prot · GV0972 · 2008-03-04 00:00:00 — Förste vice talmannen meddelade att f.d. riksdagsledamoten anhållit om entledigande från uppdraget som suppleant i riksbanksfullmäktige . Kammaren biföll denna anhållan. 2 § Anmälan om val av vice ordförande i finansutskottet Förste vice talmannen meddelade att () valts till vice ordförande i finansutskottet . 3 § Information från regeringen om regeringens handelspolitik 1 Statsrådet (): Världen behöver mer frihandel, inte mindre. Så löd inledningsmeningen på frihandelskapitlet i Allians för utrikespolitiska rapport års val. Denna övertygelse är också grunden för den handelspolitik som regeringen för. Vi står inför ett vägval. som svensk ekonomi fortfarande står stark präglas den internationella ekonomin av större osäkerhet. Det blåser allt starkare protektionistiska vindar i och utanför . kommer vi att möta ett antal stora utmaningar. Därför är det angeläget för regeringen, och för mig som handelsminister, att presentera en handelspolitisk deklaration. Handel med vår omvärld har byggt och bygger fortfarande det svenska välståndet. utveckling , från fattigdom till välfärdssamhälle, är avregleringarnas och frihandelns historia. Med hjälp av kapital, idéer och entreprenörer från utlandet kunde råvaror utvinnas och förädlas som transportvägar byggdes ut. Frihandel gjorde det möjligt för svenska innovatörer att utvecklas till entreprenörer och bygga grunden för många av dagens svenska storföretag. är globaliseringen en självklarhet, och den internationella handeln ökar. Allt fler länder finns med på den handelspolitiska kartan, som ändras i allt snabbare takt. Tack vare en ökad handel har många länder rest sig ur fattigdom, eller är på väg att göra det. Detta innebär att helt nya marknader och möjligheter öppnar sig för svenska företag. En ökande handel leder till fler arbetstillfällen och ett ökande välstånd. Utländska investeringar i skapar nya affärsmöjligheter, tillför ny kompetens och ökar utbytet av teknik och tekniskt kunnande. Att underlätta för små och medelstora företag att handla med omvärlden är en viktig uppgift för regeringen. De flesta länder bedriver handel i första hand i sitt närområde och med sina grannar. är inget undantag. Vår viktigaste handelspartner är . De nordiska ländernas marknader är ofta det första steget i en internationell expansion för de mindre företagen. Regeringen fördjupar samarbetet med våra nordiska grannar på det ekonomiska området. Under det svenska ordförandeskapet i 2008 kommer konkurrenskraftsfrågorna att betonas. dynamiska tillväxt ger stora möjligheter för svenska exportörer. Ett fördjupat Östersjösamarbete kommer att vara av högsta prioritet inför och under det svenska ordförandeskapet i EU 2009. Jag noterar med stor tillfredsställelse ministerrådets beslut att ta fram en Östersjöstrategi som syftar till att stimulera handel och tillväxt i vårt närområde. Tre fjärdedelar av handel sker på EU:s inre marknad. EU-medlemskapet innebär att de svenska företagen har fri tillgång till världens största gemensamma marknad som omfattar 30 länder, 20 miljoner företag och en halv miljard människor. Regeringens absoluta ambition är att ska tillhöra EU:s kärna och vara en aktiv och konstruktiv kraft i samarbetet. Vi ska värna och vässa EU:s inre marknad så att den på bästa möjliga sätt tillgodoser de behov som vårt näringsliv har för att kunna konkurrera och växa. Den inre marknaden utgör en språngbräda för våra företag och innebär fördelar för konsumenterna i form av bättre, säkrare och mer prisvärda produkter och tjänster. Den pågående översynen av den inre marknaden är ett utmärkt tillfälle att undanröja återstående svagheter, ta bort handelshinder och frigöra den inre marknadens fulla potential. kom och rådet överens om det så kallade varupaketet som kommer att förbättra den del av EU:s inre marknad som rör den fria rörligheten för varor. har varit pådrivande i förhandlingarna. Överenskommelsen kommer att vara till nytta för både konsumenter