prot · GV0988 · 2008-04-03 00:00:00 — Som ett resultat av Helcoms aktionsplan kommer Östersjöstaterna att ansöka hos IMO om skärpta regler för fartygs utsläpp av toalettavfall i . Målet är att helt förbjuda utsläpp. Helcom kommer att rikta in sig på fartyg med stora utsläpp av toalettavfall på grund av att många personer finns ombord såsom passagerarfärjor och kryssningsfartyg. Man ska också komma ihåg att vissa kategorier, exempelvis lastfartyg, inte har tillräcklig tank- och pumpkapacitet och skulle behöva genomföra konstruktionsändringar för att kunna behålla avfallet ombord den tid som krävs innan de kommer i hamn och kan lämna av det. Dock är antalet personer i regel inte så stort på de här fartygen, och effekten på miljön blir därför inte heller lika stor. Men det här är ändå något som Östersjöstaterna vill gå vidare med i ett andra steg. För fritidsbåtar finns, som det står i betänkandet, inga bestämmelser som gäller själva utsläppen av toalettavfall, men däremot finns krav på viss utrustning av båten. Fritidsbåtar och vattenskotrar ska vara konstruerade på ett sådant sätt att oavsiktliga utsläpp av förorenande ämnen förhindras. Fritidsbåtar som är utrustade med toalett ska ha antingen sanitetstank eller anordningar som gör att en sanitetstank kan installeras. Då efterlevnaden av ett förbud mot toalettavfall från fritidsbåtar är i stort sett omöjligt att kontrollera blir en sådan lagstiftning ett kraftfullt slag i tomma luften. Då är det betydligt mer verkningsfullt att satsa på utbyggnad av mottagningsservice i fritidsbåtshamnarna och fler landtoaletter. Ja, efter detta som var lite blandat stort och smått, fru talman, yrkar jag avslag på samtliga reservationer och bifall till förslaget i utskottets betänkande. 6 () replik: Ni byter ju plats i alliansen! är det du, , som tar registerfrågor. Förra gången vi hade debatt var det . Ni kan väl meddela sådant i förväg, så vi vet hur vi ska hantera det. När det gäller båtregistret sade att man vill avvakta utredningen. säger du likadant. Det måste vara en väldigt lång och svår utredning som har satts i gång, som tar så ! Man kan jämföra det här med de stora, enorma skattesänkningar som ni har gjort för de välbesuttna i samhället på i storleksordningen 70 miljarder. Då behövs det inga stora utredningar för att genomföra det, men det behövs det för att genomföra ett båtregister, som flera organisationer kräver i det här landet för att man ska kunna hantera de här frågorna på ett bra sätt. Du tar själv upp det här när det gäller utsläppen. Jag kan hålla med dig om att det kan vara svårt att kontrollera detta, men om det fanns en siffra eller ett registreringsnummer på båtarna skulle man i alla fall förenkla den biten. När alla andra ser att sådant här sker kan man då förenkla att tala om att båten si och så gjorde de här utsläppen. Varför ska det vara så svårt att få ett register i när det är så enkelt att genomföra detta i ? Det finns bara positiva saker att säga om detta i . Men i ska detta vara så svårt att genomföra. 7 () replik: är det ju så att vi har en alliansregering, och vi kanske byter frågor, som tycker, men vi har samma uppfattning i grunden, så det har ingen större betydelse vem av oss som är här och talar. Ett båtregister är naturligtvis otroligt bra att ha, men varför ha ett statligt offentligt båtregister när försäkringsbolagen kan ordna det? Att göra båtförsäkring obligatorisk tycker jag är betydligt bättre än att ha ett offentligt register. Det ger inte någon effekt, men att alla är försäkrade ute på havet är betydligt bättre. När det gäller avfallet blir jag nästan lite full i skratt. Är det någon som tror att polis eller kustbevakning skulle ut och jaga fritidsbåtar som skulle råka hälla ut lite toalettavfall i sjön? Hur skulle de dessutom märka det? Det är rent praktiskt omöjligt. 