prot · GV09129 · 2008-06-16 00:00:00 — stöder i grunden politiken för global utveckling och är också av uppfattningen att alla politikområden, inte bara biståndet, måste inkluderas för att på ett trovärdigt sätt ska kunna tala om en rättvis och hållbar utveckling i världen. Med risk för att låta som en papegoja eftersom jag tar upp samma fråga om och om igen är det så att de mänskliga rättigheterna innefattar såväl politiska och medborgerliga som ekonomiska, kulturella och sociala rättigheter. Det oroar därför mig och mitt parti och mina oppositionskolleger att den i allt högre grad utesluter de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna när det talas om mänskliga rättigheter. Det tycks som om har tagit ställning för att ge dem en lägre status och därmed inte prioritera dem. Jag yrkar bifall till reservation 5. Regeringen nämner inte på vilket sätt vår politik för global utveckling ska hjälpa fattiga människor att faktiskt få äta sig mätta . Även om många av utvecklingsländerna visar positiva tillväxtsiffror innebär det inte att fler får mat. Regeringen verkar blunda för det faktum att den ojämna fördelningen av resurser i sig innebär såväl ett grundläggande utvecklingshinder som en global orättvisa. I då röster världen över höjs på grund av ökande livsmedelspriser är det av stor vikt att skapa förutsättningar för hållbar produktion på lokal nivå så att fattiga länder i första hand kan täcka det egna behovet. Det som vi ser på många håll är i stället att dessa länder vill avsätta jordbruksmark eller skogsmark, inklusive regnskog, till biobränsleproduktion för export till oss i nord eller för livsmedelsexport till oss. hölls ett i för att man skulle diskutera livsmedelskrisen. Det utmynnade i en gemensam deklaration med gemensamma åtaganden. En viktig slutsats var att uttala att det är ett akut behov att hjälpa utvecklingsländer att utöka sin jordbruks- och livsmedelsproduktion, att öka investeringarna i jordbruket, jordbruksföretag och landsbygdsutveckling både i privat och i offentlig regi. Kopplingen mellan livsmedelskris och bioenergi tas upp, och jag vill också påminna om sojan som jag tidigare nämnde och som går till boskapsuppfödning i , där den växande medelklassen äter mer kött . Mat går till djur, som släpper väder och ökar klimatpåverkan, i stället för till människor som inte har råd att äta sig mätta . Jag vill återkomma till att det är hållbara konsumtionsmönster som vi i hela världen är i allra störst behov av . Livsmedelspriserna är höga och kommer att vara höga framöver. Det uttalades också vid mötet. Åtgärder föreslås i FN-deklarationen. Omedelbar hjälp till jordbruksproduktion och handel efterfrågas. Jag vill därför helt kortfattat återkomma till en fråga som tog upp tidigare, det vill säga EPA-avtalen. Det är av yttersta vikt att inte pressa länder att gå med på breda . EPA-avtalen ska inte tillåtas gynna i huvudsak . Jag yrkar bifall även till reservation 18. Jag minns inte om jag yrkade bifall till reservation 27, men jag gör det . 92 (): Jag ska börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Som vanligt är det kul att stå här i talarstolen och få möjlighet att tala om PGU, politik för global utveckling och den uppdatering, eller nystart, som görs av den politiken. fattade beslut om politik för global utveckling första gången . har fått mycket beröm internationellt för detta initiativ och de intentioner som finns i politik för global utveckling. Men det har också framförts kritik i efterhand mot brister i genomförandet. Det som vi politiker gör är viktigt, så att det inte bara blir ord och fina pappersprodukter utan att det också blir verklighet och handling, att vi omsätter våra idéer i praktiken och att vi ser till att de människor som lever under knappa förhållanden och har det svårt faktiskt får en . Därför konkretiseras nu arbetet inom PGU:n till sex globala utmaningar för att man ska kunna nå upp till målen inom PGU:n. Det är också områden där möjligheter att bidra bedöms vara