och företag och dessutom främja handel, tillväxt och sysselsättning i hela . Den inre marknaden måste ständigt förändras och förbättras genom en allt friare handel. Tjänstesektorn är den viktigaste tillväxtsektorn, och just nu arbetar vi med att genomföra EU:s tjänstedirektiv. Tjänsteföretag är oftast små och medelstora företag som i första hand söker sig till sitt närområde när de vill exportera. För dem kan det vara avgörande att formaliteter och kontakter med myndigheter fungerar enkelt och så likartat som möjligt i hela regionen. Ett effektivt genomförande av tjänstedirektivet är därför en prioriterad uppgift. Exportmarknaden för tjänster växer allt snabbare, och här finns en stor potential för svenska företag. Jag avser att ta initiativ till särskilda insatser för att stödja exporten av tjänster och stimulera tjänstesektorn i . EU:s inre marknad handlar ytterst om att varje land tar sitt ansvar och anammar principerna om den fria rörligheten för varor och tjänster. Eftersom vi ska vara trovärdiga i vår röst för en stark inre marknad måste vi leva upp till dessa åtaganden. Av det skälet, och som ett bidrag till att förenkla lagar och regler, fattar regeringen ett beslut om att tillsätta en utredning som ska kartlägga lagstiftningen i rörande handel med varor och tjänster. Utredningen presenterar sin rapport . Valutan euro utgör en viktig del av den inre marknadens funktion. Euron har bidragit till att ge EU:s medborgare och företag ett enklare och effektivare betalningsmedel på den inre marknaden. utgör den en symbol för ett enat . syftar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning, men framför allt till att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga ekonomi. Ända sedan Lissabonstrategin antogs har hävdat att en viktig pusselbit saknas för att den ska bli framgångsrik. Den tar inte tillräcklig hänsyn till EU:s handelsrelationer med resten av världen. Regeringen arbetar för att ändra på detta. Vår målsättning är att EU ska bli världens mest öppna ekonomi. är EU en av världens mest öppna marknader för industrivaror, men det hörs allt oftare röster inom EU som kräver att vi ska skydda vår marknad och att vi ska stänga ute handel, investeringar, företag och även människor. De kräver att handelspolitiken ska användas för att stoppa import snarare än att främja handel. Vi stöter allt oftare på den här typen av argument, särskilt när driver på för reformer av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument, som alltför ofta används i protektionistiska syften. Vi stöter på dem när vill se reformer av , som skapar problem för mängder av företag inom EU som har tillverkning i många delar av världen och är beroende av att importera komponenter för sin egen produktion. Protektionism leder till att resurser låses i verksamheter som saknar långsiktig bärkraft och att konsumenterna drabbas av dyrare varor och färre valmöjligheter. Ofta är det dessutom varor och investeringar från utvecklingsländer som stängs ute. Om vi stänger dörren till våra marknader stänger vi ofta dörren för utveckling och för miljoner människors möjlighet att lyfta sig ur fattigdom. Att vara frihandelns främsta försvarare är därför en av viktigaste uppgifter i EU. Det bästa sättet att öppna handeln globalt är genom multilaterala överenskommelser. Det är också det enda sättet att säkra ett rättvist, stabilt och förutsägbart internationellt handelssystem. Därför är slutförandet av den pågående handelsrundan i WTO, Doharundan, en av regeringens viktigaste handelspolitiska prioriteringar. Doharundan har pågått och har dödförklarats i medierna . Men det finns stöd hos alla WTO:s medlemmar för att kraftsamla och försöka slutföra rundan . Första steget är att få till stånd ett genombrott i förhandlingarna . Det oroliga läget i världsekonomin har gjort många länder medvetna om behovet av att få till stånd en uppgörelse . Om vi misslyckas är risken stor för att det kommer dröja innan vi får nästa chans. EU:s