prot · GV09120 · 2008-06-02 00:00:00 — Jag tycker att det är rimligt att vår infrastrukturminister här och försöker redogöra för, eller åtminstone försöker bedöma, hur mycket detta kommer att kosta. Det är jätteviktigt att vi får reda på om det blir 115 miljoner eller 460 miljoner. Det är ganska stor skillnad. kollega i regeringen, , ska säga om han tycker att det är värt detta. Om man säger att detta är vilken tjänst som helst kanske man inte tycker att det är värt att betala det, åtminstone inte till dem som bor längst uppe i norr eller i glesbygden närmast . Jag vill ha ett förtydligande. Jag uppfattar att i sitt svar säger att hon tänker lämna garantier för att det också fortsättningsvis ska vara ett samhällsomfattande uppdrag. I sitt andra svar har hon nu sagt att det inte är säkert att det är Posten som kommer att genomföra det. Ska jag tolka statsrådet så? 98 Statsrådet (): Samhällsomfattande posttjänst innebär att det ska finnas posttjänst i hela landet. Det innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst . Posttjänsten ska vara av god kvalitet, och det ska finnas möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. Enligt postlagen krävs Post- och tillstånd för att bedriva postverksamhet. Det tillståndet får förenas med villkor om skyldighet för tillståndsinnehavare att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst. I postlagen finns mycket tydliga bestämmelser om tillhandahållande av den här samhällsomfattande posttjänsten. Jag sade att reglerna på postmarknaden gäller oavsett vem som äger postbefordringsföretagen och att det är som myndighet som avgör vilken eller vilka operatörer som ska ha ett samhällsuppdrag. Jag tycker att det är ett mycket tydligt svar på interpellantens fråga. 99 (): Jag fick i alla fall inte svar på vilken kostnad ministern bedömer att det blir. Jag tror att det kommer att öka kostnaden för samhället när man påbörjar privatiseringen av Posten som den borgerliga regeringen vill. Det är väl inte det sista bolag som man skickar ut på börsen. Det kommer förmodligen flera. Det kommer också att innebära att när man blir ett helt kommersiellt bolag finns det ingen anledning att ta ansvar för det samhällsomfattande uppdraget. Det kommer att kosta mycket. Jag är ganska säker på att den här tjänsten kommer att bli dyrare, men jag är inte säker på att den kommer att bli bättre. Man kan nu se det beskriver också tydligt i sitt svar att det finns delar i Postens system som hänger ihop och gör det svårt för någon annan att utföra tjänsten. Jag skulle vilja säga att Posten är ett naturligt monopol, men jag inser att jag är lite jävig i frågan. Jag tycker i alla fall att det är viktigt att de som ska ha den här samhällsomfattande servicen också känner till vad som händer och hur det kommer att påverka dem. Statsrådet tycker att det är viktigare att diskutera om boende i innerstaden får posten direkt i dörren eller nere i trapphuset än att diskutera huruvida hela ska få posten hem till sig även i glesbygd, på öarna på eller i nordligaste . Jag tycker att det är viktigare att diskutera. Man kanske inte ska privatisera Posten så som den här regeringen har gjort. 100 Statsrådet (): Antingen vill interpellanten inte höra eller också missförstår vi varandra eller pratar förbi varandra. Vi har regler när det gäller postmarknaden. De reglerna gäller oavsett vem som äger postbefordran. Vilket företag som äger det har ingen betydelse. Reglerna är styrande. Det är alltså ett regelsystem som vi har att utgå från. avgör vilken eller vilka operatörer som kan få ett samhällsuppdrag. Diskussionen om postboxarna uppkom på grund av PTS allmänna råd. Det har skapat frågeställningar som gäller om man därmed har ändrat tidigare riktlinjer. Därför är det ganska avgörande att få svar på detta. När det gäller postutdelning på landsbygden har det inte skett någon förändring. Det är skillnaden. Därför är det på sin plats att analysera den förändring som sker i stadsbebyggelse. har också gjort en intressant undersökning när det gäller avstånd till postlådor eftersom vi, med rätta, har en diskussion om post- och kassavanor. Det var som uppgav att postlådorna var placerade vid tomtgränsen, uppskattade avståndet till mindre än och uppskattade avståndet till den egna lådan . Jag tror att det är viktigt att också se vilken bra service vi har på landsbygden. Det finns ärenden som har varit uppe till debatt i kammaren som till exempel postutdelningen i Årböle. Det finns till prövning i . Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på interpellation 2007/08:618 om ökade inkomstskillnader i 101 Finansminister (): har frågat mig vilka initiativ regeringen avser att ta för att vi ska få ett rättvisare i inkomsthänseende. Vidare ställer frågan hur sjuka, arbetslösa och förtidspensionärer ska få del av välståndstillväxten. Avslutningsvis ställs frågan om hur den växande skatteskillnaden mellan pensionärer och yrkesarbetande ska minskas. Jag har haft ett antal debatter med på temat inkomstfördelning. Det gläder mig att frågan tycks vara lika viktig för oppositionen som för regeringen. Regeringen har alltsedan den tillträdde haft som främsta mål att skapa förutsättningar för fler jobb, så att fler människor kan gå från utanförskap till arbete. Jobbskatteavdraget är ett viktigt inslag i denna politik och ökar lönsamheten av att jobba för främst låg- och medelinkomsttagare. Därmed minskar trösklarna in i arbete för dem som helt eller delvis lever på olika sociala ersättningar som till exempel sjuka, arbetslösa och sjuk- och aktivitetsersatta. Detta gäller även för pensionärer , där ett extra högt jobbskatteavdrag ger ökade inkomster till dem som helt eller delvis väljer att arbeta efter sin pensionering. Det är arbete och ekonomisk tillväxt som är nyckeln till välståndsutvecklingen för alla grupper i samhället. Mot denna bakgrund är det glädjande att kunna konstatera att antalet sjuka, arbetslösa och sjuk- och aktivitetsersatta har minskat kraftigt vid makten. minskade antalet personer som fick sin försörjning från sociala ersättningssystem som rör ohälsa, arbetslöshet och försörjningsstöd med 121 000 helårspersoner. Det är den överlägset största minskningen under de som vi har uppgifter för. Det är min övertygelse att denna politik, för fler i arbete, inte bara är långsiktigt gynnsam ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, utan även stärker välståndet och livskvaliteten för de individer som lever i utanförskap. 102 (): Tack så mycket för svaret. Ja, jag tycker att det är viktigt att vi diskuterar de här frågorna, finansministern. Jag känner nämligen en väldigt stor oro över de ökade klyftorna. Vi har en svensk modell, en nordisk modell, där vi håller ihop grupperna, trots att många bedömare i andra länder säger att det är bra med ökade skillnader och incitament, för då jobbar de mycket hårdare, och då blir de friska och så. Men vi i har haft en annan syn på detta tidigare. Vi har sagt att alla ska med och att vi ska se till att alla får möjligheter. påstår att tack vare jobbskatteavdraget har så och så många kommit i arbete. Men du vet, , hur det är egentligen. Du vet mycket väl att det var under vårt sista år vid regeringsmakten som 153 000 nya jobb tillkom och att ni tog över i den högkonjunkturen. Du vet att 80 000 nya jobb tillkom under det första regeringsåret, alltså nästan bara hälften så många, trots jobbskatteavdraget. Enligt er egen bedömning kommer det 40 000 jobb hälften så många som under ert första år. Och tvärnitar jobbtillväxten. bedömer ni själva att det blir 8 000 nya jobb. Att vi hade en högkonjunktur har alltså inte med jobbskatteavdraget att göra, utan dessa jobb tillkom trots er orättvisa politik. Det är många bedömare i som säger att jobbskatteavdraget inte har haft den effekt ni påstår. Visserligen säger några att effekten kanske blir fler jobb, men jobben har kommit till tack vare högkonjunkturen. Det ska vi vara glada för; självfallet ska vi vara glada för