prot · GW0913 · 2008-10-15 00:00:00 — Jag tror nog att man kan säga att det här arbetet har varit väldigt framgångsrikt så här långt. Förslaget vill jag beskriva som en verktygslåda för både akuta operationer och rehabilitering. Det kommer bland annat att innehålla omedelbara garantier till delar av bankernas finansiering. Det kommer att innehålla en ny organisation vid Riksgälden för samordning av statens insatser. Det kommer att ske en fondering av medel för att vid behov ge kapitaltillskott till nödlidande banker. Varje sådant tillskott ska givetvis ske med väldigt stor omsorg om skattebetalarnas pengar. Regeringen kommer att kräva aktier vi har talat om röststarka preferensaktier i den händelse staten tvingas skjuta till kapital. Jag vill i det här sammanhanget säga att det är självklart att staten, då vi skjuter till kapital, också kommer att skapa ett ansvarsfullt system, precis som vi har gjort i exempelvis Nordea. Där får man alltså köpa aktier genom att avstå löneutrymme. Om det går bra kan då medarbetarna, inklusive cheferna, få köpa aktier till ett lågt pris av företaget. Det är alltså både en egen risk som man tar och ett långsiktigt hållbart system. Ni kan vara övertygade om att vi kommer att se till att motsvarande saker händer i de företag som ska få statligt stöd. har alltså ledare tagit täten i den internationella räddningsaktion som just nu pågår. har kunnat påverka de gemensamma reglerna därför att vi faktiskt har gjort vår hemläxa baserad på egna erfarenheter. kommer vi att införa regler som stämmer väl med de europeiska men som också tar hänsyn till de svenska förhållandena. Svårigheterna är långt ifrån överståndna, men jag tror att vi har en mycket stabil grund att stå på. Det har kommit upp diskussioner här om Europeiska unionen. Jag tycker att det är viktigt att peka på att har ett regelverk visst. Det har haft en tendens att förändras ganska drastiskt och hastigt efter stora förändringar i omvärlden. Efter kom den så kallade Sarbanes-Oxley-akten, som ju knappast kommer att rendera ett , om jag uttrycker mig försiktigt. Det är också så att vi till skillnad från den amerikanska traditionen just inom Europeiska unionen har kommissionen som en motor som driver på att regelverket blir allt mera omfattande såtillvida att det ska täcka in alla de händelser som man kan förutse och att det också blir gemensamt för hela unionen så att våra företag, oavsett om det är ett småföretag i eller en bank i , ska ha samma spelplan som vi har runt om i vår världsdel. 116 () replik: Statsrådet pratar gärna om finansmarknaden, men det statsrådet ofta glömmer är väl att spekulation bygger på vinnare och förlorare. Tittar man till exempel på kan man konstatera att den stora majoriteten av löntagare, som inte har haft någon reallöneutveckling, är de stora förlorarna, medan topp ett och kanske topp tio i hör till de stora vinnarna. Så ser också regeringens politik här i ut. Ni genomför stora skattesänkningar där två tredjedelar går till den rikaste tredjedelen och där topp tio definitivt får mest. Ni går vidare med att sälja ut våra gemensamma tillgångar. Det skulle vara intressant att höra från statsrådet hur han ser på och Nordeas framtid . Men ni gynnar också spekulationen genom vårdval inom vården och genom fri etableringsrätt inom primärvården. Det bygger på att vi ska använda skattemedel till att gynna fortsatt spekulation. Har ni aldrig lärt er den här läxan? Ska vi återupprepa misstagen om och om igen? 117 Statsrådet () replik: Jag vet inte vilken värld lever i, men sanningen är att den här regeringen har sänkt inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare. I och med det sista steget med ytterligare 15 miljarder är vi uppe i 65 miljarder, där av de heltidsarbetande har fått mer än mer kvar . Jag tycker att ska betänka det. När det gäller försäljning av statliga företag tror jag att de flesta tycker att försäljningen av statens andel av av OMX var ganska lyckad. Vi fick ett häpnadsväckande stort