grannlandspolitik syftar till att fördjupa EU:s relation med närområdet. En av utgångspunkterna för grannlandspolitiken är att EU har ett starkt intresse av att främja fördjupad demokrati, ekonomisk utveckling och stabilitet i sitt grannskap. Här är ekonomisk integration och ökad frihandel avgörande. Bilaterala och regionala frihandelsavtal kan aldrig ersätta multilaterala avtal men däremot fungera som ett viktigt komplement. Mervärdet ligger i möjligheten att uppnå mer långtgående liberaliseringar av handeln, att på allvar tackla handelshinder som finns inbyggda i olika nationella regelverk och att hantera de konkreta problem som våra företag möter på dessa marknader. är därför en tydlig röst i EU för så ambitiösa, heltäckande och förmånliga frihandelsavtal som möjligt med beaktande av partnerländernas utvecklingsnivå. välkomnades som ny medlem i WTO. Vi har också förhoppningar om att ska kunna följa efter . Vår handel med flertalet länder i ökar mycket snabbt, också för våra små och medelstora företag. och tillhör våra största exportmarknader. Ett återkommande problem är dock bristen på förutsägbara, transparenta och stabila regelverk. Detta har drabbat svenska importörer av massaved från . Medlemskap i innebär ökad stabilitet. EU har redan tagit nästa steg och inlett förhandlingar om ett bilateralt handelsavtal med . Vår förhoppning är att EU snart ska kunna inleda förhandlingar även med . Handel skapar band som minskar risken för väpnad konflikt. är starkt engagerat i västra där arbetet fokuserar på ländernas EU-anpassning, utveckling av demokrati och marknadsekonomi. Ett ökat handelsutbyte med EU kan bidra till stabilitet i västra , som nya öppningar ges för företag att exportera, importera och investera. Den ekonomiska balansen i världen har skiftat mot det snabbväxande , och det är av central betydelse att svenska företag inte halkar efter när det gäller att etablera sig i denna dynamiska del av världen. Jag kommer själv att besöka , och för att ytterligare stärka våra ekonomiska relationer. har våra ekonomiska förbindelser med varit centrala. Det är vår näst största exportmarknad i och världens näst största ekonomi. Det är naturligt för EU att knyta starkare band med denna region, och flera viktiga frihandelsavtal förhandlas nu fram. Ett bilateralt avtal med , världens elfte största ekonomi, bör kunna vara på plats . Jag hoppas också att ett avtal med kan realiseras eftersom såväl svenska som indiska företag ser en stor potential i ökat handelsutbyte. Bättre villkor för svenska företag på en marknad med över en miljard människor bidrar till fler jobb och ökad tillväxt i . Förhandlingar har också inletts med handelsorganisationen , och även om ett avtal med inte är aktuellt tas andra initiativ för att fördjupa vårt handelsutbyte. är världens tredje största handelsnation, världens fjärde största ekonomi, och näst störst efter i köpkraftsanpassade termer. Landet beskrivs ofta som världens verkstad och gör också egna breda strategiska satsningar på bilar, telekom och bioteknologi i konkurrens med länder som . Vi ser stort intresse från kinesiskt håll för svensk miljöteknik, och ett särskilt miljöteknikkontor har därför upprättats vid vår ambassad i . Jag har goda förhoppningar om att EU:s förhandlingar med GCC, samarbetsråd, snart ska kunna vara i hamn. Givet GCC-ländernas ekonomiska styrka och nyckelroll i framtidsfrågor som energi och klimat är det ett avtal som kan få stor betydelse. Dessutom är allt aktivare när det gäller investeringar i . Men jag vill också lyfta fram vikten av att EU och ökar sin handel med och investeringar i och . Här finns både en viktig politisk dimension och en ömsesidig ekonomisk potential. En ökad svensk närvaro i kommer att öppna nya möjligheter för svenska företag. En annan positiv faktor är att EU och länderna i denna viktiga region har enats om att upprätta ett frihandelsområde runt hela . De flesta länder i denna viktiga region visar god tillväxt. Jag arbetar för att fler