visa på den excellens man har. När det gäller de strategiska områdena vet jag att det förs oerhört många diskussioner om samverkan. är ändå ett litet land, och det är viktigt med samverkan mellan olika universitet och givetvis också med samverkan med det omgivande samhället. Jag vet att de nya universiteten har en mycket god samverkan med det omgivande näringslivet, och det finns goda förutsättningar att fortsätta den forskningsutvecklingen framöver. 16 () replik: Jag kan konstatera att jag inte fick något tydligt svar på varför de nya universiteten missgynnas i det nya systemet. Jag har inte sagt att kvalitetsindikatorerna är felaktiga. Vi har till och med sagt att vi kan acceptera dem, men vi vill ha en kontrollstation för att bedöma om de håller långsiktigt. Vi ser problem med att de nya universiteten drabbas negativt. Det är bara att slå upp förslaget i forsknings- och innovationspropositionen så ser man att det är dessa universitet som missgynnas mest i det nya systemet. Det skulle vara intressant att få svar på varför just dessa drabbas negativt. Vad anser att det beror på? 17 i (c) replik: Jag tycker att det är väldigt spännande att se att man föreslår att man ska följa upp kriterierna efter och så vidare, för det är precis det som alliansregeringen också har föreslagit. Det är spännande att lyssna till i debatten när han säger att de föreslår kvalitetshöjningar för hum och sam efter att alliansregeringen har föreslagit och faktiskt genomfört samma politik. När det gäller hur fördelningen har blivit mellan olika universitet skiljer det sig på olika sätt även mellan stora universitet. Det finns också skillnader när det gäller de mindre högskolorna, och det beror på att resurstilldelningen har varit generös till de nya universiteten tidigare. De har då haft en chans att bygga upp sin del. När det sker en omfördelning som mäts med delvis andra indikatorer innebär det förstås att det inte blir en lika stor del varje gång. Jag tror att det är oerhört viktigt att följa utvecklingen, och självklart gör vi det så att vi kan garantera att det finns en god kvalitet på utbildning och forskning vid alla lärosäten. diskuterar vi hur vi ska följa upp det. Om man jämför siffror kan man till viss del se att de nya universiteten har något mindre, men är det en ökning till alla delar, till alla universitet. Här finns stora chanser att tillsammans med andra ha en bra kvalitet på forskningen och därmed också attrahera nya forskningsmedel, eftersom vi tillför ytterligare satsningar framöver. 18 () replik: nämnde ett par saker som jag blev glad över, nämligen att det är viktigt med kunskap, att det är viktigt med beredning och att det är viktigt att ha utredningar som föregår beslut. Jag kan notera att detta tyvärr inte alltid var lika viktigt i inledningen av den här regeringens period. Men låt oss lämna detta och i stället gå in på det som är aktuellt just , nämligen högskolor, universitet och forskning. När det gäller kvalitetssatsningarna på området noterar jag att kvalitet är något vi alla är överens om är väldigt viktigt att ha med. Ett sätt kan vara att fördela pengar enligt detta. Det är bra. hade också förslag om olika kvalitetssatsningar, men den utredningen gick inte regeringen efter. I stället tog man en annan utgångspunkt som innebar två kriterier. Man har dock inte redovisat i propositionen hur man kommit fram till just dessa kriterier. Dessutom pekar man på att det inte finns någon statistik som visar hur publiceringar och citeringar fördelar sig på olika vetenskapsområden. Jag undrar hur detta är förenligt med ord om att det ska vara en god beredning och att utredningar är viktiga. 19 i (c) replik: Det är roligt att få göra glad, även om det inte var huvudmotivet med min dragning. Just när det gäller beredningen är det ändå väldigt viktigt att vi inte blir stillastående på grund av att den tidigare regeringen inte har sett till att det finns sådan statistik som vi behöver för att kunna göra ett bra underlag. Vi måste våga föra vår politik och givetvis föra in detta, men det är ju därför vi lägger in kontrollstationer . På så sätt kan vi se att det får den utdelning som vi vill ha med vår politik. Jag vill bara beklaga att det inte finns någon statistik som har varit så användbar som vi skulle ha önskat på det här området. Vi har berett det så gott som det har gått i det fallet, och när vi återkommer till att diskutera just forsknings- och innovationspropositionen kan vi gå ytterligare in på på vilket sätt olika kriterier har kommit in. Det är trevligt att vi betonar kunskap och så vidare, och det är klart att det har fått ett tydligare fokus i den utbildningspolitik som alliansregeringen har fört än i den tidigare regeringens politik. Jag håller dock med om att det är viktigt med beredning, och därför bereder vi utifrån de underlag vi har och kvalitetssäkrar den framtida utvecklingen genom att också kontrollera att det blir som vi har önskat. 