belopp för det. Vad gäller försäljningen av Vin & Sprit vet jag inte om tycker att just vodkaproduktion tillhör statens kärnuppgifter, men vi får ut betydligt mer genom att ha sålt företaget än om vi hade behållit det. Att numera ägs av och bidrar till en långsiktig stabilisering av våra pensionsfonder är också något mycket positivt. har vi kvar ett antal bolag på listan. Vi kommer att sälja när det är rätt tid och rätt pris. 118 () replik: Det är intressant att höra statsrådet försvara skattesänkningar på 100 miljoner jobbskatteavdraget är på 65 miljoner som sjuka, arbetslösa och pensionärer får betala. Och det kallas ansvarsfullt! Hur du, , än försöker förklara det hela har två tredjedelar av skattesänkningarna gått till den rikaste tredjedelen. Dessutom har kvinnorna fått en mycket mindre andel än männen. Det är den politik ni bedriver. Till detta kommer att ni fryser statsbidragen till kommunsektorn. Ni har alltså råd med oerhört stora skattesänkningar för dem som redan har det bäst, men ni har inte, enligt er som ni säger ansvarsfulla modell, råd att satsa på kommunsektorn vård, skola, omsorg. Statsrådet tar gärna upp den tidigare räddningen av banksektorn och säger att vi är en modell, men statsrådet verkar ha glömt att det var vanligt folk som fick betala den genom större klasser, större grupper i förskolan och besparingar i äldreomsorgen. Och det är ännu inte återställt. 119 Statsrådet () replik: Om vi tittar på jobbskatteavdraget och de strukturella reformer som regeringen genomfört och som jag håller med om inte varit någon genväg till popularitet ser vi att de lett till att ungefär 120 000 fler människor fått bestående jobb, detta till skillnad mot att vi enbart hade litat på konjunktureffekten. Den välfärdseffekten kommer pensionärer till del, och den kommer kommuner till del. fler arbetade timmar, , innebär för kommuner och landsting ett nettotillskott av skattemedel på . Det är så vi bygger starkt, alltså genom att se till att människor har arbete. Varenda krona av det som staten satsade i den tidigare bankakuten har eller kommer att återvinnas när också aktierna i har sålts framöver. Det har således varit en mycket lyckosam operation. Vi ska tillförsäkra att skattebetalarnas medel verkligen säkras i nästa operation, om den blir nödvändig. 120 () replik: Man kanske ska vara lite försiktig med att slå sig för bröstet och säga att all sysselsättningsökning beror på jobbskatteavdraget i brinnande högkonjunktur. Det kan snabbt slå tillbaka när sedan lågkonjunkturen kommer och jobben minskar. Då får vi en annan debatt, . Stabiliteten och att tog talades det om. En nyckel till att så ordentligt lyckades rida ut krisen var att det fanns en bred majoritet i denna kammare. Det är något som vi i allra högsta grad ska vara rädda om. Vad gäller krisen i och så vidare visar den vilken risk ett land tar som satsar på låglönejobben. Precis som sade får människorna där inte någon löneutveckling utan pressas ned i lönespiralen. Därmed klarar de inte av sina lån, klarar inte av utvecklingen. Också det är en signal när man gör ett systemskifte på den svenska arbetsmarknaden. Min fråga till är om han är beredd att bredda diskussionen så att den sker över blockgränserna när det gäller den fortsatta hanteringen. Det var, trots allt, lyckosamt . 121 Statsrådet () replik: När jag talar om 120 000 bestående jobb är det den bedömning som gjort där man värderar om vi enbart hade haft en konjunkturuppgång eller om vi hade genomfört strukturåtgärderna, bland annat jobbskatteavdraget. Det ger en bestående effekt, allt annat lika. Sedan kan naturligtvis konjunkturen gå ned. Det är vi alla väl medvetna om. Det vi gör är mycket stora satsningar på forskning och infrastruktur för att se till att byggs starkt. Det besked som och jag gav när vi träffade finansutskottet var att vi verkligen ser fram emot att också ta in oppositionens synpunkter på detta material. Men vi sade också att det framför allt är en europeisk process och att den styr mer än överläggningar i vad gäller grunddragen i det paket som vi kallar för stabilitetspaketet. 