prot · GV09134 · 2008-06-23 00:00:00 — Latent arbetslösa personer som uppger att de inte har något arbete och att de i grunden står till arbetsmarknadens förfogande men inte aktivt söker arbete minskade från 181 000 till 140 000. Vi har också en stor grupp undersysselsatta som anmäler sig hos Arbetsförmedlingen och söker ytterligare arbete den har minskat från 295 000 till 282 000. Tittar vi på de med sjukpenning har antalet minskat från 236 000 till 188 000. Antalet med sjuk- och aktivitetsersättning har gått ned från 553 000 till 541 000. Jag har inte använt siffrorna i helårsekvivalenter, men jag återkommer gärna och redovisar dem också. Detta betyder att det är fler människor som har arbete, som får vara med om den vinst det innebär att ha arbetskamrater, som får vara med om de lönehöjningar som ligger i att produktiviteten stiger i ekonomin och som har den självklara rätt som människor strävar efter, nämligen att få försörja sig själva genom eget arbete. Mot detta står en vänsterpolitik där man vill höja skatterna. Mest obegripligt i detta gäng är ändå . Man vill ersätta ett jobbavdrag som leder till betydande sysselsättningsökningar med en annan skattesänkning ett grundavdrag. Det är ett grundavdrag som inte har någon som helst effekt på hur många som arbetar, hur lönebildningen fungerar eller hur matchningen på arbetsmarknaden går till. Det är närmast svenskt rekord i bristande ekonomisk logik i de förslagen. Man ska ersätta jobbavdrag med grundavdrag, man ska återställa bidragsnivåer och man ska se till att Ams fungerar som det gjorde tidigare. Då kommer resultatet att bli som det blir. Med all grundläggande erfarenhet och forskning vi har om arbetsmarknaden kommer det att betyda att jämviktsarbetslösheten ökar och att sysselsättningen sjunker. Här har vi det grundläggande problemet. har en utmärkt miljöpolitik i många avseenden där logiken är uppenbar och enkel. Varför kan inte samma logik tillämpas när vi ser på arbetsmarknadspolitiken? 58 (): Vi hade visserligen rätt trevligt och jag vet inte vad finansministern tycker, men jag för min del tänkte inte upprepa budgetdebatten utan hålla mig till det jag faktiskt har frågat om. Det handlade om er hantering av utanförskapet och utanförskapssiffrorna. Jag vill också tipsa finansministern om att läsa på oppositionspartiernas budgetar lite bättre eftersom han menar att vi ersätter jobbavdraget med grundavdrag. Det är inte på långa vägar i samma nivå. Det är lägre arbetslöshet nu än . Det vore väl konstigt annars med den brinnande högkonjunktur som har varit. Arbetslöshetssiffrorna går ned i högkonjunktur. Min fråga handlade om er användning av utanförskap som begrepp. Jag kritiserade inte det. Det handlar inte om vilka åtgärder ni har gjort och analysen av om de har varit riktiga eller inte. Om finansministern redovisar statistiken på samma sätt som är det åtminstone ärligt. Att klumpa ihop detta och prata om ett utanförskap vänder jag mig emot och ställer min fråga om. Vi kanske kan prata om det. Jag tror att det är stor skillnad om man har ganska lätt att komma tillbaka till arbetsmarknaden eller om man står långt ifrån och har varit sjuk och arbetslös . Då behöver man ofta hjälp i en omställningsprocess eller med omskolning. När det gäller de människorna har ni inte lyckats, och ni har inte haft några åtgärder som riktar sig till just dem. Av de 1,8 miljoner individer som regeringen räknar in i utanförskapet var det ungefär 450 000 som hade sin inkomst enbart från de aktuella stöden, resten hade i huvudsak inkomst från arbete eller näringsverksamhet. Därför stämmer användningen av begreppet utanförskap väldigt dåligt överens med människors gängse uppfattning om vad ett utanförskap är. Jag tycker att det är en märklig människosyn att befästa att man står utanför något slags samhällsgemenskap om man av någon anledning inte kan försörja sig själv. Eftersom begreppet används så flitigt av den moderatledda regeringen kan det vara på sin plats att fundera över