prot · GW0949 · 2008-12-15 00:00:00 — Om man på det sättet skär i en budget i en så stor organisation och tror att det inte ska ge väldigt negativa effekter har man inte velat sätta sig in i NTF:s verksamhet. Man gör det på ett väldigt nonchalant sätt från regeringens sida, tycker jag. 62 () replik: och jag är ense om att NTF är en väldigt viktig organisation. Möjligen skiljer det sig åt i att tycker att de ska ha något slags monopol på att jobba med trafiksäkerhetsfrågor. Det tycker inte jag, inte heller alliansregeringen. Att den neddragning som sker skulle ha skett alldeles utan dialog är inte riktigt sant. Jag träffade redan när det här aviserades första gången. Jag har också träffat för att resonera om hur det ska kunna ske på bästa möjliga sätt. Om det är så som hävdar att av de särskilda pengar som har att fördela till sådana som presenterar bra projekt för trafiksäkerhetens främjande NTF inte har fått en enda krona får och jag hjälpas åt att ställa till svars för hur de hanterar pengarna. Det har inte vi i här och möjlighet att ha synpunkter på, inte jag i alla fall. Men låt oss hjälpas åt att granska detta. Har NTF bra projekt ska de självfallet ha del av de särskilda pengar för trafiksäkerhet som har sig tilldelat. Trafiksäkerheten är ohyggligt viktig. Det har vi varit ense om i den här . Jag utgår från att vi också är ense bortom den dagsaktuella retoriken om att allt detta är mycket viktigt. har varit ett föregångsland på trafiksäkerhetens område. Det kan vi exportera till många fler som har ett mycket större bekymmer med detta. Det finns ett antal områden, hastighet, nykterhet, bälte och annat, som ska prioriteras. Det kan vi alla hjälpas åt med, inklusive , NTF och många andra. 63 () replik: Nej, vi tycker inte att NTF är de enda som ska arbeta med de här frågorna. Just därför har vi avsatt 100 miljoner i budgetmotionen för att visa på att vi vill ha in fler organisationer. Men vill vi se till att NTF kan arbeta under rimliga förhållanden. Jag har pratat med och om det man från regeringens sida vill kalla dialog. Det är enligt dem en monolog från departementet, där man har dikterat villkoren. NTF har vädjat om att få respit och ett långsammare tempo för att nå fram till de 25 miljonerna, om det är dit man absolut måste gå från regeringens sida. Det har varit hugget i sten från . Man har fullkomligt struntat i vad NTF säger. Det har varit en monolog, inte en dialog. Jag tror att och jag är överens om att folkrörelserna är viktiga i många sammanhang, även i trafiksäkerhetsarbetet. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man från regeringens sida inte kan lyssna på . Där slår man fast att varje rörelse behöver organisationsbidrag och finansieras med det för att långsiktigt kunna arbeta med frågorna, sedan projektstöd vid sidan om. riskerar NTF att bli en projektorganisation som ska leva på att söka nya pengar. Vi alla som har jobbat i organisationen vet vilken kraft det tar från att jobba med verksamheten. Jag hade önskat att regeringen hade gått en helt annan väg här. Det finns saker vi är överens om, men det finns också saker vi inte är överens om. Alkolås i personbilar var en sådan fråga. Där ser jag att vi går åt helt skilda håll. Det handlar också framför allt om hur man hanterar folkrörelserna och deras roll i det här arbetet. 64 (): debatterar vi budgeten för kommunikationer, utgiftsområde 22. Infrastrukturen är verkligen i ropet just . Vi har dagens budgetdebatt. Vi har torsdagens debatt om den nya infrastrukturplaneringen de kommande tolv åren. Vi har också debatterat och beslutat om inrättandet av Transportstyrelsen och bolagisering av delar av och . Det är helt i linje med vad alliansen presenterade före valet . Vi fullföljer nu de satsningar vi utlovade i valrörelsen. En väl fungerande infrastruktur är en grundförutsättning för tillväxt och utveckling. Det är helt i linje med arbetslinjen som alliansen arbetar med. Det är något väldigt viktigt och nödvändigt om vi ska klara