att många har fått arbete och slipper stämpla. Det är positivt. Men det är inte så som försöker påskina att det skulle bero på incitamenten, som det heter på Borgspråk att blir de bara fattiga nog så hittar de sig nog ett jobb, eller de har säkert valt att vara sjuka, och blir de bara fattiga så blir de friska. Jag tycker att det är ett cyniskt sätt att se på människor. Jag menar att människor är goda och att människor faktiskt vill göra rätt för sig och att vi ska se till att alla människor får chansen. Hur kan det vara så att ojämlikheten ökar, att fyra tiondelar i det här landet har fått det sämre eller har det likadant fast vi har fått en sådan fantastisk tillväxt , medan de tre rikaste tiondelarna har fått av inkomstförstärkningarna tack vare era budgetsatsningar? Det är en moderat politik som förs i det här landet. Det ska vi inte sticka under stol med. Jag tror inte heller att vill försöka påskina att detta är något slags socialdemokratisk politik, utan det är en ren och skär moderat politik där man påstår att om människor blir fattiga nog så ska de nog hitta sig ett jobb. Jag ställer inte upp på den synen, och jag tycker att det är tragiskt att har den uppfattningen. Vi ska naturligtvis vara glada över den högkonjunktur vi har haft, men hur ska vi göra nu då? har ni dragit bort 70 miljarder i skatteintäkter, och kommer vi in i en lågkonjunktur högkonjunkturen håller på att avmattas. Hur blir det då med de människor som har blivit ännu fattigare? Ni har ökat skillnaderna i det här landet, och det är inte bra för . Det ökar oroligheten. Det blir mer bråk, och det blir en mer otrygg tillvaro för människor! 103 Finansminister (): Vår politik kommer att öka rättvisan i , för när fler människor kommer i arbete ökar deras möjligheter att känna tillfredsställelse och stolthet över att försörja sig själva. Då ökar deras möjligheter att vara med på arbetsplatsen och ha en trygghet i arbetskamrater. Då ökar deras möjligheter att få vara med i löneökningstakten. De får vara med om kompetensutvecklingen, och de får vara med om den utveckling vi normalt ser i arbetslivet med stigande löner. Det är därför arbetslinjen är kärnan i vår rättvisepolitik, och det är här det också går en stor skiljelinje i svensk politik. Vi kan tydligt se hur det gick. Gini-koefficienten, kanske det bästa måttet vi har på inkomstspridning, ökade med . Förmögenhetskoncentrationen mätt som den andel som ägs av den rikaste procenten ökade från . Vi kunde tydligt se att skillnaderna i växte, inte av en slump utan som en direkt konsekvens av ett misslyckande nämligen misslyckandet med jobbpolitiken. Klarar man inte jobbpolitiken klarar man inte rättvisan. Socialdemokraterna misslyckades med jobbpolitiken och misslyckades därför med rättvisan. ser vi en förändring. Vi ser att ökade sysselsättningen i fasta anställningar med 157 000 jämfört med . Den generella sysselsättningen ökade med 92 000 personer. Detta var inga låglönejobb. Det var inte osäkra korttidsanställningar, utan det var riktiga, fasta anställningar som ökade. Denna förändring är inte slumpmässig. Den var förutsedd av . Den fanns i bedömning. Den har legat i bedömningar, och det har legat i regeringens bedömning att jobbpolitiken skulle ha effekter. visar det sig i och för sig att effekterna sannolikt är större än vad vi räknat med. Vi fick en bedömning från , , där man drar slutsatsen att arbetsmarknad fortsätter att visa goda resultat och att detta beror dels på en stark ekonomisk utveckling, dels på fördelarna från de utbudsreformer som regeringen har genomfört. Man konstaterar från IMF:s sida att tajmningen för dessa utbudsreformer inte kunde ha varit bättre, därför att vi har kunnat genomföra dem av stark efterfrågan. håller vi på att etablera med en sysselsättningsnivå på , kanske 150 000200 000 personer högre än den nivå vi låg på under den socialdemokratiska regeringen. Detta beror på att vi konsekvent har gjort reformer som har handlat om att återupprätta arbetslinjen. kommer