20 () replik: Det låter bra med kvalitetssäkring, men det står inget om vad man önskar för resultat av indikatorerna. Om man ska kvalitetssäkra och kontrollera att det blivit som man önskar kan man undra vilka resultat alliansregeringen önskar. Det måste ju finnas önskade resultat att kvalitetssäkra gentemot. Jag tackar för att vi har kunnat prata lite om beredning även om vi inte har pratat något om utredningar, vilket tydligen också var viktigt. Jag hoppas att det är det. Jag kan notera, om jag har förstått det rätt, att den tidigare regeringen är orsak till i princip alla problem som finns. Det har nämnts , men det är säkert inte så. Jag tror heller inte att menar det, men det kan ibland låta så. Jag kan inte bedöma huruvida det är sant i just det här fallet. Den sammanlagda sanningshalten i alla dessa påståenden tror jag dock att man kan betvivla. Jag är fortfarande intresserad av hur det ser ut och vad orsakerna är till att man har frångått utredningen. kanske ämnar återkomma till det när vi diskuterar forsknings- och innovationspropositionen, och jag hoppas att jag kan få svar då om inte . 21 i (c) replik: Det är svårt att ge heltäckande svar på , och därför väntar jag med just den genomgången av kriterierna. Man kan förstås skoja till det och säga att all skuld ligger här eller där, men det vore märkligt om politiken skulle vara så allsmäktig att den lade en mäktig hand över allting. Tack och lov finns det ett entreprenörskap och en utvecklingskraft ute i som på olika sätt kompenserar om vi som politiker ibland inte riktigt klarar av vårt uppdrag. När det gäller utredningarna skulle jag vilja passa på att nämna en annan utredning, som jag missade lite grann i mitt anförande. Det är den studiesociala utredningen. Jag ser fram emot resultatet av den, som kommer att komma . Då kan vi förhoppningsvis se att vi stöttar studenterna, för det är också ett viktigt perspektiv i detta. Jag nämner denna bland ytterligare utredningar som är på gång. Jag tror att det är viktigt att vi på olika sätt bidrar för att göra dem så hållbara som möjligt. 22 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: nämnde i sitt anförande att alliansen är för en fri forskning utan styrning. Tyvärr framgår det i forsknings- och innovationspropositionen att det är detta som saknas. Därför har vi i kritiserat det här förhållningssättet. En politisk strategisk styrning av forskning är olycklig när man som studerande på universitet lär sig att man som forskare ska vara vit och fri när man kommer ut i verksamheten för att forska. ska man tydligen styra allting på det politiska planet. anser att det är en politisk strategisk styrning, och det stämmer också. Jag undrar bara vad du själv, , tycker om det med tanke på vad du sade i ditt anförande. Hur ser du på detta? Jag vill också ta upp att det är jättebra att du i ditt anförande nämner att vi ska satsa på kvinnliga professorer och genus. Detta saknas tyvärr också. Ordet feminism eller genusforskning saknas i propositionen, och allt reduceras till ett ord om jämställdhet och mäns våld mot kvinnor. Det är detta som vi också kritiserar. Från oppositionen och har vi i alla fall satsat 30 miljoner på forskarprofessurer när det gäller genus. 23 i (c) replik: Jag vet inte riktigt om jag förstod det här med fri forskning och utan styrning. Det är klart att vi delvis har en fri forskning, men har vi den tillämpade forskningen och de strategiska områdena där vi också politiskt är med och prioriterar olika områden. Det är klart att det är viktigt att vi har en forskningspolitik i som kan hävda en god kvalitet på hela bredden av forskningsområdet oavsett om det gäller grundforskning eller tillämpad forskning. Vi firade ju precis ett antal Nobelpristagare. Det är klart att det vore trevligt med ytterligare, kanske svenska, Nobelpristagare framöver. Då tror jag att det är viktigt att se att vi inom de strategiska områden där vi satsar och inom andra områden verkligen kan stärka den här delen med resursförstärkning. Vi ska ha en balans mellan tillämpad forskning och fri forskning och på olika sätt ändå peka ut riktningen. Det handlar om att koppla detta till strategiska områden som faktiskt inte är intressanta enbart för , utan det är globala utmaningar och problem där kan spela en stor roll. Det gäller till exempel klimatfrågan Jag ser det som oerhört centralt att vi visar behovet av den prioriteringen från politisk sida. Amineh får gärna utveckla önskemålet om svar kopplat till fri forskning utan styrning lite grann. 