framtidens välfärd. Vi står inför flera utmaningar. En handlar om eftersatta investeringar. Någonting mellan 80 och 100 miljarder saknas i tidigare infrastrukturplaner, enligt och . Vi har eftersatt drift och underhåll. Vi har ett underhållsberg som på vägsidan nu är uppe i hisnande 30 miljarder. På järnvägssidan är det över 20 miljarder. Den kanske främsta utmaningen är klimatutmaningen. Vi måste minska transportsektorns koldioxidutsläpp. Infrastrukturen är en väldigt viktig fråga för alliansen. Det gäller att vi ser ett transportsystem, inte fyra olika transportslag. Vi måste utgå från användaren, från resenären, från företagaren som ska transportera sitt gods. Vi måste återupprätta statusen för infrastrukturen. Vi måste se till att tillväxt och utveckling går hand i hand med miljö och klimat. Vi måste utnyttja transportsystemet bättre ur miljösynpunkt. Vi måste alltså ha en hållbar tillväxt. Då har vi ett behov av ett transportsystem som hanterar klimatutmaningen men bidrar till en samhällsutveckling med hållbar tillväxt som kan säkra framtidens välfärd. Vi måste få fler att åka kollektivt, och vi måste se till att alla resor och transporter kan utföras på ett så klimateffektivt sätt som möjligt. Jag kan konstatera att oppositionen har vaknat. Socialdemokraterna har vaknat. är man beredd att satsa. Det var synd att man tog sovmorgon . hittar man nyckeln till portmonnän. är man beredd att ösa ur plånboken. Men det gäller, som generaldirektören för , , har sagt: Vi måste klara av att effektuera de medel vi får. Det är många som har varit uppe i talarstolen och pratat om den här budgeten. Jag tänker beröra några delar som jag tycker är väldigt viktiga för att vi ska kunna skapa ett transportsystem som kommer att möjliggöra klimateffektiva transporter. Har vi inte en infrastruktur som fungerar det har vi inte på många håll i vårt land har vi inte något att utgå från. Att stå och säga att vi bara ska satsa på järnvägar när vi har vägar som inte fungerar är som att stoppa huvudet i sanden. Hur ska vi då kunna få till klimateffektiva transporter? Det gäller att se det som ett helt transportsystem och inte bara prata om ett transportslag. Alla fyra behövs väg, järnväg, sjö- och luftfart. debatterar vi en historisk satsning. I budgeten , det vill säga , förstärkte alliansen väg- och järnvägssatsningarna med . satsar vi ytterligare 7,6 miljarder, alltså nästan 8 miljarder, på en närtidssatsning . Detta innebär totalt 10 miljarder 10 miljarder som alliansregeringen tycker är otroligt viktigt att vi satsar på den infrastruktur vi egentligen borde ha men som vi tyvärr inte har, eftersom Socialdemokraterna tog sovmorgon . Vi satsar 10 miljarder för att åstadkomma förbättringar för pendlare och transportberoende företagare. Vi satsar 10 miljarder för att tidigarelägga byggstart av prioriterade projekt och snabbare genomförande. Vi satsar 10 miljarder för förbättringar här och som ska ge effekt direkt, till exempel trimningsåtgärder och bortbyggande av flaskhalsar. Vi satsar 10 miljarder för riktade kraftsamlingar i järnvägssystemet. Vi har goda exempel från . går vi vidare med andra regioner. Vi satsar 10 miljarder för efterlängtade storstadsprojekt, men det är också en bred satsning för hela . Vi satsar 10 miljarder för en mer funktionell och attraktiv kollektivtrafik för alla oss som sitter här inne men även för alla som har en funktionsnedsättning. Ska vi få fler att använda kollektivtrafiken ska den också vara tillgänglig för alla. Vi satsar 10 miljarder för att möjliggöra mer klimateffektiva resor och transporter, vilket innebär satsningar inte bara på järnväg utan också på väg. Satsningarna behövs alltså både på väg- och järnvägssidan om vi ska klara framtidens klimatutmaning. tycker om att hänvisa till siffror och rapporter. Låt mig då hänvisa till Sikas rapport om potentialen för överflyttning mellan trafikslag som presenterade på en konferens . Dessvärre såg jag ingen från oppositionen på den konferensen. Överflyttning