prot · GV09110 · 2008-05-13 00:00:00 — När det gäller frågan om jag är beredd att ta fram förslagen utan dröjsmål är svaret att det självklart är så, förutsatt att vi får in nödvändiga kompletteringar i ärendet. Låt mig svara på den fråga som flera har varit inne på, vad jag menar när det gäller det utredningsuppdrag som jag ska ge till . Jag har gjort klart att jag ansluter mig till tanken på ett ökat regionalt inflytande. Jag tycker helt enkelt att ska göra nödvändiga preciseringar, som kommer att krävas utöver det som utredaren har föreslagit. 60 (): Jag får återigen tacka statsrådet för hans svar och förtydligande och meddela att även jag givetvis har förståelse för att ett statsråd i remisstider måste var något sparsam i alla fall med några besked. Men det fanns ett antal välkomna besked i detta. Jag skulle bara vilja ge statsrådet möjlighet att i ett ytterligare svar ändå komma in lite grann på detta med den utvecklade delen när det gäller den regionala förvaltningen. Personligen tycker jag att förslaget om regionalisering är väldigt bra. Det är bra att det bygger på regionala förvaltningsplaner med mål på både kort och lång sikt, att de regionala rovdjursgrupperna ska ha en mer framträdande roll vid framtagande av planerna och att förvaltningen ska vara mer adaptiv, det vill säga att den kontinuerligt ska göra nya bedömningar och justera förvaltningen utifrån gällande situation. Givetvis har jag en förståelse för att vi inte kan ha en förvaltning som blir alltför spretig. Men jag är ändå lite mer fundersam. Finns det en möjlighet för statsrådet att utveckla lite grann vad detta nya utredningsbetänkande kan handla om? Sedan kan jag väl säga, likt min partikollega , att jag inte tycker att jämförelsen med havssköldpaddorna för och ansvar för den iberiska lon är helt lyckosam. Jag tycker att vi har en helt annan situation i när det gäller rovdjuren, särskilt när det gäller vargen, som jag upplever är en stor del av debatten. Det är viktigt att komplettera bilden med detta. Jag vill nog också höja ett något varnande finger. Det får inte dröja alltför innan en proposition presenteras för . Givetvis är det viktigt att förslagen är grundade på vetenskapliga fakta och att det finns en väl avvägd balans i det hela. Men är jag och, tror jag, många med mig något oroade över att den här frågan kommer att försvinna i en långbänk och i ett utredande. Det tror jag vore direkt olyckligt. Vi har en situation, tycker jag, där en rädsla för rovdjur till en viss del till och med börjar utvecklas till en avsky. Det är en utveckling som vi behöver sätta stopp för. Jag menar att en stor del av ansvaret faktiskt ligger på den här kammaren när det gäller den lagstiftning och det mål som vi har satt upp. Sedan skulle jag gärna jag hann inte säga det i mitt förra inlägg vilja få lite ytterligare besked när det gäller detta med vargföryngringar. Kan man tänka sig att fler län ska få ett ansvar för vargföryngringar? är det ansvaret begränsat till några få. Det tycker jag inte är en bra utveckling. Till får jag säga: Jag tycker att det är positivt att du deltar i debatten. Du har kloka synpunkter. Men vi kan väl politiskt ändå konstatera att det med de fyra partier som utgör regeringsunderlag finns förutsättningar för ett sunt förnuft i rovdjurspolitiken det föreligger inte med det andra regeringsunderlaget. Detta är väldigt positivt. Det har vi redan sett. 61 (): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Det måste vara inspirerande att få höra så mycket kloka ord i denna debatt här . Rovdjuren tillhör vår fauna. Även om det finns de som säger att de borde stängas in i några reservat är det naturligt att de ska finnas där de hör hemma, i rimlig omfattning. Men då måste vi ha en rovdjursstam som inte hotar tamdjur, skogens vilt och, i värsta fall, människors säkerhet. De konflikter som finns i rovdjurstäta områden måste lösas. Människor ska känna sig trygga när de är ute i skog och mark. Att skapa en rovdjurspolitik som är