8 () replik: Jag tror inte att de ska behöva jaga dem, och det sade jag heller inte. Jag sade: Om det här inträffar till havs så kanske det är lättare att identifiera de här båtarna om man ändå är ute för att jaga andra och ge sig på andra. Det måste hända någonting med båtregistret. Men om detta ska ligga på försäkringsbolagen och en obligatorisk försäkring ska vara kopplad till det här är ändå det viktigaste i det här något annat. Att hantera det på det viset må vara okej, men det viktigaste är ju ändå att man får de här båtarna registrerade för deras skull som är ute och jagar de båtar som inte ska finnas på våra hav. Jag har roat mig med att se programmen om på Kanal , och de här människorna är ju helt fantastiska. De säger ju själva detta: Tänk om vi hade haft det här! Det hade varit mycket enklare att ta dem som smiter iväg då, med enorma motorer och som kanske också kör för fort ute i lederna. Då kan man bötfälla dem i efterhand. Det kan inte vara svårare än att jag har en bil som är registrerad eller någonting annat register som jag finns i. Varför ska man hålla undan båtarna, som bara ökar ute på våra hav? Sedan vill jag bara fråga än en gång om det jag tog upp inledningsvis: Var står ni nu någonstans i alliansen när det gäller tonnageskatten? Kommer tonnageskatten eller inte? Jag håller med om det Tysklind och skrev i en debattartikel om kilometerskatten. Men tonnageskatten är ju det absolut enklaste beträffande gehör för handelsflottan. Det är det absolut viktigaste vi kan göra . Men jag vet att ni inte får igenom det i Finansen. Sedan kan ni skylla på utredningar och sådant. 9 () replik: har ju redan svarat på frågan om tonnageskatten tror han. Men det är nog inte riktigt på det sättet. I den här frågan pågår livliga förhandlingar, och jag är alldeles övertygad om att vi kommer att se resultat innan detta år är slut. Den exakta utformningen där kan jag inte säga något om, men jag är övertygad om det. Dessutom har vi ju faktiskt också gått med på ett tillkännagivande från här, så vi jobbar på det, . 10 () replik: Jag vill ta upp två saker. Det ena handlar om register för fritidsbåtar. Om jag uppfattat rätt finns det en öppenhet från alliansens sida för att införa ett register men att det ska skötas av försäkringsbolagen. Ska de gälla över hela fältet, alla fordon? Ska vi inte ha något fordonsregister för vägtrafiken utan överlåta på försäkringsbolagen att ordna det? Gäller det i så fall även trafikförsäkringspremier och sådant? Är det vad vi kan se framför oss? Om inte, varför ska vi då ha ett annat system för, i detta fall, de fordon som framförs till sjöss? Varför är det viktigt att ha en registreringsskylt på bilen men inte på båten, som har ungefär samma värde? I reservation 6 från s, v och mp skriver vi: Närmare om hur registret ska utformas bör lösas i nära samråd med berörda intressenter, främst båtfolket men även försäkringsbranschen. Vi tycker att det är viktigt att man får det mervärdet, alltså att man som båtägare inte ser detta som en pålaga utan som något i grunden positivt för mig som båttrafikant. Jag vill gärna att ni utvecklar svaret. Varför ges endast det korta svaret att det pågår en utredning och en beredning? Varför är det så komplicerat att komma fram till någonting? Kan det bero på att det i grunden finns en ovilja mot detta, eller beror det på att ni inte är överens inom alliansen? Jag nöjer mig med det och återkommer till avfallet i nästa replik. 11 () replik: Detta register verkar vara en av huvuduppgifterna när det gäller fritidsbåtar. Man får inte överdriva likheterna mellan trafik till sjöss och trafik på land. Det finns betydande skillnader. När det gäller att skapa någon form av register för att polisen och ska kunna få fram identiteten på de båtägare som beter sig illa tror jag personligen att det är det bästa systemet i stället för att ha ett offentligt system som vem som helst kan gå in i. Vi har båt i familjen. Jag är göteborgare, och om hela familjen, inklusive hund, befinner sig på är det enkelt att slå upp oss i båtregistret och se att där finns ingen hemma; det är bara att gå in och hämta grejerna. Det finns betydande nackdelar med offentliga båtregister. Det är inte riktigt samma sak vad gäller bilregister. 