vi gradvis att se vad detta har för betydelse för människor. Vi ser nu en bra lönestegringstakt. Den lönesänkningsallians som talade om så under valrörelsen har inte visat sig i verkligheten, utan kommunalanställda och handelsanställda har fått se stigande sysselsättning och en god löneutveckling. Då ser vi att inkomstskillnaderna också kommer att minska, därför att när fler människor är på arbetsmarknaden är det fler som kan känna stolthet över att försörja sig själva. Det är fler som har möjligheter att vara med i kompetensutvecklingen, och det är fler som får följa löneutvecklingen uppåt. Det här är en orsak och verkan. När man misslyckas med jobbpolitiken misslyckas man med rättvisepolitiken. Då får vi en socialdemokratisk utveckling med stigande inkomstspridning, förstärkt förmögenhetskoncentration och ökade inkomstskillnader mätt i de mått vi använder. kommer vi att få se en annan utveckling, därför att vi har en politik för full sysselsättning. 104 (): Det går att beskriva verkligheten på olika sätt. försöker skönmåla verkligheten fast vi egentligen vet hur det är: Fyra tiondelar har fått det sämre eller står på samma nivå som tidigare, och de rikaste tre tiondelarna har fått av inkomstförstärkningarna. Det är fakta! hänvisar till vår tid. vet mycket väl vad vi gjorde under den tiden. Vi städade upp efter det moras ni hade ställt till med. Jag behöver bara säga 500 procents ränta så vet vad jag talar om. Det tog väldigt , och det var väldigt tufft, men vi lyckades även om det var jobbigt för många människor under den tiden. När vi sedan under valrörelsen sade att jobben kommer, att vi har en god tillgång och en ökad tillväxt påstod ni motsatsen. Egentligen har i efterhand gett oss rätt. Han har sagt att det är ordning och reda i ekonomin, en stark ekonomisk utveckling och en stark efterfrågan och att det är sådant som ger jobb. Vi talade om detta i valrörelsen, men då påstod ni att vi hade fel. Vi ska vara glada att vi har haft en högkonjunktur. Det är positivt att människor har fått arbete, att man kan gå från att ha varit arbetslös till att få ett jobb. Men vi ska inte vara nöjda, särskilt inte nu när vi ser orosmolnen på himlen. Ni skriver själva i er egen proposition att jobbtillväxten tvärnitar, att det antagligen bara blir 8 000 nya jobb. Det kan väl inte vara nöjd med. Dessutom har ni dragit ned på möjligheten till komvux, möjligheten att utbilda sig när man är arbetslös och möjligheten för människor att få ytterligare chanser i livet. Det har ju fått. Det borde också de människor som står längst bort från arbetsmarknaden få. har vi i stället sett att ungdomsarbetslösheten har ökat. Den långa långtidsarbetslösheten har ökat. Det är sådana tendenser som är mycket oroande för framtiden. Vi får inte göra så att det blir ett tudelat samhälle. Vi måste se till att alla är med, annars blir det ett samhälle med oroligheter, människor som inte vet vad de ska ta sig till. Det kan bli så att brotten ökar, som det blir i de länder där man har stora klyftor. Ett sådant samhälle ska vi inte ha. Vi ska inte ha ett samhälle där man bygger murar runt vissa platser och säger: Nej, vi vill inte ha in vissa det man kallar dräggen utan vi måste bygga murar och ha grindar som är stängda så att vi slipper de människorna. Vi ska inte bygga ett sådant samhälle. Vi ska se till att alla är med in . Alla måste få chansen att få en utbildning, att få möjlighet att gå till skolan eller att få ett jobb. Jag är lika glad som över att vi har haft en högkonjunktur. Men jag är inte nöjd med hur det ser ut . Jag är orolig för att vi nu ska gå in i en lågkonjunktur när de fattiga har blivit fattigare och de rika har blivit rikare. Det är ingen bra politik för framtiden. 