förankrad hos hela befolkningen är en stor utmaning som den förra regeringen inte lyckades med. Men jag tycker att miljöministerns insikter i landsbygdens förhållanden bör ger goda förutsättningar för att vi nu ska få en bättre rovdjurspolitik. Sunt förnuft i rovdjurspolitiken det är rubriken på interpellation. Om vi tar vara på det sunda förnuftet hos dem som lever nära rovdjuren och lyssnar in deras erfarenheter och åsikter finns det goda förutsättningar för att det ska fattas bra beslut. Rovdjuren finns här, och de ska få vara kvar. Men deras existens får inte innebära att landsbygdsbornas levnadsförhållanden försämras. 62 (): Jag vill tacka för svaren och bara konstatera att jag med tillförsikt ser fram emot det fortsatta arbetet. Jag vill återigen betona detta med skyndsamheten. Efter de upplevelser jag har haft i , och även och vet jag att tiden hastar. Och det är väldigt viktigt för tilltron till rovdjurspolitiken att detta kan ske utan dröjsmål. Jag vill också passa på att betona att det är av stort värde att vi kan få en bred överenskommelse bakom rovdjurspolitiken. Det är av största värde. Jag sätter också stort värde på att K G Abramsson har deltagit här. Jag tror att det finns goda förutsättningar för att få en bred samsyn. 63 (): Jag upplever att vi är tämligen överens i debatten. Jag vill ändå avsluta med att göra en beskrivning av situationen i mitt hemlän med en enig viltvårdsnämnd tillsammans med rovdjursgruppen. Som ministern förmodligen vet består viltvårdsnämnden av LRF, viltvårds- och naturmänniskor, jägare och så vidare. Alla var helt eniga om att man markant måste öka avskjutningen av lo för att värna övriga arter i naturen. och biföll en minimal avskjutning. Det är knappast så man bygger förtroende mellan den folkvalda delen och statens tjänstemän i sammanhanget. Jag ser ändå framför mig en mycket ljus framtid efter ministerns redovisning här. Jag vill med det tacka för debatten. 64 (): Jag vill också tacka ministern för en bra debatt. Här finns ett underlag för att gå vidare. En sak är tydlig. Alla som bor i de områden där det finns till exempel hög koncentration av varg är inte varghatare. Vi är inte det. Vi måste hitta en väg för hur vi ska kunna hantera vargstammen. Det finns italienska vallhundar som präglas med en flock får från ungefär två månaders ålder. De kan leva med fåren och skyddar fåren mot rovdjur. Det fungerar alldeles utmärkt ända tills den dagen turister leker med hundarna och tar bort prägeln från hunden. Detta är också ett dilemma som dyker upp. I det moderna och samhället möts flera näringar. Det är turismen och jordbruket. Jag vill uppriktigt inte mer vara med om att jag träffar lantbrukare vilkas djur när lantbrukaren kommer ut har avslitna juver. Man ska inte behöva se och uppleva detta inom stängslade områden. Så hårt är trycket på vissa platser, men inte på alla. Vi måste hitta former för hur vi kan jaga även vargen så att den inte naturligt kommer allt närmare människan. Det finns enkla medel för detta. Jag har förhoppningar om att det kommer att falla väl ut. upplever jag att det är ett fåtal partier representerade här i debatten. Representanter för de två partier som jag tycker tar minst ansvar i frågan finns inte här. De tar inte alls ansvar och bryr sig inte om de följder som deras politik får. Jag anser att jag inte kan angripa dem när de inte finns i kammaren. Men det är märkligt att de inte finns här eftersom de står för en helt annan politik. De hade haft chansen att berätta om den här. Djurskyddslagen är en av världens strängaste lagar, och den ska våra djurägare leva upp till. Hur rimmar det med att rovdjuren angriper djur och att lidande kan uppstå i många timmar? Jag har stor tilltro till att det kommer att bli en bra proposition. Det finns många som gärna är med och hjälper till i arbetet framåt. 