vad det betyder. Jag slog upp det i . Där står det att begreppet utanförskap handlar om att stå utanför en viss gemenskap i hem-, arbets-, kultur- eller samhällsliv mellan medlemmar av ett land. När regeringen säger att utanförskapet har minskat med 121 000 personer tror nog de flesta att 121 000 riktiga människor har sluppit ifrån långtidssjukdom eller långtidsarbetslöshet och därmed ett utanförskap från arbetsgemenskapen. Så är ju inte fallet. I själva verket har till exempel långtidsarbetslösheten nästan inte minskat alls. Det var fortfarande 79 100 , jämfört med 81 800 . Visst har den minskat något, men i ett läge där jobbtillväxten har varit exceptionell är det ändå en ganska blygsam minskning. Risken är nu stor att långtidsarbetslösheten åter ökar. Regeringen och dess företrädare som utgör majoritet för regeringens politik verkar själva inte ens vara medvetna om vad man menar när man säger att utanförskapet minskar. Till skillnad från den statistik som SCB har tagit fram över antalet helårsekvivalenter har man valt att lägga till sjuklöneperioden, som faktiskt betalas av arbetsgivaren . Jag har låtit beräkna utanförskapet med utgångspunkt från egna prognoser i stället för ursprungliga beräkningsmodell den ni använde i valrörelsen. Den analysen visar att utanförskapet under hela den här mandatperioden inte kommer att minska med en enda person utan snarare öka något. När man ser den verkligheten ändrar man statistiken och räknar på något annat sätt för att få bättre siffror. Det är det jag vänder mig emot. Jag har inte analyserat er jobbpolitik i sak. Jag vänder mig emot ert sätt att använda begreppet utanförskap. 59 Finansminister (): Utanförskapet är ju inte en uppfinning av alliansen. Det här är en diskussion som vi för i nästan alla europeiska länder och även i de andra industriländerna. Vilka grupper man inkluderar i statistiken varierar lite mellan länderna. Det beror delvis på att vi har lite olika problem. I Medelhavsekonomierna tenderar utanförskapet att i huvudsak bestå i att människor går in i det ordinarie pensionssystemet och därmed lämnar arbetsmarknaden. Det finns länder som och där vi har ett stort utanförskap som döljer en bristande jämställdhet mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden och där vi har en alldeles för låg förvärvsfrekvens bland kvinnor. I har vi ett stort och betydande problem med att många är i förtidspensionssystemet. Det finns olika exempel på detta. Vi har inte uppfunnit begreppet utanförskap. Vi har inte ens uppfunnit måtten. I alla de finansplaner där och hennes partikolleger har tryckt på ett godkännande i har det här begreppet redovisats eftersom det är ett sätt att se på vilka offentliga transfereringssystem vi har. Vi kan naturligtvis diskutera i vilken utsträckning människor med förtidspension, sjukersättning eller arbetslöshet i realiteten befinner sig i ett varaktigt och problematiskt utanförskap. Det kommer vi aldrig att hitta ett perfekt mått på. Vi får använda de mått som finns. Jag tycker ändå att det är slående när man tittar på statistiken. Jag valde att redovisa några siffror för . Jag har några andra. Jag ska använda dem vi har för helårsekvivalenser. Vi har haft en nedgång med 6 000 av dem med förtidspension, 40 000 av dem som får sjukpenning, 69 000 av dem i arbetslöshet, 57 000 av dem med arbetsmarknadspolitiska åtgärder och 4 000 av dem med socialbidrag till de prognoser vi har . Den siffra som jag redovisade tidigare var naturligtvis högre eftersom det inte var helårsekvivalensen utan personer. Då var nedgången 155 000. För att inte ge en överdriven bild av detta kan det vara viktigt att titta på helårsekvivalenser. Vi vet att huvuddelen av dem som är arbetslösa är arbetslösa . Jag undrar om inte skälet till att för den här diskussionen och hakar upp sig på en enskild detalj i ett statistiskt mått är att hon försöker komma undan problemet. Jag tror inte att det går att landa i en annan slutsats än att den politik som skulle vilja föra i