mellan trafikslagen är möjlig, kanske främst från väg till järnväg när det gäller godstransporter. På så sätt räknar man med en koldioxidbesparing på någonstans upp emot . Men vad man konstaterar i den här rapporten är att det finns en potential för effektivisering inom trafikslagen, och dessa åtgärder kan vara väl så effektiva att arbeta vidare med. Det gäller ju också den samhällsekonomiska biten. Vi ska krama ut så mycket vi kan ur varje skattekrona, och målet måste ändå vara att vi ska få så klimateffektiva resor som möjligt och kunna begränsa utsläppen av koldioxid. Men för att kunna göra detta måste vi som sagt var arbeta med alla trafikslag. Ska vi kunna utnyttja potentialen för effektivisering inom trafikslag gäller det också att vi har ett bra vägnät och inte bara ett bra järnvägsnät. En god tillgänglighet i det finmaskiga vägnätet är viktigt, dels för att stärka landsbygdens utvecklingskraft, dels för att få fler att åka kollektivt ute i vårt land. Mycket har redan blivit sagt av andra, och för att inte förlänga debatten väljer jag att avsluta här. 65 () replik: sade att alla fyra transportslagen behövs. Det håller jag med om, men man skulle kunna tänka sig lite andra proportioner så att klimatpåverkan blir mindre. Därför undrar jag om har någon förklaring till varför vare sig utredning om hamnar eller utredningen om omlastningscentraler gav något som helst avtryck i infrastrukturpropositionen. Där finns förslag på hur man i god dialog med näringslivet har valt ut de noder som är viktigast för att transportera i en kombination av väg, järnväg och sjöfart. Förslagen är remissbehandlade och har stor uppslutning i , men man väljer att inte göra någonting. Därför förstår jag inte hur man kan hävda att alla fyra transportslagen behövs. När det gäller omlastning respektive effektivisering inom varje transportslag tycker jag att båda är viktiga. Jag har tagit del av Sikas utredning som hänvisar till, och jag kan konstatera att det viktigaste styrmedlet för att uppnå denna effektivisering är ekonomiska styrmedel. När man i införde kilometerskatt blev det inte så mycket omlastning till sjötransporter och järnväg som man hade trott, men det blev färre lastbilar eftersom man lärde sig att packa bättre. Det var effekten av att man något internaliserade de kostnader som lastbilstrafiken gav upphov till. Därför undrar jag också om har någon förklaring till varför man inte har räknat med kilometerskatt när man har dimensionerat infrastrukturpropositionen och varför man har nonchalerat sju eniga partier i Klimatberedningen och inte återkommit med något förslag, vilket till exempel den borgerliga regeringen i har gjort. 66 () replik: Vi kan konstatera att det finns många åtgärder som vi behöver jobba med för att få till ett hållbart transportsystem. väljer att börja en debatt som vi egentligen ska hålla . Jag tänker hålla mig till den budgetdebatt vi har . När det gäller ekonomiska styrmedel kan jag fortfarande referera till Sikas rapport. Koldioxidskatten är överlägsen kilometerskatten när det gäller att begränsa koldioxidutsläppen. Så står det i Sikas rapport. När det gäller kilometerskatten måste man också se till vad man kan få för effekter, vad man kan bespara och vad det kostar att införa systemen och övervakning. konstaterar att koldioxidskatten är överlägsen när det gäller att få ned koldioxidutsläppen. 67 () replik: Om hade läst mer än en av Sikas rapporter hade hon sett att när det gäller de olika transportslagen har vägens andel ökat på de andras bekostnad, och det beror på att det sammantaget är lägre kostnader för att köra från port till port i stället för att lasta om och till viss del använda järnväg eller sjöfart. Det måste ändras, annars kommer vi aldrig någonsin att kunna uppnå klimatmålen inom transportsektorn. Jag vill återkomma till det här med att alla transportslagen behövs för att vi ska öka kollektivtrafikandelen. sade att klimatet var viktigt, och då måste det ju vara en poäng att man