65 (): Tack för beskeden, miljöministern. gick K G Abramsson från kammaren. Men jag tycker ändå att det finns skäl att rikta ett tack till Socialdemokraterna åtminstone i den här frågan. Här spelar vi ungefär på samma planhalva. Jag skulle vilja skicka med några ord till ministern i den fortsatta handläggningen. Det gäller att inte förlänga ett genomförande mer än absolut nödvändigt så att vi inte tappar fart. Alla allianspartier har byggt upp en oerhörd förväntan i samhället att det ska kunna bli en bättre tingens ordning. I den mån det behövs någon form av kompletterande utredning är mitt råd att starta den så att den går i gång parallellt långt innan en proposition skrivs. Så går det faktiskt att göra så att det inte först blir en proposition och sedan en utredning. Då tappar människor förtroendet. Det är också viktigt att ta fasta på att det förslag som finns i utredningen visar hela det svenska samhället och EU att vi kan förvalta exempelvis vargstammen på 200 djur . Då skapar vi också ett ökat förtroende. Dessutom är det okej med regional förvaltning. utslag när det gäller visar tydligt att det är fullt möjligt. Jag välkomnar ministerns besked att den öppningen finns. Ska man förvalta biologisk mångfald vilket vi ska, och det är ingen tvekan om det gäller det att se till orden som finns i svaret. Det är en förtroendefråga att visar att det är möjligt med samexistens mellan människor och de stora rovdjuren. Men då fordras det också att vi tar fasta på toleransnivå, regional förvaltning och de delar som ministern har talat om. Med tanke på att det nu finns fem partier bakom är det otroligt lätt för ministern att lägga fram förslag, för här kör vi igenom det. 66 Miljöminister (): Jag vill börja med att betona att det jag talat om som ett uppdrag till inte innebär att det ska genomföras en ny utredning. Det är ett kompletterande uppdrag på de punkter där ytterligare preciseringar kan behövas. Det är en preliminär bedömning tills vi har sett remissvaren. Motivet bakom är delvis de nationella mål som vi har satt upp som ska nås. Det är nationella riktlinjer som jag har sagt kommer att behövas. har också som nation ett ansvar och förpliktelser i EU även om det inte alls omöjliggör också en regional förvaltning, utan det kan kombineras. Jag vill här utan att på något sätt minska innebörden av det jag sagt tidigare betona att det är olika intressen som ska samsas. Just därför är det regionala och lokala inflytandet viktigt. Då kan olika intressen bättre samsas än om man bara ska göra det på nationell, central riksnivå. Jag tycker att erfarenheterna från den komplettering vi har gjort av jaktförordningen när det gäller nödvärnsrätten också visar att förändringar kan göras i rovdjurspolitiken utan att för den skull hota den viktiga och nödvändiga biologiska mångfalden. Jag ska inte föregripa den utvärdering som ska göras. Men mitt intryck så här långt är att den nya möjlighet som vi ha skapat i jaktförordningen har använts mycket ansvarsfullt och sparsamt. Det talar också för att det är en väg att öka legitimiteten för rovdjursförvaltningen utan att för den skull undergräva biologisk mångfald och det nödvändiga vaktslåendet om de stora rovdjuren som vi legitimerar förvaltningen bättre. vill jag bara konstatera att jag sannerligen inte har något behov av en långbänk eller onödiga dröjsmål. Dels är det inte min stil, dels tycker jag att alliansbesked ska hållas. Det är jag inriktad på. Jag värdesätter också mycket inlägg. Kan vi skapa förändringar med brett politiskt stöd är jag positiv till det. Sist och slutligen vill jag konstatera när det gäller läget för de stora rovdjuren att vi har kommit långt i . Men precis som utredningen gör konstaterar jag att vi har en sårbarhet när det gäller den genetiska variationsrikedomen för vargen och arvsanlagen. Vi har globalt sett fortfarande en mycket sårbar situation för vargen enligt den redovisning utredningen gör. Det är också en del av bilden. Det ändrar inte mina besked. Det är också de som kommer att ligga till grund för arbetet. Där värdesätter jag ett fortsatt samarbete, helst med en bred majoritet i . Tack ska ni