svenska företag ska engagera sig och bli framgångsrika i regionen. har en stor fördel i all den kompetens som invandrare från denna region besitter. Regeringen fäster stor vikt vid den transatlantiska relationen. Målet är att ytterligare stärka samarbetet med . är tredje största exportmarknad och det ledande landet i vårt investeringsutbyte. Efter toppmötet mellan och har det ekonomiska samarbetet intensifierats på gemenskapsnivå. Ett mötesforum på hög nivå har etablerats för att lösa problem som finns i handeln mellan och . Det är oerhört viktigt att handelshinder mellan och EU minskas för att slutligen avskaffas, det tjänar vi båda på. EU stärker också banden med . Förhandlingar om ett regionalt handelsavtal pågår med . Med Andinska gemenskapen i förhandlas associerings- och frihandelsavtal. Starkare ekonomiska band och nya möjligheter för svenska företag är en naturlig del också i dessa förhandlingar, men självklart är det också centralt att avtalen bidrar till de latinamerikanska ländernas utveckling. Det finns en bred enighet här i om vikten av att driver en samstämmig politik för hållbar och rättvis global utveckling. Handelspolitiken kan och bör utformas så att den stärker utvecklingsländernas förmåga att i högre grad integreras i världsekonomin och dra nytta av en ökande handel. I förhandlingarna mellan EU och länder i , , och AVS-länderna om ekonomiska partnerskapsavtal, EPA, driver en konsekvent linje. Handelsreformer är viktiga för ökad tillväxt och fattigdomsbekämpning. har i EU-kretsen varit pådrivande för att avtalen ska utformas i utvecklingsfrämjande anda. De absolut flesta AVS-länderna har genom interimsavtal fått fullt tillträde till EU:s marknad, som de har möjlighet att undanta särskilt känsliga produkter från marknadsöppningar under långa övergångstider. Jag ser nu fram emot de fortsatta förhandlingarna för breda avtal. Den största utvecklingspotentialen av de ekonomiska partnerskapsavtalen ligger inom områden som konkurrens, tjänster, investeringar och handelsprocedurer. En viktig kraft finns också i att stärka det regionala samarbetet och vidga lokala marknader. Jag vill i detta sammanhang lyfta fram att i förhandlingar som dessa kan formen vara väl så viktig som innehållet. Ledordet stavas respekt. kommer jag att träffa de afrikanska AVS-ländernas ambassadörer för att diskutera hur vi gemensamt driver processen vidare. Trots framstegen möter dock många utvecklingsländer fortfarande svårigheter i det internationella handelssystemet. De saknar resurser för att identifiera och driva sina förhandlingsintressen och att genomföra avtal. Möjliga vinster av handel uteblir också ofta på grund av bristande nationella regelverk, svag infrastruktur och svårigheter med finansiering för företagare. Genom utvecklingssamarbetet bidrar vi till att skapa förutsättningar för utvecklingsländerna att integreras i den globala ekonomin. är pådrivande internationellt för att öka och effektivisera det handelsrelaterade biståndet, Aid for Trade. EU har antagit en ambitiös strategi och kommer att kunna erbjuda i handelsrelaterat bistånd. stod biståndsministern och jag värdar för en framgångsrik internationell givarkonferens för att främja de minst utvecklade ländernas möjligheter att nyttja handel för sin fattigdomsbekämpning. De deltagande länderna lovade att bidra med motsvarande . Vi ökar också fortsatt våra egna satsningar på detta område. I nästa steg bör de nätverk som byggts upp i många länder genom vårt utvecklingssamarbete utnyttjas när samarbetet får nya former. Svenska företags och institutioners kunnande och erfarenhet är en viktig del i detta arbete. I den handlingsplan för näringslivsfrämjandet i som presenteras senare i vår ägnas stor uppmärksamhet åt att dra nytta av den kompetens som svenska företag har inom exempelvis infrastruktur- och miljöteknikområdet. I dagens komplexa värld går det inte att bedriva traditionell utrikes-, handels- och biståndspolitik som separata pelare. Genomförandet av