skulle leda till att sysselsättningen sjönk, arbetslösheten ökade, sjukskrivningarna förvärrades och till att vi skulle ha ett större utanförskap. Det sammanhänger med att om man försämrar jobbskatteavdraget, om man höjer a-kassa och sjukersättning, tillsammans med vänsterpartierna, minskar motiven att vara i arbete. Då försvagas arbetsutbudet. försämras lönesättningen och matchningen på arbetsmarknaden. Då kommer jämviktsarbetslösheten att öka. Då kommer utanförskapet att växa. Fler människor kommer att dömas till att inte ha arbetskamrater och till att inte få vara med i löneutveckling och gemenskap, till att inte ha stolthet över egen försörjning. I grund och botten handlar det inte om att vi ska debattera om en liten andel av de sjukskrivna ska eller inte ska ingå. Det handlar om grundläggande olika samhällssyn. Jag är för ett samhälle med full sysselsättning, där alla som vill och kan ska arbeta och där alla som vill och kan ska ha möjlighet till egen försörjning. Det är vår skyldighet som politiker att utifrån den kunskap och erfarenhet vi har föra en politik som leder till det och att anstränga oss för att försöka förstå hur systemen kan bidra till arbete eller utanförskap och försöka utforma dem på bästa möjliga sätt. Här har vi en grundläggande skillnad. och vänsterpartierna för en politik som dömer människor till utanförskap. 60 (): Jag förstår om regeringen och finansministern vill tala om det här som en liten detalj. För mig är det ingen liten detalj. Jag tror att det för de flesta människor inte är en liten detalj om man står utanför arbete. Man måste fokusera på vad som är de verkliga problemen och hur man löser att människor kan få komma tillbaka i arbete. Om man då upphöjer utanförskapet till norm och räknar in människor som är borta från jobbet för förkylning har man hamnat fel. Det är själva poängen. Man fokuserar inte på rätt problem. Om ni gjorde det skulle man kanske kunna vidta åtgärder för människor som behöver hjälp att komma tillbaka och som står långt utanför. Om man är tydlig med vad man menar, gör rätt analys och talar om vilka problem man pratar om är det okej för min del. De flesta av dessa människor är inte i ett utanförskap. Det är att befästa en bild av de människorna som är helt fel. Det gör att ni kommer fjärran från de problem som finns i samhället. Att vi redovisade den här statistiken i budgetpropositionen under den förra mandatperioden går ju inte att jämföra. För det första var inte sjuklöneperioden med och för det andra är det inte på samma sätt. Vi har inte diskuterat och pratat om utanförskapet på det sättet och gjort om det till personer och gjort en stor sak av att det skulle ha minskat. Jag har ingenting emot att man redovisar statistik över hur många som är sjuka och hur många som får ersättning från olika system. Att upphöja det till den stora politiska frågan om att minska antalet personer i utanförskap är något helt annat än att redovisa statistik. Det finns ju ett tydligt samband mellan utbildning och arbetslöshet. Ju lägre utbildning desto högre arbetslöshet. Det är just de människor som står långt ifrån som behöver hjälp med att underlätta omställning och omskolning med utbildningsinsatser, inte med nedskärningar på komvux, kvalificerad yrkesutbildning och högre utbildning. Det är den hjälpen man behöver i stället för att fokusera på helt fel problem. Det är problemet med regeringens politik. 