ha. 67 (): Jag får tacka statsrådet för mycket bra svar under interpellationsdebatten. Den eventuella skepsis som jag beklädde statsrådet med är vid det här laget bortblåst. Det är mycket bra. Jag vill göra tre korta medskick till det fortsatta arbetet. Om man ska arbeta med att utveckla den regionala förvaltningen borde man också se över om det finns en möjlighet att utveckla en dialog med medborgargrupper i förslaget. När det gäller de nationella målen bör man gärna se till att de präglas av summan av de regionala målen och inte tvärtom. Det sista jag skulle vilja skicka med gäller specifikt framför allt för och . Det gäller frågan om varg. Jag tror att vi i förebyggande syfte kommer att behöva licensjakt och inte bara skyddsjakt. 68 Miljöminister (): Jag kan bara säga att jag naturligtvis tackar för värdefulla råd. Vi kommer att ta till oss en rad olika synpunkter i det kommande arbetet. Jag tycker att det här har varit en konstruktiv debatt där vi ska ta vara också på de synpunkter som har lagts fram i debatten. Vi ser fram emot att så snart det är möjligt lägga fram en rovdjursproposition som jag hoppas ska kunna samla brett stöd både här i och hos folk både hos engagerade naturskyddsvänner och hos dem som jagar och som är en del av den befolkning på landsbygden som ska känna sig trygg i samlevnaden med våra stora rovdjur. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2007/08:477 om hanterandet av betänkande 69 Miljöminister (): har frågat statsministern om hans motiv att avfärda Klimatberedningen betänkande presenterades och om hans bedömning av behovet och angelägenheten av parlamentariska utredningar . Interpellationen har överlämnats till mig. Klimatförändringarna är en ödesfråga för mänskligheten. Alliansregeringen vill se inta en ledande position för att komma till rätta med klimatförändringarna. Klimatförändringarna är en i sanning global fråga. Internationellt samarbete är därför en förutsättning för att vi ska kunna bemästra klimatförändringarna. Genom att visa omvärlden att det går att förena god ekonomisk tillväxt med minskande utsläpp blir vi trovärdiga och lägger en grund för ett effektivt internationellt klimatavtal. Alliansregeringen driver därför på inom EU för att ambitionen, inom ramen för en internationell överenskommelse, ska vara att utsläppen inom unionen minskar till 2020 jämfört med i stället för med de som det klimat- och energipaket som Europeiska kommissionen lade fram ger. Även nationellt vill vi att ska vara en föregångare. Vi har också ambitionen att förankra klimatpolitiken brett i samhället. genomför vi överläggningar med företrädare för industri, myndigheter och forskare. Vi tillsatte också Klimatberedningen, som har tagit fram ett mycket omfattande och värdefullt underlag för det fortsatta arbetet med att utforma klimatpolitiken. Statsministern och jag är överens om att Klimatberedningens förslag till handlingsplan ska utgöra en central utgångspunkt i arbetet med den klimatproposition som vi kommer att presentera . Det är också självklart att det finns delar i ett så omfattande material som bör granskas noga, kompletteras, utredas vidare eller i något fall ifrågasättas innan de omsätts till regeringens politik. Beredningen har själv pekat på behovet av vidare utredning av vissa förslag. Jag delar uppfattning att en bred samsyn är värdefull i frågor av global och långsiktig karaktär som klimatfrågan. Det var bakgrunden till att vi tillsatte Klimatberedningen. Det gäller nu att använda den breda samsyn som beredningen uppnådde. Jag anser att parlamentariska utredningar har ett stort värde och att sådana självklart kan bli aktuella i liknande frågor framöver. Då , som framställt interpellationen, anmält att han inte hade för avsikt att delta i debatten förklarade andre vice talmannen överläggningen avslutad. 