122 () replik: Jag vill återkomma lite grann till frågan om bonusar. minns säkert börsnedgången 2002 som vid det tillfället skapade en kris i försäkringsbranschen. Som ett resultat av hela den diskussionen gick dåvarande förvaltningsminister ut och sade att vi inte ska ha bonusar i statlig förvaltning. Det var helt i enlighet med det som Per vill, som jobbat med frågan men inte varit så framgångsrik. Genast efter regeringsskiftet öppnade statsrådskollega åter upp för bonusar i statliga verk. är diskussionen aktuell igen, och finansministern har sagt att det är en girighet som råder. Vore det inte lämpligt att som förvaltningsminister gick ut och sade att vi inte ska ha det systemet i statlig förvaltning? Vi ser vilka följder det fått på andra områden där man har belöningssystem som gynnar fel saker. De flesta bonussystem är ett slags backventiler; de följer med upp men ger ingen respons när resultaten blir sämre. Vad ger för besked på den punkten? 123 Statsrådet () replik: Jag tycker att styrelserna i våra AP-fonder och våra statliga bolag agerat ansvarsfullt. Vi har fört samtal med dem om detta. Det bekymmer som finns är ifall vi inte kan rekrytera och behålla de bästa medarbetarna. Tyvärr har vi inom statlig förvaltning en mycket snabb omsättning av personer. Det må gälla dem som arbetar i de är villebråd på finansmarknaden eller dem vid där nästan en fjärdedel av personalen omsätts . Vi har alltså för dåliga möjligheter att behålla människor. Det gäller också i de statliga företagen. Jag håller med om att vi ska ha system som är långsiktiga och belönar insatser som är rimliga. System som skapar ökat risktagande, som är kontraproduktivt, ska vi brännmärka och ta bort. På den punkten är vi helt överens. 124 () replik: Jag tackar för anförandet. Statsrådet nämnde att ledare tagit täten. ledare har tagit täten när det gäller att reda ut och göra politiska insatser för att förhindra den finansiella kollaps som annars riskerar att ske på världens finansmarknader. Men det är sannerligen inte politiska ledare som tar den täten. Tack och lov för EU-medlemskapet, tack och lov att vi har andra länder som vågar ta de initiativen! Det var inte så länge sedan som sade att det absolut inte var aktuellt att till exempel höja insättningsgarantin. Jag tror att det är viktigt att vi alla är medvetna om att vi ännu inte sett slutet på den finansiella oron. Det kan mycket väl krävas fler insatser framöver. Då behövs breda, politiska, blocköverskridande samtal och informationsforum men också en fortsatt intensifierad europeisk debatt. Jag tycker att det vore intressant att i debatten få ett besked om att det är aktuellt att ta bort avrådan från bonusar i statliga bolag. Det vore intressant att kunna ge det beskedet så att hon inte längre behöver reformera regelverket i fel riktning. 125 Statsrådet () replik: Initiativen på finansmarknadsområdet kommer från . Jag har suttit i finansutskott, i opposition, och i riksbanksfullmäktige. Jag kan notera att under de tidigare mandatperioderna var väldigt flitigt och duktigt med att implementera EU-direktiv. Vi ska implementera, men vi ska ta en mycket mer aktiv del i detta och vara mer pådrivande inom EU än vad fallet var jag satt i finansutskottet. Jag tror att av de initiativ som kom emanerade från EU. Beträffande insättningsgarantin vill jag säga att vi var före den europeiska processen och höjde garantin till . har , som just nu sammanträder, kommit fram till att den bör höjas till . Där har vi sagt att vi naturligtvis ska väga in vad som sker i . Vi låg före , och vi höjde till . Då ska man komma ihåg, , att det, till skillnad från i många andra länder, gäller per person och bank. 126 () replik: Jag är väl medveten om regelverket i , men jag noterar att inte var ledande i denna fråga. Många europeiska statsledare gick in och tog initiativ före oss. Tack och lov att vi har den samordningen