24 AMINEH KAKABAVEH (v) replik: Det är klart att alliansen vill åstadkomma mer styrning och kommersialisering av forskningen genom att ändra i högskolelagen. Det är en tydlig och klar styrning; det ser man om man läser propositionen lite mer noggrant. Vi är emot både kommersialisering och politisk styrning av forskning. Forskningen måste vara fri. Det är det som är grunden och principen för forskarnas möjligheter. De måste själva vara fria och inte styrda av politiker. Vi fick kritik för budgettak och vad vi har haft att säga som opposition. Jag vill framhäva att det numera är många ekonomer som annars brukar hålla regeringen om ryggen som liksom kritiserar normpolitiken . Den hindrar nämligen viktiga satsningar som måste göras i sådana här tider av finanskris och massor av varsel. I det samarbete som vi har aviserat med s och mp har vi sagt att vi är beredda att arbeta under gällande budgetår 19982006, men vi har lagt fram 15 budgetar ihop och det innebär inte att vi inte håller fast vid vår kritik och våra ståndpunkter. 25 i (c) replik: Tack för förtydligandet när det gäller forskningspolitiken, Amineh Kakabaveh, om att ni inte vill ha mer styrning. säger också att ni är emot kommersialisering. Det är precis det som regeringen har kritiserat tidigare att vi inte i har förmått att med de forskningsresultat som är oerhört användbara på många sätt för att lösa globala utmaningar omsätta detta i en kommersialisering och därmed i en utveckling så att det har kommit människor till godo på olika sätt. Det gäller både människor i vårt land och i till exempel tredje världen kopplat till klimatfrågor och andra delar. Jämställdhetsfrågorna nämndes i debatten tidigare. Jag vill betona än en gång hur viktigt det är för oss på olika sätt att män och kvinnor på lika villkor har tillträde till arbetsmarknaden, till utbildningar som högskolan bedriver och till forskning. För en regering är det viktigt att i av kris göra rätt sak i rätt tid. Det är många förståsigpåare som är inne i debatten och tycker att man ska göra si och så på olika sätt. Det är en oerhört stark budget som läggs fram med 32 miljarder plus ett antal ytterligare miljarder för att just säkra att kan stå stadigt i den kris som pågår både som land och för att stötta enskilda människor på olika sätt. Utbildningssatsningen när det gäller vuxenutbildningen kommer att beröras i nästa skede i debatten. Jag tackar för klargörandet och för att behovet av jämställdhetssatsningar togs upp. 26 (): Jag vill för säkerhets skull gärna börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Sådant får man inte glömma! De förbättringar som vi kristdemokrater vill göra i högskolan har utgångspunkt i kunskap, valfrihet och trygghet. Högskoleutbildning ska inte bara ge studenterna specifika ämneskunskaper för ett framtida yrke. Den måste också leda till personlig utveckling, samhällsengagemang och kritiskt tänkande. För en studerande är en bra högskoleutbildning en god investering som erbjuder goda förutsättningar för sysselsättning och stimulerar till kritiskt tänkande och personlighetsutveckling. För samhället är en väl fungerande högskola grundläggande för den nationella konkurrenskraften och naturligtvis också för välfärden. Det är självklarheter som jag tror att vi alla kan skriva under på. finns det fortfarande tomma platser på högskolan. anser att en ytterligare utbyggnad av högskolan måste bygga på kvalitet. Vi får inte ge avkall på kvaliteten. Den får inte ersättas av kvantitet. Den oansvariga utbyggnad som den tidigare regeringen ägnade sig åt var en smärre katastrof för kvaliteten inom högskolan. Detta är nu ett av huvuduppdragen för alliansregeringen att återställa kvaliteten inom universitets- och högskolevärlden. Antalet kvalificerade lärare, välutrustade bibliotek, platser för självstudier och tillgången på studentbostäder och andra lokaler måste öka i samma takt som antalet högskoleplatser ökar. Det är också viktigt att utökningen av antalet nya platser i högskolan äger rum i hela landet. Det förslag till yrkeshögskola som drivit genomförs äntligen . Det är ett sätt att stärka den kvalificerade yrkesutbildningen, och det är en satsning som vi är både glada och stolta över. På