7 § Svar på interpellation 2007/08:557 om biogas 70 Miljöminister (): har frågat mig om jag kommer att lämna besked om de som återstår av det riktade investeringsbidraget till gastankställen innan klimatpropositionen presenteras. Han har också frågat mig om jag tänker vidta några ytterligare åtgärder för att stärka biogasens ställning som ett självklart alternativ till andra drivmedel i . Det särskilda stödet till åtgärder för främjande av distribution av förnybara drivmedel infördes och var från början avsett att vara en tidsbegränsad satsning . förlängde regeringen satsningen så att tidpunkten när en stödberättigad åtgärd senast ska ha påbörjats flyttades fram till . inkom endast ett fåtal ansökningar som samtliga beviljades av , och har bidrag till två tankställen beviljats. har inga ansökningar inne. Klimatberedningen lämnar ett flertal förslag för att främja introduktionen av biogas som fordonsbränsle. Den föreslår bland annat att klimatinvesteringsbidragen omformas från breda program till investeringsstöd för särskilt utvalda åtgärder och sektorer där andra styrmedel är svaga och där insatserna har stor betydelse för att minska växthusgasutsläppen. Tekniker för produktion och uppgradering av biogas pekas ut som ett potentiellt stödområde. Beredningen pekar också på behovet av att särskilt stödja rötning, uppgradering och distribution av biogas från organiskt avfall och utveckling av biogasproduktion från stallgödsel inom ramen för landsbygdsprogrammet. Beredningens förslag bereds inom . Biogas har bäst miljöprestanda vid användningen i fordonen och medger effektivt nyttiggörande av biomassa i besvärliga material såsom avloppsslam, slakteriavfall med mera. Räknat per energienhet drivmedel ger biogas, om läckage av metan hålls på en tillräckligt låg nivå, ett mycket lågt utsläpp av växthusgaser sett i hela kedjan från utvinning av råvara till användning i fordon. Potentialen för en storskalig produktion av biogas är dock begränsad genom den begränsade tillgången på lämpliga råvaror. Utöver det nämnda stödet för att främja distribution av förnybara drivmedel har cirka en tredjedel av medlen inom det nuvarande klimatinvesteringsprogrammet gått till att främja produktion, uppgradering och distribution av biogas. Biogas är, liksom övriga biodrivmedel, dessutom helt befriat från energi- och koldioxidskatt. Biogas kommer även fortsättningsvis att vara en viktig del av satsningen på att främja introduktionen av biodrivmedel. Regeringen avser att återkomma till dessa frågor i höstens klimatproposition och i budgetpropositionen. 71 (): Tack, miljöministern, för svaret på denna interpellation! Biogasen är det mest miljövänliga drivmedel som finns tillgängligt . Biogas framställs lokalt genom rötning av matavfall, gödsel och slam vid vattenreningsverk. Eftersom biogasen kan produceras lokalt i hela landet är det självfallet möjligt att få tankställen i hela inom en överskådlig framtid. Att minska utsläppen från transportsektorn är en av svåraste och viktigaste klimatutmaningar. är ett glesbefolkat och bilberoende land. Därmed måste omställningen till mer miljövänliga bilar och förnybara drivmedel stå i fokus. Bensinbolagen tvingades via lagstiftning att ta sig an uppgiften att investera i minst ett förnybart drivmedel. Dessvärre blev resultatet inte teknikneutralt eftersom investeringskostnaderna för miljövänliga drivmedel är så olika beroende på om de är flytande eller gasformiga. Valet för bensinbolagen blev den billigare pumpen för flytande etanol, E 85, som det nu finns över 1 000 av i landet. För att kompensera denna utveckling i någon mån och bidra till att få en bättre infrastruktur för fordonsgas i landet infördes ett särskilt bidrag på . har till uppgift att fördela bidraget. Enligt myndigheterna har 61 tankställen för biogas beviljats bidrag på sammanlagt . Pengarna har gått till tankställen i 16 län och 48 kommuner från i söder till i norr. finns det 88 publika gastankställen i , och planer från gasbranschen på en fördubbling . finns nu kvar att fördela av bidraget från . Villkoren och tidsramarna från för bidraget har dessvärre varit problematiska och oklara. hotas