12 () replik: Jag har lite svårt att se den kopplingen. I så fall kan man säga att det är en fördel också när det gäller bilen. Om den står hemma vid huset och man är på semester på andra sidan jordklotet kan det ha viss förebyggande effekt. Jag förstår inte att det skulle finnas en principiell skillnad mellan bil och båt med samma värde. Jag fortsätter dock att tills vidare hoppas att det händer någonting på området. När det gäller avfallsfrågan säger mycket riktigt, utifrån betänkandetexten, att det inte finns några speciella bestämmelser vad gäller utsläpp av toalettavfall men att fritidsbåtar och vattenskotrar ska vara konstruerade på ett sådant sätt att oavsiktliga utsläpp av förorenade ämnen förhindras. Problemet är att det inte handlar om oavsiktliga utsläpp utan om avsiktliga utsläpp. Om man exempelvis inte har någon sanitetstank är det svårt att förvara avfallet där. Därför tycker jag att det är något märkligt att man förminskar problemet. Här försöker vi att med hjälp av olika regler komma åt problemet så att människor som bor nära havet eller vid sjöar inte ska släppa ut avfall rakt ut i havet eller sjön. I stället måste det renas av en rad kända skäl. Men om man inte befinner sig i sin stuga vid havet eller sjön utan åker ut med en båt är det mer legitimt att göra mindre toalettutsläpp. Ungefär så sade . har vi hört att vi invaderas av turister jag använde dock inte det uttrycket i form av tyskar och andra, vilket i grunden är positivt. Om vi talar om hundratusentals människor som kommer och besöker våra kuster och de är välkomna hit kan vi inte hävda att det är fråga om en liten miljöbelastning ifall vi i princip har noll koll på vad som försiggår i fråga om avfallet. Vi vill ju inte ha ut det i våra hav och sjöar om vi ska kunna förhindra försurning, nedsmutsning och så vidare. Det kan väl inte vara en liten fråga. Jag har svårt att förstå den argumentationen. 13 () replik: Nej, det är ingen liten fråga, men att lagstifta mot toalettavfallsutsläpp från fritidsbåtar tror jag inte på. Efterlevnaden av den är i så fall viktig och kontrollen nästan omöjlig att göra. De flesta båtägare tar ansvar för avfallet. De har sanitetstank och tömmer i land. Självfallet finns också de som inte gör det, och mycket små båtar omfattas inte av detta. De har inga som helst möjligheter till det. Men om vi införde en lag mot detta skulle den i så fall behöva införas i hela EU så att den gällde även när danskarna och tyskarna kommer hit, eller åtminstone i när norrmännen kommer hit. Annars har den inte särskilt stor effekt. Lagstiftning är inte alltid den rätta vägen att gå. Jag tror i stället att vi når bättre resultat genom att inpränta gott sjömanskap och ansvar hos människor. Vi ska också försöka göra det lättare att bli av med olika typer av avfall i land samt underlätta för besök i land. Det tror jag är den mest framkomliga vägen. I första hand måste vi dock ge oss på de stora passagerarfartygen och färjorna. Det kommer att ge den största effekten. 14 (): är som nation beroende av en väl fungerande sjöfart. Eftersom vi är ett land som har en av längsta kuststräckor innebär det att sjöfarten spelar en viktig roll för all transport till oss. Sjöfarten svarar för av all utrikeshandelstransport. Den svenska sjöfartssektorn sysselsätter ca 220 000 personer. Det går bra för sjöfarten som näring, och fanns order på 65 stycken nya fartyg från våra svenska redare. Ett av de största problemen för sjöfarten är den ökande bristen på personal, inte minst tekniker. innebär den ökande handeln, som följer med den ökande globaliseringen, också ökande transporter. Detta i sin tur påverkar vårt klimat och vår miljö negativt. Därför är det viktigt att arbetet med att minska miljöpåverkan inom sjötransporterna fortsätter oförtrutet. Det pågår ett antal utredningar som berör sjöfarten eller delar av den. En av dem är den pågående utredning som syftar till att bilda en ny