relativt goda. De sex globala utmaningarna är förtryck, ekonomiskt utanförskap, klimatförändringar och miljöpåverkan, migrationsströmmar, smittsamma sjukdomar och andra hälsohot och konflikter och sviktande situationer. Jag kommer att säga lite grann om vart och ett av dessa områden lite mer om vissa och lite mindre om andra. Politik för global utveckling omfattar inte bara den politik som vi behandlar i utrikesutskottet eller det arbete som görs på . Inte heller handlar den bara om biståndspolitik. Politik för global utveckling handlar om att alla politikområden måste dra sitt strå till stacken. Alla måste bidra. Det är det som är PGU:n. Hur kan var och en av oss på olika sätt bidra till att förbättra? Hur kan vi påverka fattigdom? Hur kan vi påverka och se till att kvinnors rätt till sina egna kroppar blir verklighet i andra länder där kvinnor inte har det ? Hur kan vi påverka klimatet och så vidare? Förtryck den första punkten och bristande frihet är tyvärr vardagen i alltför många länder runt om i världen. debatterades här i kammaren en skrivelse om mänskliga rättigheter, där vi från , och även regeringen, har tagit ett bredare grepp om de frågor som rör mänskliga rättigheter och demokrati. Förtrycket innebär inte enbart en ofrihet och ett politiskt förtryck, utan det bidrar också långsiktigt till fattigdom och en allmän negativ utveckling i de länder som är ofria. Vi behöver bara titta på eller . Men vi behöver inte ens gå så långt bort. Bara från oss, bakom EU:s östra gräns, ligger sista diktatur där frihet hindras och mänskliga rättigheter kränks . Jag har själv i det närmaste daglig kontakt med vänner i och får rapporter som inte är trevliga och som tyvärr inte heller förefaller att gå i rätt riktning. I sådana här situationer är det inte heller sällan just kvinnor och barn som far allra mest illa och hamnar i de mest utsatta situationerna. Den andra punkten handlar om ekonomiskt utanförskap. Det är också en grundläggande del. Att öppna länders gränser för handel är viktigt för att utvecklingsländerna ska ges möjligheter att komma in på våra marknader. Det är också en grundläggande förutsättning för att bryta det ekonomiska utanförskapet. Behovet av ekonomiska reformer och genomförandet av dem är kanske något av det viktigaste för världens fattiga länder. Införande av marknadsekonomi och frihandel och strukturer som bejakar äganderätten är också av yttersta vikt. Det handlar om att kunna få äga den mark som man bor på och som man brukar mark där fattiga bönder kanske odlar sin jord. Det spelar roll för utvecklingen. Då kan man öppna möjligheter för att utveckla länderna och det lilla samhället. Har man äganderätten till marken kan man belåna den, och förutsättningarna för ett bankväsen förbättras. Äganderätten handlar inte bara om mark, men det är en grundläggande del. Om man får äganderätten kan man välja att behålla marken eller att sälja den. Om man säljer den får man förhoppningsvis en peng för den. Om man kan belåna den kan man utveckla den. Man kan köpa grannens mark för att få skalfördelar. Möjligheterna blir många, och inte minst öppnas möjligheterna för den lilla människan och de människor som har det allra svårast. Jag tycker att detta är värderingar jag vet att det är lite kontroversiellt i vissa sammanhang som bör prägla den svenska utvecklingspolitiken och ligga till grund för de beslut som vi fattar. Vi vet nämligen att frihet och öppenhet är bra på det politiska området. Men vi vet också genom ganska mycket fakta att ekonomisk frihet också behövs för utveckling. Ekonomisk frihet innebär inte per automatik politisk frihet. Däremot krävs det ekonomisk frihet när man talar om politisk frihet och bejakandet av mänskliga fri- och rättigheter. Nästa punkt gäller klimatförändringarna och miljöpåverkan ingen har undgått de senaste årens debatt om miljön och klimatet som på olika sätt får följder för utvecklingen. Tillgången till vatten samt livsmedelsförsörjningen påverkas. Livsmedelsförsörjningen har