minskar åkandet en och en och kan överföra en del till att åka gemensamt. Jag undrar om har resonerat med Svensk Kollektivtrafik om vad det är som behövs för att man ska öka kollektivtrafikandelen. De har tillsammans med andra aktörer gjort ett mycket ambitiöst program, men inte någonstans i den rapporten nämner de att man behöver bygga ut vägsystemet för att det ska bli mer kollektivtrafik. Däremot visar de att det finns ett stort behov av investeringar i särskilda bussfiler, utvidgad kollektivtrafik på spår och en rad andra investeringar dock inte bredare vägar. Detta nämner de inte på ett enda ställe. 68 () replik: Jag har också kontakt med Svensk Kollektivtrafik, och jag vet att man gör ett väldigt bra arbete. Man går vidare med framåt. Man ser till att samla många aktörer, just för att få till bra och klimatsmarta lösningar utifrån de system vi har . Visst kräver man åtgärder inom vägområdet när det gäller busskörfält och breddning för att kunna släppa fram bussarna, men vi har också ett eftersatt underhåll och eftersatta investeringar i vårt land. Ska vi kunna få en kollektivtrafik till hela landet kommer det också att krävas investeringar. Allting som står på att göra-listan när det gäller väginvesteringar handlar faktiskt inte bara om motorvägar som vill göra gällande i debatten. 69 () replik: Det blir mycket att man får traggla om samma argument om och om igen, eftersom majoriteten kommer och tragglar om samma argument om och om igen. Men jag vill ge en eloge till som talar så varmt om att man ska ha klimattänk och gröna fingrar när man diskuterar en budget på trafiksidan. Det behövs faktiskt, och jag är glad att någon i majoriteten tänker på det. Därför skulle jag vilja ställa en fråga till : Skulle det inte vara tacksamt att också att bejaka det som vi socialdemokrater har lagt fram om att satsa ytterligare 649 miljoner på kollektivtrafiken? Vore det inte bra om vi kunde öka tillgängligheten så att fler kunde ta del av kollektivtrafiken just därför att det är klimatsmart att resa tillsammans? Där tror jag att och jag är överens. Jag ställde två frågor till infrastrukturministern, och jag fick inget svar på dem. Jag passar på att fråga : Beräknas arbetslösheten i årets budget vara högre än i dess början? På vilket sätt bidrar den här budgeten till målet om att minska växthusgasutsläppen? 70 () replik: Det var trevligt att jag lyckades göra glad åtminstone . Vi får se om hon fortsätter att vara glad. Vi är överens om att satsningar behöver göras på kollektivtrafiken. Men oppositionen försöker göra gällande att den föreliggande budgeten från alliansen inte skulle innebära satsningar på kollektivtrafiken. Det är precis tvärtom. Vi måste se till att ha ett infrastrukturnät i som möjliggör kollektivtrafik. Vi har satsningar i närtidssatsningen på kollektivtrafikåtgärder. Vi måste se till vad som är statens huvudansvar. Jo, det är att vi ska ha en väl fungerande infrastruktur. Sedan är det vissa delar där ansvaret ligger regionalt och lokalt. Men det finns många åtgärder i närtidssatsningen till exempel. Vi har också den extra satsningen, som jag nämnde om, att vi har höjt insatserna på väg och järnväg med . Vi har också lagt till en extra miljard i stimulanspaketet på drift- och underhållsåtgärder inom främst järnvägssidan. Det här är satsningar som kommer kollektivtrafiken till del. Man gör järnvägsförbättringar i storstadsregionerna som kommer att underlätta för till exempel pendeltågstrafiken i och kollektivtrafiken i . Vi gör också kraftsamlingar. Vi har haft en kraftsamling i tidigare och går vidare bland annat i . Nog finns det satsningar på kollektivtrafiken i den budget som alliansen har lagt fram. 71 () replik: Ja, de satsningarna räcker inte till, anser vi socialdemokrater. Det är därför vi lägger till ytterligare 2 miljarder för att satsa mer på infrastruktur. För dem har vi alltså ett anslag på 649 för att förbättra statsbidragen till kollektivtrafiken. Där ska vi bland annat genomföra delar