transportinspektionsmyndighet . ska utredningen redovisa behovet av eventuella författningsändringar och komma med förslag till ändringar. Vilka delar av som föreslås bli överförda till den nya myndigheten kommer då att redovisas. Utöver inrättandet av trafikinspektionsmyndigheten pågår en översyn av övriga verksamhet. kommer att presentera sitt slutbetänkande. Den utredningen kommer tillsammans med och andra utredningar att bilda underlag för den infrastrukturproposition som kommer . I pågår också ett arbete med att ta fram ett handlingsprogram för svensk sjöfartsnäring. kommer att presentera en framtida sjöfartspolitik för EU som sträcker sig över perioden 20082018. Kommissionen förbereder också ett fjärde sjösäkerhetspaket med fokus på sjöfartens arbetsvillkor. Jag vill kort beröra vikten av sjöfarten på våra inre vattenvägar, i och . Utskottet anser att både Mälarsjöfarten och Vänersjöfarten har stor betydelse och potential. Väneröverenskommelsen, som syftade till att främja näringslivets utveckling och öka tillväxten, har haft effekt. Utskottet ser därför positivt på förslag om en motsvarande överenskommelse för sjöfarten i . I finns ett Shortsea Promotion Center, SPC, som drivs av Sjöfartsforum. ger ett bidrag för den del av Sjöfartsforums arbete som rör SPC:s aktiviteter. SPC deltar i studier och seminarier som rör närsjöfarten. De arbetar också för en mer effektiv intermodal godshantering. Jag vill nu kommentera några reservationer som oppositionen lämnat i betänkandet. I den första reservationen begärs en utredning om att överföra finansieringen av verksamhet till statsbudgeten. Utskottet konstaterar att det pågår ett omfattande transportpolitiskt utvecklingsarbete där frågor om de olika transportslagens kostnadsansvar behandlas, även utformningen av farledsavgifterna. Vi vill avvakta detta arbete och är inte beredda att ta några initiativ vad gäller sjöfartens finansiering . Med detta sagt vill vi också påtala att ytterligare ökat miljöincitamenten i farledsavgifterna. De fartyg som lastar både personbilar och gods och har de bästa möjliga reduktionsnivåerna kommer att befrias från fartygsdelen av avgiften och bara debiteras för godsavgiften. Godsavgiften är liksom inte miljödifferentierad utan debiteras per lastat eller lossat gods. Fartyg som inte tar gods eller personbilar blir däremot helt avgiftsbefriade om de uppfyller de högsta kraven. Den andra reservation som jag vill kommentera är reservation 2 i betänkandet. Den berör den känsliga havsmiljön i och transporterna på den. Reservanterna tar upp angelägna frågor om att säkerställa som ett rent och säkert hav. Det kan konstateras att det sker en snabb ökning av antalet fartyg i och att en del av dessa är undermåliga. arbetar med att ta fram nya trafikregler och navigeringsåtgärder. Frågan om alkolås har tagits upp inom ramen för IMO, där tyvärr några medlemsländer motsätter sig ett sådant krav. Östersjöstaterna antog inom ramen för Helcom en aktionsplan för att rädda . Planen innebär bland annat att man utökar omfattningen av no special fee-principen, det vill säga att ingen avgift ska tas ut vid mottagande av avfall och att parterna ska se till att samtliga hamnar lever upp till detta system. När det gäller sjösäkerheten vill utskottet peka på den verksamhet som bedrivs inom Lighthouse, kompetenscentret i för sjöfartsrelaterad forskning och utbildning. Målet är att skapa en säkrare och kvalitetsmässigt bättre sjöfart och snabbt föra ut resultaten från forskningen i utbildningen och verkligheten. Bakom Lighthouse står , och . Lighthouse stöds också av och . Det är viktigt att påpeka att handelssjöfarten är en global näring och att reglerna i första hand bör vara internationella för att ett effektivt genomslag ska kunna uppnås. Två reservationer i betänkandet tar upp utsläpp av kväve och svaveloxider samt miljödifferentierade hamnavgifter. Reservanterna har här i kammaren redogjort för innehållet. Enligt utskottet bör vara aktivt för att flytta fram positionerna inom