politiken för global utveckling, PGU, visar hur regeringen i praktisk handling verkar för samstämmighet mellan olika politikområden. Att motverka och hantera effekterna av klimatförändringar är av högsta prioritet för regeringen. Som handelsminister har jag tagit initiativ för att bättre nyttja handelspolitiska verktyg i klimatarbetet. Vid klimatmötet på möttes en grupp handelsministrar för att diskutera vårt bidrag. Min uppfattning är att tullar och andra handelshinder för klimatvänliga varor, tjänster och teknologier ska avvecklas. Vi arbetar för att internationella system för certifiering, märkning och standarder ska kunna bidra till en ökad global spridning av klimatprodukter. Här hoppas jag kunna presentera nya initiativ . En friare handel med biodrivmedel, byggd på hållbarhet i hela kedjan från produktion till användning, är av högsta prioritet för mig som handelsminister. Vi måste peka på orimligheten i att stödja en i många fall ineffektiv och dyr produktion av etanol i industriländer som tullar och andra handelshinder motverkar den potential många utvecklingsländer har till export av mer klimatvänlig och prismässigt konkurrenskraftig etanol. Det var därför glädjande att EU sade ja till ansökan om att fortsättningsvis få importera etanol för bearbetning till biobränsle. Därmed uteblev den befarade tullhöjningen på , och svenska miljöbilsägare kan fortsätta att tanka etanol till ett konkurrenskraftigt pris. visar den diskussion som fördes om denna specifika tullfråga behovet av att med ökad styrka argumentera för frihandel såväl generellt som för klimatvänliga varor. Innovation har länge varit en av starkaste konkurrensfördelar, och är det mest innovativa landet inom EU. Därför tror jag att svenska företag har en unik möjlighet att hitta en lönsam nisch i att ta fram klimatvänliga produkter. har en stark ställning när det gäller miljöteknik. Detta internationellt starka tillväxtområde har kommit att uppmärksammas alltmer i takt med en intensivare klimatdebatt, skärpta miljökrav och stigande energipriser. Ett område där står särskilt starkt gäller systemkunnande om den hållbara staden. Ett internationellt uppmärksammat exempel är stadsdelen i . Med detta och andra svenska exempel som förebilder har regeringen tagit fram ett nytt koncept. Under namnet Symbiocity marknadsför vi svensk världsledande miljöteknik i utlandet. kan därigenom också bidra till att lansera miljö- och energismarta lösningar som kan nyttjas i länders utvecklingsstrategier och som bättre tillvaratar de egna resurserna. Det handlar även om vatten- och luftreningstekniker som förbättrar miljön. kommer också att få mycket goda möjligheter att visa upp sig och sitt världsledande miljökunnande vid i . Vi måste också ha ett internationellt regelverk som gynnar och uppmuntrar innovation. händer det alltför ofta att nya produkter stöter på patrull i form av olika typer av tekniska handelshinder eller onödigt höga tullar. IT-området är det tydligaste exemplet. Vissa mobiltelefoner missgynnas vid införsel till EU. Problemet är växande. Här behövs multilaterala lösningar till stöd för innovationer och nya produkter. Regeringen avser att lyfta fram frågan om ett avskaffande av tullar på ny teknologi. Svenska företag, inte minst de små och medelstora, kan behöva stöd för att ta sig över olika former av, ibland politiskt motiverade, handelshinder. Arbetet mot handelshinder kan handla om tålmodiga ansträngningar i internationella förhandlingar men också om snabba ingripanden för att hjälpa svenska företag. Särskilt på svåra marknader kan vi behöva den extra draghjälp som det innebär att vara en del av EU. Gemensamma standarder är en annan viktig fråga för de svenska företagens internationalisering. Regeringen avser att återkomma med en skrivelse till om standardisering . Handels- och investeringsfrämjande insatser är ett centralt verktyg för att förbättra förutsättningarna för svenska företag att ta till vara de möjligheter som globaliseringen ger. Detta