105 Finansminister (): Det är viktigt, som säger, att vi inte ägnar oss åt att skönmåla. Vi ska se de allvarliga samhällsproblem som Socialdemokraterna har lämnat efter sig i vitögat. Vi ska komma ihåg att det handlar om ett samhälle där lönespridningen ökade , där inkomstspridningen med Gini-koefficienten steg med , där förmögenhetskoncentrationen förstärktes. Låt mig ta ett exempel, kvinnors löner relativt mäns. Under de år Socialdemokraterna styrde skedde det en förbättring med en tiondel. pratade om att man hade varit långsam i städarbetet. Ja, det verkar tydligt på det området, för det skulle ta uppemot att uppnå jämställda löner om man fortsätter i socialdemokratiskt tempo. Jag vill bara notera när det gäller rättvisepolitiken att de åtgärder som Socialdemokraterna avslutade med att vidta i städarbetet var att avskaffa arvs- och gåvoskatterna respektive att genomföra en mycket omfattande skattelättnad för egenavgifter. Vi kan notera att arvs- och gåvoskatterna och egenavgifterna är skattelättnader som är kloka, bra, tillväxtmotiverade och som har ungefär de fördelningseffekter som man har fått av de åtgärder som vi har vidtagit, som nu skäller på så dant. Låt oss komma ihåg att det inte går att särskilja rättvisa från arbete. när vår politik börjar ge resultat minskar långtidsarbetslösheten. Ams rapporterade i sin månadsstatistik 10 00012 000 i minskad långtidsarbetslöshet. Ungdomsarbetslösheten är på rekordlåga nivåer relativt det vi såg under förra mandatperioden. Sysselsättningen bland invandrare ökade med över 25 000 i aprilstatistiken. Regionala skillnader minskar. När vi tittar på sjukskrivningarna ser vi att de nu minskar kraftigt i , och . Vi ser att arbetslösheten reduceras kraftigt i många län. Det här är åtgärder som kommer att minska det ekonomiska utanförskapet och som kommer att bidra till att inkomstskillnaderna mellan olika grupper blir mindre. Jag sade att 121 000 helårsekvivalenser färre befinner sig i utanförskap. Man kan göra om det till helårspersoner. Tittar vi på den senaste statistiken, där vi tar upp de öppet arbetslösa, personer i Amsåtgärder, personer som är latent arbetssökande och undersysselsatta och personer med sjuk- eller aktivitetsersättning, är det en minskning med 165 000 personer sedan valet. Det är glädjande nyheter och någonting som vi ska känna oss nöjda över, därför att det är viktigt att vi nu börjar komma tillbaka till full sysselsättning, att vi börjar sanera den jobbskuld Socialdemokraterna så tydligt lämnade efter sig. Och låt oss inte gå tillbaka! Låt oss när Socialdemokraterna talar om sina återställare, att höja skatten för låg- och medelinkomsttagare, att chockhöja skatten för LO:s och TCO:s medlemmar, komma ihåg att det skulle göra det mindre lönsamt att arbeta. När Socialdemokraterna vill underminera arbetslinjen i a-kassan, även om nu kanske anslöt sig mer till vår ordning det är väl lite oklart vad som gäller där kan jag säga att återupprättar man den gamla linjen och undergräver arbetslinjen kommer det att leda till högre arbetslöshet. Chockhöjer man arbetsgivaravgifterna, särskilt om man fick för sig att göra detta i det läge vi nu har för ungdomar, är det klart att färre unga människor skulle få arbete. I takt med att Socialdemokraterna skulle få chansen att driva upp utanförskapet, pressa ned sysselsättningen, driva upp arbetslösheten, pressa upp långtidsarbetslösheten, driva ut ungdomar, driva ut invandrare, driva ut äldre och driva ut kvinnor från arbetsmarknaden skulle orättvisorna öka. Här är skiljelinjerna. En rättvis politik måste byggas på den fulla sysselsättningens grund. En politik för utanförskap förblir en politik som bygger skillnader, som skapar klyftor och som skapar ett samhälle som inte håller ihop och inte ett samhälle där alla har samma möjligheter att delta på lika villkor. 