främst IMO när det gäller att komma till rätta med sjöfartens negativa miljöpåverkan genom luftföroreningar. Utskottet vill också erinra om att frågan om bunkeroljans svavelhalt drivs aktivt av . verkar också för att man även internationellt ska öka användningen av miljödifferentierade farledsavgifter. Jag har redan nämnt vad som hänt i . De viktigaste tekniska metoderna som används för att minska utsläppen av kväveoxider är katalysatorer ombord på fartyg och andra rökgasreningsåtgärder. Användningen av sådana tekniska metoder har stor potential. Det är också viktigt att fartygen följer de uppsatta gränsvärden som vi kommer fram till. För att utveckla ett system för att mäta luftföroreningar från flygplan i samband med sjötrafikövervakning har tillsammans med och delfinansierat ett utvecklingsprojekt, som går under namnet Identification of Gross Polluting Ships using airborne, shipborne and stationary measurements och genomförs av . Med hjälp av denna teknik kan man på distans mäta fartygens utsläpp av svavel- och kväveoxider samt koldioxid. Målet är att skapa en mer effektiv och riktad lagföring av fartyg som bryter mot gällande utsläppsregler. Vad gäller hamnföretagens bidrag till att minska negativ miljöpåverkan från hamnverksamheten bedrivs ett sådant arbete aktivt och på bred front. Nämnas kan utbyte av maskinparken till en mer miljövänlig och bränslesnål sådan, tillämpningen av ecodriving med mera. Anslutning av fartyg i hamn till kommunala eldistributionsnät förbättrar luftkvaliteten i större hamnar. En förutsättning för att öka användningen av är att man standardiserar anslutningsutrustningen internationellt. Det gäller både för svenska fartyg i andra stater och för utländska fartyg som anlöper svenska hamnar. föreslog att IMO skulle ta fram regler som underlättar för handelssjöfarten att utnyttja till fartyg. Förslaget utreds i IMO. Sjöfartsnäringen är miljömedveten och vill förändra och påverka vår miljö till det bättre. Ett exempel på landansluten el är att fartygen ligger vid kaj, som och hamn har haft det . vill jag också kommentera reservationen om utsläpp av olja. Man vill att aktivt ska driva på i internationella forum för att minska risken för olja och andra ämnen samt att sanktionerna för oljeutsläpp höjs kraftigt. Utskottet anser att utsläpp av olja innebär ett stort hot mot den miljön och förorsakar avsevärda kostnader. När det gäller utsläpp av olja till följd av fartygshaverier kan konstateras att det alltjämt finns fartyg som brister i sjöduglighet och säkerhet. Fartygshaverierna svarar emellertid för en bråkdel av alla oljeutsläpp till havs. Det bedrivs ett arbete inom IMO och EU för att alla fartyg med enkelskrov ska mönstras ut och ersättas med fartyg med dubbelskrov. Detta är ett prioriterat arbete för . Den största delen av oljeutsläppen från sjöfarten är resultaten av att oljerester avsiktligt pumpas ut från maskinrum eller släpps ut som oljeförorenat barlastvatten under resans gång. Utskottet vill påminna om den skärpning av sanktionssystemet som trädde i kraft och rör vissa nya straffrättsliga regler mot föroreningar från fartyg. Utskottet vill också erinra om att i budgeten för har angetts att målet är att utsläpp av olja och kemikalier från fartyg ska minimeras och vara försumbara . Med detta vill majoriteten avslå alla motioner i betänkandet eller anse dem besvarade. 15 () replik: Sjöfarten är en fråga som har engagerat i trafikutskottet vid ett antal tillfällen. Det har hänt att jag gjort gemensam sak med , din företrädare här. Det som motiverade och engagerade många av oss i trafikutskottet, inte bara i våra två partier, var att vi ville hitta rättvisa mellan transportslagen. Det fanns tidigare en vitbok som hette Fair and efficient pricing in transport. Den syftade på att man skulle ha samma villkor. Jag förstår att inte vill uttala sig definitivt när det gäller hur det ska ut, eftersom saker och ting är under utredning. Men man kan ändå indikera vartåt det lutar. Det har dina företrädare