och de initiativen. Härifrån gavs i stället väldigt lugnande besked, alltför lugnande. Det var brist på initiativ. Jag ska återigen försöka få ett besked om bonusar. Jag har själv varit ordförande i ett statligt bolag och sett till att vi avvecklat bonusar. Därefter har vi haft en mycket framgångsrik utveckling i det bolaget. Jag tror knappast att det finns stora rekryteringsbekymmer för att hitta ledande befattningshavare även om man inte har stora, excessartade bonussystem. Skulle vi kunna få ett besked från här om att det inte är aktuellt att ta bort rekommendationen att inte ha bonussystem i statliga bolag? Det vore en viktig signal, för första signal som näringsminister och ansvarig för förvaltningen av statliga bolag var precis den motsatta. Hon ville ha bonussystem; hon trodde att det var en viktig drivkraft. De senaste årens utveckling har visat att det knappast är en positiv drivkraft för vare sig företagen själva eller samhällsutvecklingen. 127 Statsrådet () replik: Jag tror att och jag är helt överens när det gäller bonussystem som ökar och premierar risktagandet och inte bygger på extraordinära insatser, som exempelvis att man avstår löneutrymme och själv köper aktier. Det har vi i bland annat Nordea, som jag själv är ansvarig för. De högsta tjänstemännen i detta företag har varit föredömen i detta avseende. Dock är arbetet i regeringen fördelat så att jag inte har ansvar för annat än de bolag som finns under min förvaltning. Det här är en fråga som diskuteras i regeringen. 128 () replik: Först har jag en kommentar till att tog äran åt sig för den högkonjunktur vi har haft. Att det var regeringens förtjänst att jobb har tillkommit säger inte alls, som påstod. I går när vi hade möte med dem i finansutskottet sade de att deras prognos var mycket osäker. Dessutom har de skrivit att om förvärvsavdragen kommer att ge några jobb är det . Så mycket när det gäller den hänvisningen. När det gäller kommunernas ekonomi ställde jag en interpellation till för en månad sedan. Då hade statsrådet ingen aning om att kommunernas ekonomi skulle kunna försämras. Jag tog upp lågkonjunkturen, som då stod för dörren. är vi mitt uppe i lågkonjunkturen och ser alla oroande tecken från kommunerna. Har ändrat uppfattning nu? 129 Statsrådet () replik: Jag vet inte vad har tagit in av vad har sagt och vad de egentligen har sagt, men de torde vara ostridigt att de strukturella åtgärder som regeringen har vidtagit, både när det gäller olika typer av kollektiva försäkringssystem och när det gäller beskattningen, har en strukturell långsiktig effekt. Det kan vi diskutera i något annat sammanhang, men får förete någon sorts dokumentation som motsäger den mycket omfattande litteratur som finns till stöd för detta. När det gäller ekonomi är det så att vi har lagt en budget och följer utvecklingen väldigt noga. Vi diskuterar situationen med Kommuner och Landsting. 130 () replik: Jo, det är visst stridigt! påstår att det är ostridigt att det skulle vara regeringen som har gjort så att det har tillkommit nya jobb. Det är faktiskt så att det är tack vare att vi har haft en högkonjunktur. Vi är alla glada över att det tillkom många nya jobb 2006 och 2007. Men har det tvärnitat. hjälper det inte att vi har ökat klyftorna i samhället. hjälper det inte att de som har jobb har lägre skatt. måste vi se till att de som inte har jobb får jobb. Det kan vi diskutera väldigt mycket. När det gäller kommunernas ekonomi är jag förvånad över att inte har sett de orostecken som vi såg från oppositionens sida. Inflationen har gjort att det blivit dyrare inom hemsjukvården när man besöker sina äldre. Det blir dyrare med skolluncherna, och socialbidragen ökar. Den lågkonjunktur vi nu är inne i gör också att kommunerna får sämre skatteintäkter. 