61 Finansminister (): Det diskuteras mycket hur stora jobbeffekter regeringens politik har. gör en bedömning. Vi har , och som gör bedömningar. gör i sin senaste rapport på fem, sex, sju eller åtta sidor konstaterandet att regeringens politik leder till ökad sysselsättning. Jag har följt ekonomisk-politisk debatt . Jag såg aldrig under de år då , och Socialdemokraterna regerade att det presenterades några beräkningar på vilka jobbeffekter politiken ledde till. Det berodde på att det inte gick att göra den typen av beräkningar därför att de åtgärder som man aktivt vidtog i huvudsak ledde till att sysselsättningen minskade. Detta var inte sant och framåt, utan det har varit sant i . Det är därför vi också har sett att utanförskapet år för år och decennium för decennium har ökat. Om man mycket konsekvent arbetar för att det inte ska löna sig att jobba, att det inte ska finnas tydliga drivkrafter att gå tillbaka och att vi inte ska ha en lönebildning som tar hänsyn till vad tillväxt och ekonomi tål utan som leder till att vi snabbt kör in i inflationsbromsarna och som inte gör att vi har en väl fungerande matchning får man inte full sysselsättning. Detta är 20, 30, erfarenhet av svensk ekonomi som visar att med den politik som , och Socialdemokraterna vill stå för döms människor till utanförskap. Sedan kan man diskutera om vi ska tala om helårsekvivalenter om det nu är en minskning med 155 000. Eller kanske är det en minskning med 220 000 personer. Kan det inte vara intressant för vänsterpartierna att hämta någon erfarenhet från detta? har vi lagt om kursen. gör vi stora framsteg på vägen tillbaka till full sysselsättning. Då borde det väl vara lämpligt att även vänsterpartierna tog intryck av detta och reformerade sin ekonomiska politik. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2007/08:773 om skattekontoret i 62 Finansminister (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att försöka rädda en så välskött verksamhet med en så kompetent personal som skattekontoret i . Det ankommer inte på regeringen att fastställa hur organiserar sin verksamhet. Regeringens förvaltningspolitik bygger på att myndigheterna i största möjliga utsträckning själva ska avgöra var de resurser man förfogar över gör mest nytta för att uppfylla de mål för verksamheten som och regeringen fastställer. I ansvar ligger att, med utgångspunkt i målen för verksamheten, fortlöpande pröva hur tillgängliga resurser ska fördelas mellan olika delar av landet. Regeringen har tillsatt en utredning (Fi2007:06) om utveckling av lokal service i samverkan. Syftet är att stödja de statliga myndigheterna i deras arbete med att starta lokala servicekontor. Utredaren ska driva på utvecklingen av en effektivare offentlig service- och tjänsteproduktion som utnyttjar den moderna informations- och kommunikationsteknikens möjligheter. Målet är att förbättra tillgängligheten till offentlig service i hela landet. I samma anda ligger arbetet med att utveckla en elektronisk förvaltning så att har återtagit en ledande position när det gäller sådan förvaltning. Det förändringsarbete som genomförs inom syftar till att skattekontoret på ett effektivt och mer ekonomiskt och uthålligt sätt ska kunna utföra uppdrag även . 63 (): Jag har ställt en interpellation till finansministern om huruvida han över huvud taget tänker vidta några åtgärder för att rädda skattekontoret i eller inte. Skattekontoret är en av de allra viktigaste offentliga verksamheterna i min hemkommun ja, kanske den allra viktigaste. Givetvis vill jag tacka för svaret, men jag är inte nöjd med det. Svaret handlar mest om vilka åtgärder finansministern inte avser att vidta. Jag skulle vilja börja med en kort presentation av min hemkommun detta för att man ska förstå förutsättningarna. Kommunen är och har lite drygt 19 000 invånare. Kommunen har en befolkningsstruktur med många äldre och många äldre äldre. Hos oss finns det 1 100 småföretag och fåmansföretag. Man är mycket beroende av att den offentliga servicen fungerar väl. Att är en inlandskommun mitt i är också värt att nämnas i sammanhanget. har skattemyndigheten fattat beslut om att det så viktiga skattekontoret i i det närmaste ska utplånas. Det är mycket olyckligt för vår kommun, för invånarna och för företagsamheten där, skulle jag vilja säga. träffade jag och . Hela sitt liv har de bott i en grannby till min by hemma i och är pensionärer. har de bestämt sig för att sälja sin skogsfastighet. De har alltid varit väldigt måna om att göra rätt för sig, naturligtvis också i den här frågan. Det gäller då hur det