106 (): Tror finansministern själv på det han just sade eller är det bara floskler som han drar till med? Han vet ju mycket väl att det han sade inte var sant. Det är möjligt att ni står på era interna mässor och uppviglar varandra med de lögner som vi just fick höra. Det är tragiskt att en finansminister i så fall uppviglar sina egna till de lögnerna och försöker pådyvla Socialdemokraterna sådana saker. Jag tycker att det är upprörande att kommer med dessa lögner. Sanningen, , är att under vårt senaste år vid regeringsmakten tillkom 153 000 nya jobb. Vid ert första år vid regeringsmakten tillkom 80 000 nya jobb. kommer 40 000 nya jobb, och ni skriver själva att ni bedömer att blir det 8 000 nya jobb. Det är när er politik väl börjar bita vi ser jobbtillväxten tvärnita. Sedan kan försöka påskina att det skulle vara ert jobbskatteavdrag som har gjort de här jobben. Det är ju inte sant. Jag beklagar att använder sig av taktiken att försöka påskina att Socialdemokraterna ökar arbetslösheten. Det vi gjorde var att först städa upp efter er. Därefter såg vi hur tillväxten skulle komma. brukade åtminstone i början av sin tid som finansminister berömma för att han lämnade efter sig sådan ordning och reda i ekonomin, att det var en stark ekonomisk utveckling och att vi skulle få en stark efterfrågan. Det gjorde i början. Men kanske han börjar känna att det inte är värt att berömma Socialdemokraterna för mycket för de var väldigt duktiga på att ha ordning och reda. när er politik börjar bita ser vi ju hur det blir. De tre rikaste tiondelarna i landet har fått av inkomstförstärkningarna. Det tycker jag är en orättvis och cynisk politik. 107 Finansminister (): Låt mig börja med att berömma Socialdemokraterna. Jag ska gärna berömma som statsminister. Man sanerade budgeten. Man upprätthöll överskott i de offentliga finanserna på ett föredömligt sätt. Man sänkte marginalskatterna i mycket tydligt med hjälp av kompensationen för egenavgifter. Det var en bra åtgärd som gjorde att det lönade sig bättre att arbeta. Och man gjorde en tydlig åtstramning av sjukförsäkringen för att få arbetslinjen återupprättad. Det bidrog till att vi gradvis började minska sjukfrånvaron. Sedan gjordes det mycket som var fel, och mycket av det som gjordes rätt gjordes alldeles . talar om lögner. Jag står här med ett papper i min hand med de fördelningspolitiska nyckeltalen. Det är dem vi normalt sett använder i våra fördelningspolitiska redogörelser för att titta på hur utvecklingen har varit. Låt oss gå igenom dem en gång till då! Lönespridningen, mätt som decil 9 genom decil 5, ökade från 1,45 till 1,58. Det är en 10-procentig ökning. steg Gini-koefficienten från 0,24 till 0,27. Det är nästan 30 procents ökning av inkomstspridningen. Den del av förmögenheterna som ägs av topp ökade från 19 ½ till . Under de socialdemokratiska åren skedde alltså en tydlig förskjutning i en orättvis riktning. Det grundläggande skälet till det var att man inte lyckades med jobbpolitiken. Det är inte jag som säger att jobbavdraget bidragit till sysselsättningen. Låt mig nämna att IMF konstaterar att det är såväl den ekonomiska tillväxten som benefits from the labour supplier reforms som bidragit till detta. De konstaterar vidare att tajmningen för dessa åtgärder could not have been better; låt mig översätta: kunde inte ha varit bättre, kunde inte ha varit mer riktig. Det är en utvärdering som görs av IMF eftersom vi nu ser att jobbpolitik ger jobb och jobbpolitik ger rättvisa. Det är den nuvarande regeringens politik. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2007/08:626 om pensionärsskatten 108 Finansminister (): har frågat mig vilka initiativ regeringen avser att ta för att förbättra pensionärernas ekonomiska villkor. Vidare frågar hon mig vilka initiativ regeringen avser att ta för att återupprätta pensionsuppgörelsens anda att pensionärerna inte ska behöva känna sig ekonomiskt undanträngda, bortglömda eller diskriminerade. Slutligen frågar hon mig vilka särskilda initiativ regeringen avser att ta för att kvinnor ska garanteras en dräglig ekonomi. För det första vill jag påpeka att vi inte har någon särskild pensionärsskatt i och att regeringen definitivt inte planerar att införa någon sådan. Det avgörande för pensionärernas ekonomiska villkor är att har en stark ekonomi. Med en politik inriktad mot att få fler i arbete ökar de arbetandes inkomster.