131 Statsrådet () replik: Jag är avundsjuk på , som har en så väldigt stor kristallkula och som har sett så mycket av problemen långt innan omvärlden har sett dem. Det kunde vara en tillgång på till exempel. Jag tror dock att hon har helt rätt när det gäller att det är viktigt att vi nu ser till att jobbpolitiken fortsätter. Då vågar jag ändå påstå att den budgetmotion som Socialdemokraterna har lagt fram, med den skattechock som har presenterats där, knappast kan vara en utgångspunkt för att se till att jobben växer. 132 () replik: Jag tackar för hans anförande. Statsrådet tog i sitt anförande upp fastighetskrisen och finanskrisen. Han pratade även i ett av de replikskiften vi har hört här om de skattesänkningar som regeringen har gjort. Jag tror att man när man pratar om skattesänkningar och att hushållen har fått lägre skatt ska vara medveten om att detta måste balanseras mot den höjda ränta som väldigt många hushåll nu får kämpa med på grund av den borgerliga politiken. Det finns villaägare som betalar flera tusenlappar extra i ränta på sina villalån på grund av hur den borgerliga politiken har förts. Ett annat område där fastighetskrisen och finanskrisen kommer att påverka framtiden är bostadsbyggandet. Min fråga är: Vilka stimulanser anser bostadsminister att man ska lägga på området bostadsbyggande? 133 Statsrådet () replik: Jag är lite förvånad över utgångshastighet när han talar om regeringens jobbskatteavdrag och att detta skulle vara orsaken till bekymren, mot bakgrund av att Socialdemokraterna nu tycks köpa det mesta av detta. Det kanske är något att fundera över. Om tror att det är regeringen som har höjt räntan kan jag upplysa honom om att vi har en självständig riksbank. Det är den som sköter penningpolitiken. Regeringen sköter finanspolitiken. Finanspolitiken har lättat avsevärt genom den budget som regeringen har lagt fram. Vi har där en positiv och expansiv finanspolitik med 32 miljarder för . När det gäller byggsubventioner har jag förklarat att den vägen har lett fram till en bostadskö på 200 000 människor bara här i . Vi har bostadskö inte bara i de 62 kommuner som det gällde 2002. var det 122 kommuner. är det över 130 kommuner som uppvisar bostadsbrist. Subventionspolitiken och regleringspolitiken leder in i en återvändsgränd. Vi håller nu på att ändra på den politiken. 134 () replik: och jag har vid ett antal tillfällen här i kammaren diskuterat bostadsbyggandet och den avsaknad av bostadspolitik som den borgerliga regeringen nu har. Jag är orolig för utvecklingen på bostadsmarknaden. har vi sett en oerhört stark minskning av byggandet. minskade byggandet med i stora delar av landet. Framför allt har byggandet av hyresrätter minskat. I och med att vi har gått in i det ganska oroliga finansiella läge som råder tror jag att vi kommer att få se en ännu starkare minskning av byggandet. Anser att vi inte behöver ha någon byggnation av hyresrätter eller bostäder över huvud taget? Eller är det så att tror att marknaden i det skakiga läge vi befinner oss i nu kommer att lösa problemet med byggandet? 135 Statsrådet () replik: Bostadspolitik tycks för Socialdemokraterna och vara lika med subventioner till byggföretagen. Den vägen fungerar inte. Om vi skulle ta de 3 miljarder som ni hade i subvention till miljardstinna byggföretag under slutet av er period, när vi nu har haft en överhettning på den marknaden, om vi skulle hälla ytterligare miljarder rakt in i den, skulle det bara fortsätta att höja den kostnad som vi har sett är bakgrunden till att det nu bromsar in. Det har gått från en kostnad på per kvadratmeter i genomsnitt för att bygga en hyresrättslägenhet till . Av den skillnaden är att hänföra till att vi har tagit bort subventionerna. I övrigt är det alltså byggmaterialkostnader och byggherrekostnader som har gått upp. Det löser man inte genom att hälla miljarder på byggföretagen. Är det några som ska subventioneras är det människorna som efterfrågar bostäder. Om de inte klarar av det är det dem vi ska subventionera, inte byggföretagen som bygger. 