bidraget åter, och kan försvinna. I Klimatberedningens handlingsplan, som statsrådet också tog upp, finns bland annat följande förslag formulerade: särskilda stöd till utvecklingen av biogasdrift och fortsatta investeringsstöd och en utveckling av klimatinvesteringsbidragen för särskilt utvalda åtgärder där andra styrmedel är svaga. Enligt min mening är det oskäligt att vänta till för att få ett besked och säkerställa att av de pengar som finns kvar av investeringsbidraget till gastankställen kommer att finnas kvar även . Det är mycket olyckligt när intressenter som är villiga att bygga gastankställen ständigt tvingas vänta på nya besked med förändringar av förutsättningar och tidsramar. Lagens effekter för utbyggnad av är permanenta. Därmed bör också större engagemang finnas för att ge kontinuitet och större uppbackning av byggandet av det miljövänligaste drivmedlet i . Apropå att statsrådet i svaret säger att man inte har fått flera ansökningar vill jag peka på att det faktum att det var väldigt få ansökningar hänger ihop med kostnaden. Det kostar att bygga en pump. Det bidrar naturligtvis också till att många tvekar, eftersom bidraget är . De aktörer som är med i den här branschen är väldigt få. Vi har fyra gasbolag men ett fåtal aktörer som bygger. Det gör naturligtvis också att de redan är engagerade i de projekt som de har fått bidrag för, eftersom de är så få och det också är krävande att genomföra hela processen. Det tycker jag att man ska ta med när man talar om ekonomiska styrmedel och när man talar om möjligheten att stödja detta. Man bör också ta med att det 30-procentiga stödet snarare är mindre om man ser till hela kostnaden, alltså också kostnaden för den process som krävs för att få till stånd en sådan här gaspump. Jag tycker också att det är viktigt att man snarare talar om att öka ambitionsgraden och att besked måste ges nu till marknaden så att de aktörer som finns faktiskt vågar satsa. 72 (): Tack, ministern, för svaret. Jag tackar också interpellanten som har aktualiserat en viktig fråga. Klimatförändringarna ökar i skrämmande takt. Sopberget växer och vattendragen blir övergödda som våra jordar utarmas. är ett land som behöver mycket energi, men av den energin får vi från energigaserna naturgas, biogas och vätgas. När det gäller biogas behöver vi intelligenta och biologiskt anpassade lösningar för att ta hand om den biomassa som finns i olika typer av avfall, restprodukter och energigrödor. När jag då läser miljöministerns svar märker jag att vi har en regering som är positivt inställd till alternativa energikällor och att vi kan se fram emot förverkligande av skarpa förslag utifrån Klimatberedningen. Jag noterar också att i svaret nämns landsbygdsprogrammet, ett program som påminner oss om hur viktigt det är att hela ska leva, att stora satsningar görs på landsbygden i . Därför känns det naturligt att fråga hur ministern ser på gårdsanläggningar för biogasproduktion. Visserligen handlar det väl mest om kraftvärmeproduktion, men det bör finnas förutsättningar för att den gas som produceras på gården, och som inte används lokalt, skulle kunna uppgraderas till drivmedelskvalitet och matas in på ett gasnät. Frågan kan verka lite hypotetisk, för i finns det väl bara något tiotal biogasanläggningar på gårdar. Det ska vi jämföra med där andelen gårdsbaserade biogasanläggningar har haft en kraftig tillväxt. Det lär finnas närmare 3 000 anläggningar för just gårdsbaserad biogas. Man kan väl ändå tänka att kan de i borde vi också kunna. Då säger någon: Hur är det med säkerheten om vi skulle följa exempel? Biogas är lättare än luft och vid utsläpp stiger gasen uppåt. Biogasen har högre antändningstemperatur än bensin och diesel. Det gör att risken för brand vid explosioner är väldigt liten. Vi vet att den största råvarupotentialen för ökad biogasproduktion finns inom lantbruket. Framför allt gäller det odling av grödor men också möjligheten att ta hand om restprodukter som gödsel och matavfall.