av det som föreslogs i den utredning som själv nämnde om. Men jag fick inga svar på de två frågor som jag ställde först till ministern och till . Den här budgetpropositionen har som namn Fler i arbete tryggad välfärd. Därför vill jag åter fråga angående arbetslöshetssiffrorna: Stämmer det som ni själva skriver i er budget, att arbetslösheten kommer att vara högre än vad den var i dess början? På vilket sätt bidrar den här budgeten under utgiftsområde 22 till att minska växthusgasutsläppen, det som började med? Jag tror inte att har somnat som jag ställt de här frågorna även om det kan vara skönt att sova, kanske särskilt när det är mörkt och kulet ute. Jag hoppas att kan orka svara på mina frågor. 72 () replik: Jag har varken somnat eller tappat orken här borta på andra sidan. Jag kan konstatera, som jag sade i mitt anförande, att Socialdemokraterna har vaknat till liv i opposition och är nu bäst i klassen, tycker de. Men jag säger som , att det gäller att bara bäst när man har makten, inte när man har hamnat i opposition. När det gäller fler i arbete och tryggad välfärd: Tänk vad bra att alliansen efter valet verkligen har arbetat stenhårt med att bryta utanförskapet, få fler i arbete och har sett till att vi har stabil ekonomi. Det gör att vi nu i orostider har möjligheter att göra riktade satsningar. Vi ser många varsel, och det kommer säkert många fler. Men vi har också bidragit till att någonstans kring 170 000 fler har fått arbete. Tänk om vi hade stått på Socialdemokraternas utgångsläge! Då hade inte ens de här 170 000 haft arbete. Därtill ska vi lägga alla varsel. Det här kommer inte framåt med. På vilket sätt bidrar vi till minskade växthusgaser? Jo, genom den här omdaningen. Vi tittar inte på fyra separata trafikslag. Vi går över till ett transportsystem där vi gör investeringar för att möjliggöra mer klimateffektiva resor och transporter. Vi ser till att kunna öka kollektivtrafikandelen och få grönare transporter. 73 () replik: säger en hel del bra saker, inte minst med tanke på att hon företräder Moderata samlingspartiet. Men då är frågan om det som framför här i talarstolen stämmer med den borgerliga regeringens politik. Det är där frågetecknen kommer. Det gäller att tala om vad som gäller, inte låtsas att det är det här som gäller: Vi springer , men i själva verket är vi ute på ett maratonlopp. Vi lurar många att göra en spurt för . Det är viktigt att veta vilken distans vi diskuterar. Då säger man: Vi vill inte peka ut något speciellt transportslag, utan det är viktigt att poängtera att vi har fyra olika transportslag och att alla måste fungera för att det ska fungera bra. Ja, vi konstaterar också att vi har fyra olika transportslag. Den stora skillnaden är dock att ni inte bara utan vid ett flertal tillfällen och i olika sammanhang konsekvent prioriterat ett transportslag, nämligen vägtrafiken. Ni försöker komma runt och säger: Ja, men vi behöver vägar också. Ja, vi anser också att vi behöver vägar, och inte minst behöver vi underhålla våra vägar investeringar som vi förlopp har lagt ned i vår gemensamma infrastruktur till exempel i form av vägar. Mindre satsningar dock på nya vägar, tycker vi. Varför låtsas ni att ni satsar lika mycket på andra saker? I budgetproposition efter budgetproposition prioriterar ni väg framför järnväg. Ni säger rakt ut att ni från samhällsekonomisk analys har kommit fram till det. I närtidssatsningen satsar ni mer på väg än på järnväg. När det gäller användandet av trängselavgifter är det enbart satsningar på väginvesteringar. Då skyller ni på att man behöver köra på vägar med buss och så vidare. Det är väldigt lätt att säga att ni vidtar satsningar på kollektivtrafiken, men i verkligheten gör ni någonting helt annat. Framför allt gynnar ni väg på alla andra transportslags bekostnad, möjligen flyget undantaget. 