samma sätt som har en i förhållande till folkmängden extremt stor produktion av till exempel fordon, pappersmassa, stål, IT-system och läkemedel måste vi för framtiden ha en överandel av FoU och forskningsframsteg. Det är nödvändigt att investera i forskning för att trygga vår försörjning och för att skapa ett samhälle med god hälsa, god miljö och livskvalitet. Forskning är långsiktigt en förutsättning för välstånd. Kunskapsutveckling är också en omistlig del av den mänskliga kulturen och har ett egenvärde i sig. Det måste finnas gott om plats för fritt vald forskning inom en fri högskolesektor utan onödig politisk styrning. Det har också alliansregeringen sett till i ett av våra många beslut där vi har frigjort högskolestyrelserna från politisk styrning. Det är ett välkommet beslut inom högskolevärlden. Forskning är en investering för framtiden, och kunskap är framtida basindustri och vår mest bärkraftiga bro till framtida välstånd. behöver en framtidsinriktad forskningspolitik som ger vårt land de bästa förutsättningarna för kunskapsutveckling och välfärd. Forskningen får historiska nivåhöjningar. Den största delen av de statliga forskningsmedlen tillförs lärosäten, det vill säga universitet och högskolor. Anslagen till universiteten och högskolorna kommer att öka med fantastiska 1 ½ miljard kronor . Utöver denna ökning kommer större delen av den strategiska satsningen att komma universitet och högskolor till del. En historisk satsning på forskning har presenterats från regeringens sida, som betyder att står väl rustat . Det spretar betänkligt i den rödgröna röran, även då man tittar på den eftergymnasiala utbildningen, högre utbildningen och forskningen. Vi har tidigare fått höra i debatten att man spelar i samma lag. Det har vi också . Man säger sig spela i samma lag. Det är intressant. Jag själv har älskat idrott i hela mitt liv, och jag har spelat i lag . När jag spelar i lag brukar mitt lag spela på samma plan. Lagkänslan blir något större då. Här pratar vi om ett lag som inte ens spelar på samma planhalva utan man befinner sig på olika planer en bra bit från varandra. Teamet tar bort 125 miljoner till vuxenutbildningen. Socialdemokraterna satsar i stället. Skillnaden i storleken på anslag ligger på närmare ½ miljard. accepterar regeringens politik, och en acceptans för regeringens politik i ekonomiska termer är också resultatet om vi ser till genomsnittet. Det är det jag kallar teamkänsla. Vänsterkartellens alla tre partier vill ha mer pengar till högskoleplatser, men i sina lagkamraters närvaro är det parti som satsar minst. De andra två har lyckats landa på samma satsning. Det är nog den enda satsning där samma siffror finns på mer än ett ställe i oppositionens samlade teamalternativ. Är fler högskoleplatser över huvud taget en trovärdig politik i ett läge då vi redan har tomma platser i högskolan? Det spretar även i övrigt. Varken eller delar Socialdemokraternas syn på att det behövs 400 nya miljoner för kvalitet inom högskolan. De kanske inser att det blir lite pinsamt med sådana satsningar eftersom det är ett underkännande av den egna politiken på området vid regeringstillfället. Mina allianskolleger i utbildningsutskottet har gång på gång, i replik efter replik, efterfrågat det samlade alternativet till alliansens politik. har det uteblivit också. Spänningen är nu olidlig när jag som sista representant för alliansen i utbildningsutskottet står här. Ska vi få ett svar på den frågan eller ska vi låta tystnaden tala den här gången också? har en god position . Vi satsar en historiskt stor andel av bnp på forskning, vilket ger en hedrande plats bland de ledande nationerna när det gäller forskning och innovation. För detta har vi att tacka framstående forskares insatser . Forskningens frukter skördas på väl rotade träd av kultivering. är den ende svensken som har fått . , alliansen i utbildningsutskottet, alliansen i regeringen, har äntligen på påbörjat den nya kultiveringen efter en lång tids ökenvandring och torka. Med hjälp av den forskningssatsning som vi nu gör kommer vi kanske äntligen att få se en ny svensk Nobelpristagare . 27 () replik: När jag lyssnar på kan jag konstatera att det är tur att inte jobbar på . Då skulle vi läsa rapporter om smärre katastrofer inom högskolevärlden. Jag har aldrig läst någon rapport från som säger att det är en smärre katastrof i den svenska högskolan, men det tycker tydligen . säger att svensk högskoleutbildning står sig väl internationellt, men det finns kvalitetsbrister. Lite nyans skulle jag efterlysa i debatten.