mycket varit på tapeten. Där står vi framöver inför utmaningar. Det gäller också möjligheten att bruka land samt olika naturtillgångar som påverkas av de naturkatastrofer som vi ser bland annat till följd av klimatförändringarna. Därför har alliansregeringen tidigare tagit initiativ till en kommission för att klimatsäkra biståndet. När det gäller utvecklingspolitiken handlar det om att våra insatser görs på ett miljömässigt så hållbart sätt som bara är möjligt. En annan del är migrationen och de migrationsströmmar runt om i världen som vi ser. Migration förknippar jag personligen med någonting som är positivt, men det finns också en annan sida. är ett land som gör mycket på migrationsområdet, inte minst vad gäller flyktingar. Vi tar emot många flyktingar. Det tycker jag att vi ska fortsätta med och även förbättra och göra det på ett ännu värdigare sätt. Vi har också en frivillig migration. Där finns det inte så många dörrar till . Men det kommer nya initiativ som vi kommer att diskutera här i kammaren. Det gäller då arbetskraftsinvandringen och möjligheten att komma till på andra sätt än enbart som flykting. Migrationen kan bidra till mycket som är positivt också för utvecklingsländerna. Det handlar om att människor kan åka ut, bilda sig och sedan återkomma till sitt hemland. Det handlar också om alla de pengar som personer som redan har lämnat sina länder återsänder till sina forna hemländer enorma belopp. När det gäller smittsamma sjukdomar och hälsohot har vi malaria, tbc, kolera och, inte minst, den stora hiv/aids-epidemin som det är viktigt att komma till rätta med eftersom de utgör enorma humanitära utmaningar för alla som är drabbade och bidrar till försämrade möjligheter till utveckling i de länder som är väldigt drabbade. deltog jag i FN i på ett högnivåmöte om hiv/aids. Där påtalade vi svenskar i väldig enighet vikten av SRHR, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt kvinnors rätt till sin egen kropp och till sin egen sexualitet. Enligt dem som tidigare hade varit på sådana möten var intrycket att de värderingar som vi propagerar för när vi är där diskuteras mycket mer omfattande även från andra länders sida än för bara när ett liknande möte hölls. När det gäller konflikter och sviktande situationer är , och måste fortsatt vara, aktivt i områden med konflikter och sköra demokratier. kommer vi att diskutera fortsatt svensk närvaro i där unga svenska tjejer och killar från försvaret gör goda insatser för att i möjligaste mån förbättra situationen för befolkning. Ett antal av oss ledamöter här i kammaren var på besök i , ett land som har gått från brutalt inbördeskrig till att ha en folkvald demokratisk regering och dessutom den första demokratiskt folkvalda kvinnliga presidenten i . Men landet befinner sig i situationen att relativt lite krävs för att kaos återigen ska ta över. Därför behöver vi och övriga vara med och stötta inte minst uppbyggnaden av samhällsinstitutioner. Många av världens länder står inför enorma utmaningar, men finns det väldigt många framgångssagor och möjligheter. Jag är optimist. Jag är övertygad om att det inte var bättre förr, och lika övertygad är jag om att förutsättningarna för att det ska vara mycket bättre är mycket goda. Jag tror och hoppas att den svenska politiken för global utveckling kan vara ett litet strå till denna stack. 93 () replik: sade att fått kritik för sin politik för global utveckling. Jag skulle vilja fråga av vem och när vi fått det. 94 () replik: Jag kan ta upp min fusklapp. Jag sade att vi har fått mycket beröm. Men vi har fått kritik när det gäller genomförandet, att det inte genomförts i tillräckligt stor omfattning. Det är väl bland annat från och från två olika oberoende instanser. Men det är kanske inte det viktigaste, utan det är att vi granskar vad som har skett, vad vi har gjort och hur vi kan se till att vi gör det mycket bättre. Politik för global utveckling daterad var en bra produkt, men också en bra produkt kan göras bättre. 