74 () replik: Jag vet inte vilken verklighet eller värld som lever i, men i den som jag lever i vet vi att det finns ett stort eftersatt underhållsberg både på vägsidan och på järnvägssidan men även på investeringssidan. Alliansregeringen har ökat underhållet på järnvägssidan jämfört med hur vi har höjt nivån på vägsidan. När det gäller närtidssatsningen handlar det om förbättringar här och . Man måste kunna effektuera, det vill säga att vi måste kunna genomföra projekten. Det har visat sig att det finns ett enormt behov på vägsidan av prioriterade projekt, projekt som har blivit utlovade tidigare men som inte har blivit genomförda. Det finns också projekt på järnvägssidan. Då gäller det att titta på var skattepengarna ger bäst nytta. Det är inte så att en satsning på vägsidan enbart behöver vara negativ, utan det finns positivt även på vägsidan, det vet vi. Man måste knyta samman hela . Vi måste få ett transportsystem som fungerar. När det gäller de fyra olika transportslagen är jag helt övertygad om att alla fyra behövs. Var och en på sin plats, rätt trafikslag på rätt plats i rätt tid, det är så vi måste arbeta. Då kan vi inte ha ett halvtaskigt vägnät och ett halvtaskigt järnvägsnät, utan vi måste gå in och göra satsningar på båda sidorna. På vägsidan är det ett enormt eftersatt investeringsbehov. Det finns det också på järnvägssidan. Men om du har kontakter i både vägverk och banverk vet du också hur planerna ligger till och vilka projekt som faktiskt kan genomföras här och . 75 () replik: Vilken värld lever vi i? Jag tycker att vi ger en likartad beskrivning, nämligen att det krävs åtgärder för att vi ska få en fungerande infrastruktur. Det är framför allt inriktningen på drift och underhåll som borde vara vägledande. Det verkar vi vara överens om. När man ska satsa nytt, vad man ska då satsa på? Vi tycker av en rad skäl att det är viktigare och mer långsiktigt klokt att satsa på mer i form av nyinvesteringar på järnvägssidan än på vägsidan. Jag hörde säga ungefär att det inte är enbart negativt att satsa på vägar. Det finns i alla fall en viss förståelse för att det finns mycket negativt med satsningar på väg. Men låt oss titta på förslag. Vi lägger pengar på satsningar för att det ska bli en väl fungerande kollektivtrafik, till exempel för att klara av målet vi har fattat beslut om i att de som har funktionshinder ska få tillgång till kollektivtrafiken. Det är skamligt för både den nuvarande och den gamla regeringen och alla politiker i övrigt att vi inte lever upp till ett sådant mål. Det är lätt att säga att det ska vara någonting, men sedan ger vi inte de resurser som krävs för att det ska vara möjligt. Det ska vi alla ta till oss av. Vi stöder också busstrafiken. Vi är medvetna om att många av dem som reser kollektivt också gör det med buss. Men det frångår inte att man måste leva upp till detta. Jag tycker inte att alla transportslag är lika viktiga. Jag tycker att järnvägen är viktigare. Men säger att alla transportslag behövs. Varför kommer ni alltid fram till exakt samma profilering, nämligen att satsa mer på väg än på järnväg? Vad stöder ni den ståndpunkten på? Har ni tittat i det bakomliggande materialet där det alltid räknas på ett visst sätt så att vägsatsningar gynnas och järnvägssatsningar missgynnas. Det är mer värt att bygga en väg och därmed spara . Däremot ger det inte alls samma effekt om man skulle bygga en järnväg och spara samma minut. Det är mer värt att spara tid om man kör på väg än på järnväg. Vad är det för kalkyl om det ska vara klimatsmarta transporter ? 76 () replik: Visst är det som säger, att de samhällsekonomiska kalkylerna har behov av utveckling och uppdatering. Jag håller helt med om att man verkligen måste fundera på hur man värderar olika kostnader. Det pågår också ett arbete som departementet har initierat. Det ser jag fram emot att få. Vi måste verkligen veta vad vi gör. Men även i Sikas rapport konstateras att om utsläppen av koldioxid ska minskas går det att räkna ut vad det kostar per ton. Det absolut dyraste vi kan göra är att bygga hastighetståg. Det absolut billigaste är att titta på åtgärder inom trafikslagen.