ska beskattas i samband med en försäljning av den fastighet de har. vill de naturligtvis kunna sätta in en slant från försäljningen på banken dels för att kunna känna en trygghet, dels för att ha något till barn och barnbarn och så . Skogsfastigheten är och livsverk. Efter att ha haft en personlig kontakt med skattekontoret, alltså efter att på plats ha träffat personalen på skattekontoret en väldigt tillmötesgående personal, skulle jag vilja säga var och helt överväldigade över hur de hade blivit bemötta och över den goda personliga information de fick om vad som gällde, hur de kunde gå till väga och så vidare. och sade ordagrant till mig: , du , får du åka ned till och tala om för de hade tagit reda på vem som är ansvarig för de här frågorna säga till ministern, att vi behöver ha kvar vårt skattekontor här i . Vårt serviceinriktade och kompetenta skattekontor måste vi ha kvar här. Det är en viktig förutsättning för och för att bygden ska överleva. De som bor och verkar i har rätt till samma offentliga service som man har på andra ställen i . Det sade och till mig. Givetvis delar jag den uppfattningen. Självfallet lovade jag att jag skulle göra vad jag kunde för att försöka påverka ministern. Mötet med och väckte ett intresse hos mig. Det blev helt omöjligt att låta bli att träffa småföretagare i kommunen för att höra hur de såg på detta. Många småföretagare hemma i börjar komma upp . De funderar för fullt på hur det ska gå för deras företag. Kommer någon att ta över företagen? Vilka skatteregler gäller och så vidare? Alla som jag pratat med tycker att den personliga kontakten med skattekontoret ger, och har gett, dem väldigt mycket. På ett smidigt och personligt sätt har de fått möjlighet att träffa kompetenta tjänstemän för att skaffa sig kunskaper om de förutsättningar som de frågat efter. Alla som jag pratat med har dessutom uttryckligen sagt att tillgängligheten till det lokala skattekontoret är en viktig förutsättning för att kunna verka som företagare i inland. Det är av största vikt för att företag ska kunna etablera sig på orter i inland. Min fråga till minister som ansvarig för skattemyndigheten är således given: Vilka åtgärder är ministern intresserad av att vidta för att skattekontoret i ska få fortsätta att existera? 64 Finansminister (): Vi har samma förvaltningspolitik som vi hade i går, som vi hade , som vi hade och som har rått i . Den har sin grundläggande utgångspunkt i att myndigheterna sköter sin egen verksamhet. De organiserar och de placerar sin verksamhet så att man får ut största möjliga effekt av de skattepengar vi har. Jag är övertygad om att den förändring som sker inom skatteförvaltningen är nödvändig. Det är ett steg i rätt riktning. Vi får en bättre service till lägre kostnader. Jag ska också villigt erkänna att jag är övertygad om att en socialdemokratisk finansminister hade hanterat frågan på exakt samma sätt. Det skulle ha varit exakt samma diskussion från exakt samma utgångspunkter, för bör kunna organisera sin verksamhet så att vi får en bra service till medborgarna. Den förändring som vi nu talar om handlar om att förbättra servicen för landet som helhet, till lägre kostnader. Därför ska driva verksamheten på det sätt som de har avsett att göra. 65 (): Jag tror att människor i min hemkommun kommer att uppleva det som en smula märkligt att ansvarig minister inte kan påverka i en så viktig fråga som den om hur skattemyndighetens verksamhet ska organiseras. Vidare blir jag väldigt förvånad över den likgiltighet och den brist på engagemang som finansministern genom sitt svar på min interpellation visar prov på. När jag kom in i fascinerades jag av att så många människor trodde att det var lätt att ändra på saker och ting som gällde den kommun man kom från. är det väldigt stimulerande att min hemkommuns invånare tror att om man på ett bra sätt beskriver ett problem tas det på allvar. Man försöker lösa problemet på bästa sätt. Väldigt överraskad blev jag dock när det visade sig att