136 PER (): Vi lever i en historisk tidsperiod. Det finns många som säger det vid många tillfällen. Det här är verkligen ett av de tillfällena. såg vi de värsta börsnedgångarna runt om i världen . såg vi de största börsuppgångarna på många, . Vi ser en volatilitet, det vill säga en slagighet, i hur börsen uppför sig som vi aldrig har sett tidigare. Det är naturligtvis inte bra. Det kan visserligen framstå som positivt att Dow, SMP 500 och allihop gick upp med . Men om man funderar lite grann inser man också att det är index som består av väldigt välanalyserade företag. Helt plötsligt kan börskurserna skilja på . Då är någonting problematiskt. Det är också historiskt ur en annan synvinkel. Man brukar normalt säga att ekonomin har en ordentlig bubbla per eller per mansålder, eller vi ska väl säga personålder. Det kan vara tulpanlökar eller annat som man spekulerar i som sedan ramlar ihop. Vi har haft två mycket stora bubblor. Vi hade först den så kallade dotcombubblan som väl var färdig . Där såg vi många bolag som tappade 90, 95, ja kanske av sitt värde innan de gick under. Bara , år 20072008 står vi nu vid nästa riktigt gigantiska bubbla. Den här gången börjar bubblan med amerikanska bolån. Den börjar där, men sedan sprider det sig, och det sprider sig fort. Jag hoppas och tror att många forskare och kloka personer på det här området kommer att ägna tid att fundera över: Hur kommer det sig att vi har två så pass kraftiga bubblor på så pass ? Man borde lära sig av den ena krisen och ha en krisberedskap som räcker resten av ens aktiva liv. Men här har vi två bubblor . Jag tror att finanskris är värre och mer komplex än dotcomkrisen. Här är det flera olika kriser i en. Den första krisen tror jag möjligen att verktygslåda och det resoluta agerandet av EU och EU:s politiker har klarat, nämligen bristen på förtroende mellan bankerna och mellan allmänheten och bankerna. Vi slipper se människor som står och vill ta ut sina besparingar utanför våra finansiella institut. Men vi har en kreditkris kvar, och vi har tyvärr tydliga tecken på en spill over nere i den reella ekonomin. Stora välkända företag har svårt att få lån, och får de lån tar de kanske upp den plats som de små och medelstora företagen skulle ha haft. Det blir då ännu svårare för dessa företag, och de kommer ännu längre bak i kön. Här har det varit skönt att höra berätta om samarbetet, verktygslådan och att vi är på rätt väg. Jag ska därför hoppa över alla de åtgärder som handlar om vad man ska göra på kort sikt. På kort sikt har vi en viktig sak framför oss. Det är att ta emot regeringens proposition och först att påverka den tills den läggs fram till oss. Sedan ska vi se till att den blir så bra som möjligt och att den passerar och andra helst med mycket stor majoritet. På lång sikt måste vi också se till att skattebetalarna inte står för förlusterna. Vi måste också på lång sikt se till att vi får ett globalt, tydligt regelverk. Det behövs globala regleringar av globala marknader. Vi måste också ägna tid åt att fundera över en del av de nya finansiella produkterna. Den så kallade värdepapperiseringen av bolån där man först buntade ihop bolån, skar dem på en annan ledd och sedan sålde dem var inte bra. Än vet många inte om vilka dåliga lån de faktiskt äger. Här behövs åtgärder. Vi har varit inne på att vi måste komma åt de jättebonusar som funnits på kortsiktighet och höga risker. Vi måste gynna långsiktighet och måttfullhet när det gäller risk. 137 () replik: Jag vill tacka Per för ett mycket intressant anförande. När det gäller den avslutande delen, även om nu inte ansåg sig ha möjlighet att ingripa i ansvarsområde, hoppas jag att Per gör det desto mer. Det handlar om att se till att tar tillbaka sina krav på att man ska återinföra och ha bonussystem i statliga bolag och i stället återreglerar så att vi inte får den typen av excesser i våra gemensamma bolag. När det sedan gäller de turbulenser som vi har sett på finansmarknaderna och börserna, där Per inledde, ser vi också effekten. Det gäller inte minst för pensionssparare. Det är givetvis tydligast i . Där har människor fått se hela sitt pensionskapital raderas .