gjort . Vad har för uppfattning? Är det så att sjöfarten ska behandlas på samma sätt som järnvägen och vägarna? Staten står då för de samhällsmotiverade och samhällsekonomiskt lönsamma investeringarna, och användarna betalar vad det kostar att använda infrastrukturen. Är det uppfattning? Det kan man svara på även om frågan utreds. Jag har en fråga till. Den handlar om PSSA-åtgärderna. Det är väl ingen här som står och säger: Jag vill att miljön ska bli sämre! Jag skulle vilja se den politiska representant som begick det självmordet i talarstolen. Det gör man nog inte. Men det påtalas i vårt betänkande att det finns rederier som har bytt svavelhalt från 0,5 till 1,5. Det som händer på riktigt går åt fel håll. När du pratade, , redogjorde du bara för morötterna; man sänker avgiften för dem som beter sig bra. Motiverar inte den faktiska utvecklingen att man höjer avgifterna för dem som beter sig illa? Det lönar sig uppenbarligen att köra med bunkolja med högre svavelhalt. Tycker att det är en bra idé? 16 () replik: När det gäller den första frågan tycker jag att exemplet med miljödifferentierade farledsavgifter är väldigt positivt. Man går vidare i den utvecklingen. Jag tänker ändå svara som så att vi utreder frågan. Jag kan inte ge mer besked till om huruvida de ska bära sin egen kostnad. Vi tittar på det. Det är en fråga som ingår i denna utredning. Jag vill inte förekomma den. När det gäller PSSA och svavel är det absolut inte bra. Det är ingen som tycker det, precis som säger. Men jag sade att jag tror att sjöfarten är miljömedveten. Det kan man tycka går stick i stäv. Det kanske det gör. Det är också en näring som är inriktad på att få vinst. Man tar då det som är billigast. Jag anser att det är väldigt tråkigt att det är så som jag vet, som du också sade i ditt anförande, att infrastrukturen ligger där redan. Man är medveten om att det är där man har sin näring. Man vill ha en sjöfart som är bra, att man kan fortsätta att köra, och man vill inte smutsa ned. Jag får bekräfta det som står i vårt betänkande. Tyvärr är det så, och det är en utveckling som vi inte tycker är positiv. Vi hoppas att den utvecklingen kommer att vända. 17 () replik: Vi kan stå här och hoppas att saker och ting ska hända. Men är inte vårt uppdrag som lagstiftare och beslutsfattare i riksdag att vidta åtgärder så att saker och ting som vi vill ska hända faktiskt också händer? har ju själv i sin redovisning påtalat att farledsavgifterna och handelssjöfarten får finansiera delar av fritidsbåtarna. Ska det vara rättvisa mellan transportslagen och det ska tillämpas på landbacken borde betala delar av motorsporten. Det är faktiskt helt analogt. Jag tror inte att tycker att de ska betala för delar av privatbilismen. Jag efterlyser inte konkret exakt hur det ska vara men huruvida man tycker att det är en bra ordning eller inte, om det ska vara samma villkor när det gäller väg, järnväg och sjöfart. Det skulle ändå principiellt kunna uttala sig om. Låt oss säga att vi flyttar över det som gäller svavelhalten på vägen, att det vore fritt att välja ett motorbränsle som plötsligt försurar mycket mer och förstör luftkvaliteten i städerna. Ska man då bara beklaga den utvecklingen? Jag är alldeles säker på att vi i riksdag över partigränserna skulle vara överens om att det inte är okej och att man sätter lagar, regler och avgifter för att få bort det som är farligt för människors hälsa. Här noterar vi, precis som det står i betänkandet på s.34, att det finns rederier som har bytt från 0,5 viktprocent svavel till 1,5 viktprocent svavel i det område som vi har gått till IMO och fått erkänt som särskilt föroreningskänsligt. Är det då inte väldigt dåligt av oss om inte vi kan sätta avgifterna på en sådan nivå att det inte lönar sig för sjöfarten att förstöra miljön? 18 () replik: När det gäller farledsavgifter och finansieringar till att börja med är det en förhandling som pågår just . När man är i ett förhandlingsläge vill man inte förekomma den förhandlingen.