aktiva borgerliga politiker i min hemkommun är de som brummar mest. De kräver att jag som kommer från åker ned till och frågar varför deras partikamrater här i fullständigt struntar i förutsättningarna. Man får lätt en känsla av att den ena handen, det vill säga lokala borgerliga politiker, inte har en aning om vad den andra handen, deras egen regering, gör. Det gäller speciellt frågor om till exempel de kraftiga förändringar som regeringen genomför när det gäller statlig, offentlig, service. Det har funnits kritik hemma där man har sagt att generaldirektören inte har rätt fakta. Det är uppenbart fel att göra på det här viset. får det vara slut på flummet. har ett dåligt stöd från staten. Det här är uttalanden i tidningar från lokala borgerliga politiker. Jag skulle vilja veta: Är finansministern över huvud taget insatt i vad det får för konsekvenser för en inlandskommun som när skattekontoret utplånas? 66 Finansminister (): Jag tror att är helt medveten om att vi inte har haft någon förändring av förvaltningspolitiken i före valet till dagen efter valet. Vi har en grundläggande utgångspunkt för svensk förvaltningspolitik, och den är att vi i riksdag och regering anslår medel, och sedan ansvarar verken och myndigheterna för att utforma verksamheten. Varför har vi valt den ordningen? Jo, därför att vi behöver ha en betydande offentlig sektor. Det är viktigt för svensk ekonomis funktionssätt. Om vi ska låta betydande offentliga medel administreras inom ramen för myndigheter måste vi också se till att det sker med någorlunda god ekonomisk effektivitet så att vi inte betalar för mycket skattepengar för den service vi efterfrågar. Hur har vi löst det? Jo, det har vi löst i genom att inte ha ett planekonomiskt system där riksdag och regering i detalj reglerar i vilken kommun, med vilka öppettider och med hur många anställda som statliga myndigheter bedriver sin verksamhet. Vi delegerar det till myndigheterna, och det är en modell som har fungerat väl. Jag ska gärna ge och svensk socialdemokrati en eloge för att svensk offentlig förvaltning, jämfört med praktiskt taget alla andra länder, är effektiv och välfungerande. Det beror på att vi har den här modellen för förvaltningspolitik. Sedan förstår jag att man som riksdagsman som företräder det lokala har som sitt uppdrag att företräda eller någon annan kommun i . Men det ändrar inte den grundläggande rollfördelningen mellan en riksdagsman och en finansminister. Finansministerns uppgift är att försvara verkets roll, och verkets roll är att organisera verksamheten så att den är så effektiv som möjligt. Jag kan inte svara i fråga om om jag inte också svarar om , , och alla andra svenska kommuner. Då tar jag på mig ansvaret att organisera , och då har vi avskaffat den svenska förvaltningspolitiska modellen att myndigheter och verk får sina anslag, får tydliga mål och att vi följer upp verksamheten utifrån det. Det är min utgångspunkt, precis som det var min företrädares och kommer att vara min efterträdares utgångspunkt, att vi ska ha en sådan förvaltningspolitik i . Det är den grundläggande utgångspunkten. Sedan är det uppgift att organisera sin verksamhet. 67 (): Jag skulle vilja på stående fot bjuda in finansministern till besök i för att finansministern ska förstå förutsättningarna i en kommun som ser ut som vår med väldigt stora avstånd och så vidare. Det tror jag skulle vara ett nyttigt besök. Jag tycker att finansministern lite grann ska intressera sig för också landsbygdens förutsättningar, inte bara för storstäderna där de flesta väljare finns. Jag vet att det bland personalen på skattekontoret både i och på andra ställen finns många goda idéer om hur man skulle kunna samlokalisera vissa funktioner men ändå behålla vissa delar av verksamheten, förslag som gör att viss kompetens blir kvar också på de mindre orterna. Jag tycker att hela ska få en chans att överleva, och då krävs det ett alldeles särskilt engagemang från regeringen, inte minst från finansministerns sida.