95 () replik: Det var intressant att höra. Jag har själv varit nere hos och träffade då ordföranden i DAC i . Jag vet inte om de har kommit med kritik mot för att vi inte med tillräcklig kraft har genomfört PGU; det känner i varje fall inte jag till. Jag känner alltså inte till att har kommit med sådan kritik. kan kanske vid ett annat tillfälle precisera sig. Jag tror nämligen inte att lämnad uppgift är korrekt. Tvärtom tycker man att vår politik är framåtsyftande och intressant. Bland annat har vi fått beröm för det beslut vi har fattat här i . Vi ska göra det hela lite mer komplext. Det här ska inte bara få bli årliga hallelujatal till regeringens PGU-politik där allt är jättebra och roligt och där det blir ännu bättre , som sade. Jag tror inte att det är riktigt så enkelt. I årets PGU har vi sett en förflyttning mer åt tillväxt- och näringslivshållet. Det kan finnas bra delar där, men det är inte okomplicerat. Det här är en viktig del av politiken för global utveckling. Vi vet också att det i flera utvecklingsländer när näringslivet från den utvecklade världen med kraft ger sig in där oftast blir väldigt ojämlika villkor. Ofta skapas stora klyftor under åtminstone en omställningsperiod. Sådant ser vi i flera länder. Jag skulle vilja fråga : På vilket sätt vill ni medverka till att minska de sociala klyftorna i utvecklingsländerna? Ni lyckas ju inte med det i vårt eget samhälle. Här ökar ni klyftorna. Hur kan ni då med trovärdighet försöka motverka klyftor i utvecklingsländerna? 96 () replik: Jag ska försöka hålla mig borta från en diskussion om socialförsäkringar och arbetsmarknadspolitik i . Där kan vi väl se att tidigare regeringar skapat stora utanförskap. Det är vår förhoppning att inte skapa det vare sig i eller i något annat land. När det återigen gäller kritiken mot PGU är det som jag sagt, nämligen att vi har fått mycket beröm. Det är kanske inte fråga om direkta klagomål. Men om man följer upp vad som står om det vi ska göra kan man se att det kanske inte har gått så fort. Vi har inte lyckats omsätta i praktiken vad vi i talarstolar sagt. Det är den kritiken som jag avsåg. Tillväxt är viktigt. Jag tror att det fokuset är helt korrekt. Vad gäller klyftor och liknande tror jag, som jag nämnde i mitt anförande, exempelvis på landreformen, på möjligheten för den lilla människan att få en lagstiftad äganderätt. Möjligheten att äga och att göra den sociala resan från att inte äga någonting till att få möjlighet att utveckla och öka sina tillgångar är grundläggande när det gäller att minska klyftorna. Absolut viktigast är att se till att de som har det allra svårast får det bättre, inte att se till att de som har det bra får det sämre. Det är där fokus måste ligga. Visst, om några blir jätterika på hederligt sätt ska de kunna bli det. Men det viktiga är att de som är riktigt fattiga kommer högre upp på den sociala stegen och får en värdigare tillvaro. 97 () replik: sade att det inte bara handlar om bistånd eller om det vi vanligtvis talar om i utrikesutskottet. Det håller jag fullständigt med om. Global utveckling ska handla om alla områden. Det var det som var meningen. I skrivelsen på s. 96 står: Regeringen bedömer att nationella politik för migration respektive vår utvecklingspolitik kan inte i alla delar och sammanhang ha gemensamma intressen. Jag som också arbetar med migrationspolitik vet att principen om reglerad invandring gör att vi inte i alla delar kanske kan ha dessa gemensamma intressen, även om jag inte håller med om att det ska vara så. Jag skulle vilja höra syn på vad det är som gör att inte även migrationspolitiken ska inrymmas i vår svenska politik för global utveckling, alltså hela migrationspolitiken, inte endast det som handlar om arbetskraftsinvandring. talade också om klimatförändringar, vilket även jag var inne på i mitt anförande. Vi har en situation där går i bräschen för att försöka få en förändring också i internationella sammanhang. När det gäller stöd till energiinvesteringar berättade jag att enligt