har också bekräftats i den översyn av de handels- och investeringsfrämjande åtgärderna som regeringen tagit initiativ till. Regeringen arbetar för ett ökat och närmare samarbete mellan de myndigheter och organisationer som arbetar med företagsutveckling och internationalisering. Ett konkret steg togs 2007 med det så kallade Exportlånet, ett samarbete mellan centrala statliga aktörer som underlättar risktäckning och finansiering för de mindre företagen som vill ta steget ut på exportmarknaderna. Framgångar på exportmarknaderna är ingen självklarhet. Trots att vår export utvecklats positivt finns det studier som pekar på att tappar marknadsandelar i varuexporten i snabbare takt än våra konkurrentländer. En sådan utveckling har främst kunnat observeras på Europamarknaden. Regeringen har mot den bakgrunden tillsatt en utredning som ska studera orsakerna till de förlorade marknadsandelarna, undersöka vad företagen upplever som problematiskt vid export samt komma med förslag till åtgärder. Svensk projektexport med världsledande teknik och systemlösningar inom infrastruktur, miljöteknik och energi bidrar till sysselsättning och fortsatt teknikutveckling i . Projektexporten genererar även leveranser för de små och medelstora företagen som oftast kommer in som underleverantörer vid större affärer. Svenska företags affärsmöjligheter vid upphandlingar inom FN-systemet ska stärkas. fortsätter även att stödja FN:s arbete när det gäller ökat hänsynstagande till aspekter såsom miljö, kvalitet, etik och sociala frågor inom upphandlingsområdet. Många svenska företag hör till världens bästa på att ta socialt ansvar som delvis handlar om arbetsvillkor, miljöhänsyn och antikorruption. För mig som minister handlar detta i grunden om respekten för och efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna. I konfliktområden är det än mer viktigt men svårare för företagen att ta ett socialt och miljömässigt ansvar. Regeringen uppmuntrar företagen att följa riktlinjer för multinationella företag och respektera principerna i Global Compact oavsett var i världen de verkar, men det är viktigt att företagen själva känner ett ägarskap och driver dessa frågor. Vårt framtida välstånd är beroende av att vi kan ta till vara våra styrkeområden och utveckla spjutspetskunskap. Miljötekniken är ett exempel. Medicinsk teknik och bioteknik kan också utvecklas till större framgångar på exportområdet. Inom tjänsteområdet har goda möjligheter att vara internationellt framgångsrikt. Vår försvarsmaterielindustri är i internationell toppklass. På det området sker exportfrämjande först efter det att tillstånd för marknadsföring och export givits. stöder EU:s initiativ för att utveckla och bibehålla en konkurrenskraftig europeisk försvarsindustri. Åtgärder måste vidtas för att skapa likartade marknadsvillkor och för att skapa en sund konkurrens inom området. Regeringen kommer att fortsätta att ta nya initiativ inom handels- och investeringsfrämjandet. En resurs som inte använts tillräckligt väl i detta sammanhang är de svenska företagare med utländsk bakgrund som har kontakter och unika kunskaper om affärskultur, politik, religion och språk i de länder de tidigare varit bosatta i. Regeringen engagerar sig för att kompetensen hos svenskar med utländsk bakgrund bättre ska tillvaratas och därigenom underlätta för fler företag att utöka handelsutbytet med marknader som erbjuder en intressant utvecklingspotential. Under det svenska ordförandeskapet i EU 2009 kommer blickarna att riktas mot . Våra ordförandeskapsprioriteringar med fokus på klimatpolitik, tillväxt, ett öppnare , och en fortsatt EU-utvidgning reflekterar den bild av som vi vill förmedla till omvärlden. I av masskommunikation och ökad globalisering är ett land i hög grad beroende av hur det uppfattas utomlands. En positiv Sverigebild har stor betydelse för vår förmåga att locka utländska investeringar till vårt land och för att stärka svenskt näringslivs framgångar på utländska marknader.