går av det stödet till just fossilbränsle, och av det går till energi till nord i stället för till länderna i närområdet. Jag skulle vilja höra hur menar att bör arbeta för att nå de mål man sätter upp. 98 () replik: Vad gäller migration nämnde jag båda kategorierna av migrationen. Det ena är flyktingmottagandet, det andra invandringen. Beträffande arbetskraftsinvandringen tycker jag att det känns bra att vi har en bred uppslutning i för en förändring av lagstiftningen för arbetskraftsinvandring. Där är den borgerliga alliansen och överens. Det tror jag kommer att vara bra för migrationen framöver. Vad gäller flyktingmottagandet tror jag att vi har mycket att göra även på det området. Vi tar emot många flyktingar. Vi behöver arbeta för att göra flyktingmottagandet mer effektivt också i andra sammanhang där vi är aktiva, exempelvis inom EU. Där finns mycket att göra. Vidare måste vi se till att de personer som kommer till får möjlighet att komma in i det svenska samhället. Beträffande klimatförändringar kan jag bara hålla med . går, och har gått, i bräschen. Jag tror att det finns mycket att göra på det området; det går att utveckla väldigt mycket. Här har svensk industri stora möjligheter att bidra eftersom miljöteknikföretagen i ligger i framkant. Genom kloka beslut kan även politiken spela stor roll. Jag hoppas att ska komma med många konkreta och bra förslag, och där har ju en nyckelroll. 99 () replik: När det gäller flyktingmottagandet fick vi just ett nytt vägledande beslut från som inte var särskilt upplyftande. Det innebär att även ensamkommande barn utan föräldrar i hemlandet ska skickas tillbaka. Det tycker jag inte är värdigt en generös och human flyktingpolitik, vilket vi brukar säga att den svenska flyktingpolitiken är. Jag vet att det egentligen inte hör till denna fråga, men jag tycker att migrations-, asyl- och flyktingpolitiken är en del av vår politik för global utveckling, alltså inte bara det som gäller arbetskraftsinvandring. Asylfrågan är mycket viktig. Ja, svensk industri kan naturligtvis ha en stor roll att spela i många av de länder som vi nu agerar tillsammans med. Men då gäller det att de är med från början och söker stöd från för förnybara projekt. De kanske också behöver hjälp från svenska myndigheter. Sedan gäller det att de beter sig korrekt när de väl är i det andra landet. Vi ska inte behöva höra talas om korruptionsskandaler med svenska bolag inblandade, varken i eller någon annanstans. Sådant vill jag inte höra när jag besöker länderna. En fråga som inte tagits upp men som är mycket viktig och som jag vill passa på att ta upp med har även den med industrin att göra, nämligen vapenexporten. Som jag förstått det hela finns det förslag om att vi i ska öppna upp för att sälja vapen till krigförande länder. Vi motsätter oss starkt att man ska kunna göra det. Jag tycker inte att det ska vara lättare att exportera krigsmateriel till krigförande länder, till exempel eller , och vi ska inte heller skicka vapen till eller , som är i konflikt med varandra. Vi borde inte sälja vapen till länder där det finns en stor del fattiga som dessa länder inte kan försörja. 100 () replik: Om vi börjar där slutade, med frågan om vapen, vill jag säga att jag inte ska föra någon vapendiskussion. Det är inte något av mina specialområden. Vi har olika synpunkter på vapenexporten, det är helt klart. Det finns reglerat till vilka vi kan och inte kan sälja vapen. Att bedöma om vi ska sälja vapen till länder där det finns fattiga om jag uppfattade det rätt blir väldigt konstigt, alltså om vi ska göra en sådan bedömning. Däremot kan man tycka att de gör korkade prioriteringar, men då kommer vi in på det som vi kallar ägarskapet för de olika länderna. Man kan naturligtvis diskutera om vi ska bestämma hur de använder sina pengar. Det finns en hel del länder som vi inte säljer vapen till, vilket kan vara befogat. Vad gäller korruption tror jag att alla sju partier i är ganska eniga; någon får rätta mig om jag har fel. Jag tror inte att någon av kammarens ledamöter vill se svenska företag, eller några andra, inblandade i korruption. Det är också ett prioriterat område i svensk biståndspolitik. 101 HANS () replik: I den nya moderata biståndspolitiken står de utländska investeringarna och den ökande tillväxten i centrum. Vi har alla hört de ganska abstrakta resonemangen; de ligger på ett tämligen högt teoretiskt plan. Det kanske vore intressant att bryta ned den nya regeringens politik för global utveckling till konkreta fall. I Fungurume i bedriver det svensk-kanadensiska gruvbolaget ett gruvprojekt. utlovade man en donation till den dåvarande diktatorn . När denne störtades i ett inbördeskrig betalade man ut till ett företag som ägdes av den nye ledaren . Invånarna har tvingats flytta från sina hem runt gruvan i . Husen har rivits. De har tvingats lämna sina åkermarker utan att få fullgod ersättning. har avsatt av sina vinster till en social fond som ska gynna befolkningen runt Fungurume. Ofta målas det svenska näringslivets verksamhet utomlands i något slags rosa skimmer, men i Fungurume förekom upplopp och till och med kravaller när folk protesterade mot det svensk-kanadensiska företaget och dess framfart i bygden. När det gäller den nya moderatmärkta politiken för global utveckling, som vi diskuterar och ska rösta om , skulle det vara intressant att få veta på vilket sätt den leder till att befolkningen i får en större del av vinsterna från och på vilket sätt politiken för global utveckling, såsom den presenterats av den borgerliga regeringen, leder till att mer pengar går till Demokratiska republiken skolor, sjukvård och infrastruktur i stället för till stängda styrelserum. 102 () replik: Jag kan inte detaljfrågorna när det gäller vartenda företag, men vi kan väl tala övergripande om dem. Det finns företag som gör bra saker, och det finns företag som gör fel. Så är det definitivt. Något som vi ofta diskuterar, inte minst i utskottet, gäller just CSR, corporate social responsibility. Det är en viktig del. Givetvis ska svenska företag, och även andra företag, bete sig väl både i andra länder och här hemma. Hur kommer det folk till godo? Givetvis är det så att om ett företag eller ett entreprenörskap skapas i ett land innebär det att fler kan komma i arbete och få en inkomst. Sedan fungerar det på samma sätt som i : Har vi många i utanförskap kommer det mindre pengar till folket, men också mindre pengar till statskassan. Det gäller för vår del som partner och samarbetsland eller i vissa fall biståndsgivare respektive biståndsmottagare att vi är med och bygger upp samhällsstrukturer som ser till att man bejakar folks intressen. 103 HANS () replik: Jag tror inte att någon i befolkningen i följer den här debatten, dels eftersom de inte pratar svenska, dels därför att man i har haft en politik som har omöjliggjort för människorna att ta del av utbildning och infrastruktur och följa omvärlden genom till exempel Internet. Men jag tror knappast att befolkningen i skulle vara nöjd med svar. Det första han säger är att den stora lösningen för Fungurumes befolkning är att de ska bli entreprenörer. Det är lätt att säga det, att peka på världens fattiga och säga: Ta er i kragen! Lyft upp er! Fixa till er situation! Det andra lyfter fram är CSR-frågorna. Det är visserligen viktigt att vi här i ställer krav på vårt svenska näringsliv ute i världen. Men det centrala är inte att vi ska ta ansvar för svenska företags verksamhet, utan att det finns möjligheter, verktyg och makt för länder runt om i , och att ställa krav på de företag som är verksamma i deras länder, på samma sätt som vi här i kan utforma vår lagstiftning och ställa krav på de företag som är verksamma i vårt land. Genom de pågående EPA-förhandlingarna ställer den krav på att de så kallade Singaporefrågorna ska inkluderas. Det handlar om utländska investeringar. Genom den handelspolitik kommer man att göra det betydligt svårare för regeringen i att ställa krav på social och miljömässig hänsyn.