prot · GV09141 · 2008-09-11 00:00:00 — Men för att undvika att man hamnar i den typen av situationer där man blir så oense att man går över gränsen för det som är tillåtet tror jag att man måste jobba med mer förtroende. Jag konstaterade efter incidenten med salladsbaren i att i princip det första som Hotell- och restaurangfacket gjorde var att ta fram ett småföretagarpaket därför att man helt enkelt upptäckte att man inte bara behöver försvara de stridsåtgärder som man vidtar för de egna medlemmarna eller ombudsmännen utan faktiskt för allmänheten totalt sett. Det gäller nog båda parter. Det är just därför som jag tycker att vi inte ska ändra i konfliktregler och annat. Det är nämligen en finurlig uppfinning att det är parterna själva som tar ansvaret för sina egna handlingar och att man därigenom inte kan komma till riksdag och regering stup i kvarten och kräva lagändringar. Det är det som hela modellen bygger på. Då får man ett gemensamt, om vi kallar det för detta, arbetsmarknadspolitiskt samhällskontrakt där man faktiskt ömsesidigt tar ansvar. Sedan finns det, som påpekar, de som inte riktigt tar detta ansvar. En del går så långt att de använder hot och våld, och det är naturligtvis förbjudet. Det ska lagföras och bestraffas. Sedan finns det de som i stridens hetta tar till lite för mycket på både den ena och den andra sidan. Det ska jag egentligen inte kommentera så mycket närmare. Det får andra göra i den offentliga debatten, och det görs också. En del regeringsledamöter och en del riksdagsledamöter har kommenterat det på olika sätt och vis. Det får de gärna göra. Man måste även som politiker kunna vara delaktig i samhällsdebatten. Men regeringens besked är tydliga, och det har och jag diskuterat i den här kammaren. Det blir ingen mer lagstiftning på det arbetsrättsliga området. Vi är helt överens om detta. Det är regeringens linje, och den ligger fast. 57 (): Jag ska inte tolka arbetsmarknadsministern ordagrant. Jag tror inte att arbetsmarknadsministern menar att det aldrig någonsin kommer att regleras om något på svensk arbetsmarknad. Men jag ska åtminstone ta det som ett svar på frågan, nämligen att arbetsmarknadsministern kommer att stå upp mot de mörkerkrafter i regeringen som vill försämra den svenska modellen och att han kommer att fortsätta att ta den striden i regeringen. Så långt kan jag möjligen känna ett visst mått av förtroende. Vi talar ju om förtroende här. Min mening med den här interpellationen var att starta en debatt om att stärka de fackliga organisationernas möjligheter att finnas till och agera, stärka de anställdas rätt att vara med i fackföreningen och stärka möjligheten att teckna kollektivavtal. Under den här debatten har vi konstaterat att det finns företag som inte har kollektivavtal. Det innebär alltså att det finns en liten väg kvar att gå. Om vi med dagens regler inte har nått upp till en kollektivavtalstäckning på måste vi titta över hur vi ska göra för att nå dit. Då måste man diskutera detta på alla nivåer i samhället. Hur kan vi hjälpas åt för att klara det mål som arbetsmarknadsministern sätter upp om att vi ska ha en kollektivavtalstäckning på ? Om vi inte klarar det med nuvarande regelverk måste vi naturligtvis se över det. Sedan har vi exemplet på arbetsgivare där det saknas förtroende. Det jag tar upp till diskussion här är de arbetsgivare som vägrar att över huvud taget diskutera med fackföreningen. Där handlar det inte om brist på förtroende, utan man bryter mot normer, lagar och regler och mot hur vi beter oss på svensk arbetsmarknad. Den typen av beteende måste man kanske hantera lite extraordinärt. Det är detta som jag är ute efter i den här interpellationen. Jag tackar för att arbetsmarknadsministern slåss mot mörkerkrafterna. 58 Arbetsmarknadsminister (): Bryter man mot normer och regler finns det möjligheter att ingripa mot det. Det finns till exempel olika konfliktregler, och man kan sätta en sådan arbetsgivare i blockad för att tvinga fram ett kollektivavtal. Jag menar att alla de förutsättningarna finns i svensk lagstiftning och i svensk arbetsrätt. Jag behöver inte ta någon stor strid i regeringen. Vi är överens. Grunderna för den svenska arbetsrätten ska bestå. Vi värnar om den svenska arbetsmarknadsmodellen och partsautonomin. Det kommer jag att fortsätta att göra, och det gör vi tillsammans. Kollektivavtalsmodellen bygger på frivillighet, och den bygger också på aktiva parter. Den bygger på att parterna antar utmaningarna när man ser att det finns arbetsplatser där man har medlemmar, eller inte, och där man skulle vilja ha ett kollektivavtal. Det finns alltså en ljus framtid för fackföreningsrörelsen när det gäller uppgifter att lösa på svensk arbetsmarknad. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:842 om Försvarsmaktens förmåga till luftburen ubåtsjakt 59 Försvarsminister (): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder så att ett politiskt beslut blir styrande för om svensk luftburen ubåtsjakt ska finnas eller inte . De riksdagsbeslutade kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga anger att kränkningar av bland annat sjöterritorium ska kunna upptäckas. Kränkningar ska också kunna avvisas, och incidenter ska kunna hanteras. Luftburen ubåtsjakt är en delförmåga och ett komplement till andra ubåtsjaktkomponenter som bland annat verkar från marinens fartyg. Försvarsmakten har i anmodesvar angivit att förmågan till luftburen ubåtsjakt har nedgått och kommer att utgå helt som omsättning sker från till . Detta sker i enlighet med vad den dåvarande regeringen aviserade i propositionen inför försvarsbeslutet . Ubåtsjaktförmågan nedgår förvisso på grund av detta, men det innebär ingalunda att den försvinner. Regeringen har i regleringsbrevet för det innevarande året formulerat Försvarsmaktens uppgifter. Myndigheten har å sin sida att verkställa dessa uppgifter på effektivast möjliga sätt. Det är Försvarsmaktens ansvar att kraven på de operativa förmågorna uppfylls, som verksamheten ska optimeras. Regeringen avser att analysera den svenska helikopterförmågan i ett bredare perspektiv. 60 (): Jag vill inledningsvis tacka försvarsministern för det svar han har givit på min interpellation. Jag instämmer naturligtvis i beskrivningen att ubåtsjakt är ett sammansatt system bestående av fartyg, flyg och även av helikopterkomponenter. Helikopterns fördelar i ubåtsjaktsammanhang är att den snabbt är på plats, den har möjlighet att närma sig ett operationsområde utan att bli upptäckt och den söker med aktiv hydrofon. Det är ingen händelse att när vi tänker ubåtsjakter ser vi alla vertolhelikoptrar med två propellrar framför oss. De var en viktig komponent , och de är det fortfarande. är förvisso den helikopterburna ubåtsjaktförmågan en delförmåga, men jag vill hävda att det är den enskilt viktigaste delen i vår samlade förmåga att upptäcka ubåtar. På s. 67 i försvarspropositionen under avsnittet Förmågeutveckling angående luftstridskrafterna talas det om att det ska bli en nedgång i förmågan till ubåtsjakt. När Försvarsmakten föreslog att man helt skulle avveckla den luftburna förmågan till ubåtsjakt innebar detta inte en nedgång utan en utgång. Det ska också understrykas att den nedgång som aviserades i försvarsbeslutet inte alls hade den omfattning som har blivit fallet då de nya helikoptrarna, , blivit försenade med upp till . I försvarsbeslutet talade man om att , det vill säga , skulle den nya helikopterbataljonen vara organiserad. Men vet vi att en avveckling av vertolhelikoptrarna kommer att leda till avsaknad av luftburen ubåtsjakt under upp emot . De förseningar som har drabbat har flera olika förklaringar. Det är den helikopter som ska ersätta vertolhelikoptrarna och de förmågor som de har. Skälet till förseningarna är bland annat att vi från svensk sida har valt att hitta helt unika lösningar på . Vi har beställt en annan kabinhöjd på de här helikoptrarna, och för de 18 helikoptrar vi tänker oss att köpa har vi också beställt ett unikt svenskt ledningssystem. Jag tvekar inte en sekund att ge den gamla socialdemokratiska regeringen skulden för den situation som har uppstått med våra tunga helikoptrar. har vi alla ett ansvar att ta till oss realiteterna. Om vertolhelikoptrarna avvecklas blir det inte en tillfällig nedgång i vår förmåga till luftburen ubåtsjakt. Vi blir helt utan förmåga under ett tiotal år. Detta är ett oacceptabelt risktagande, och det står inte i överensstämmelse med vad denna kammare förutsatte vid försvarsbeslutet . Jag konstaterar att försvarsministern nu aviserar en bred översyn av Försvarsmaktens helikopterverksamhet. Frågan om ett behållande av vertolhelikoptrarna ska utredas med förtur. Av försvarsministerns kommentarer i massmedierna har jag också uppfattat en öppen attityd till att behålla dessa . Det välkomnar jag, fru talman. Det är en seger för den svenska försvarsförmågan. 61 Försvarsminister (): Helikoptrar blir en allt viktigare del av försvaret i och också i internationella insatser. De ger tillgänglighet, rörlighet och flexibilitet. ser vi brister i många europeiska länders förmåga. Det är en ständig brist på helikoptrar i EU:s styrkegenerering. Vi såg det till exempel när det gällde . Med den helikopterutredning som vi aviserat vill vi se hur förmågan att förstärka insatsförbanden med helikopterförmåga ska kunna förbättras. Men som betydelsen av helikoptrar ökar i och internationellt finns det en rad problem. Det har varit några mycket svarta år med svåra olyckor för helikopterverksamheten. omkom till exempel fyra personer i en mycket tragisk olycka i . har konstaterat behov av att se över ledning, organisation och utbildning inom helikopterverksamheten. Försvarsmakten har sagt sig ta detta på största allvar och kommer att agera utifrån rekommendationerna. En kommande utredning ska bland annat belysa hur säkerhetssituationen kan förbättras. Vi ser också att det pågår en betydande generationsväxling av helikoptrar. Bland annat är på väg ut för att ersättas med nya system. inleddes anskaffningen av de nya helikoptersystemen 14 och 15. De förseningar som drabbat leveranserna har inneburit att avvecklingen av som tar upp successivt har skjutits upp av Försvarsmakten. Systemet var först tänkt att avvecklas 2004, alltså . Avvecklingspunkten senarelades sedan fram till utgången av 2007 och flyttades sedan fram igen . De här åtgärderna har varit tänkta att parera leveransförseningarna av . Användningen av har alltså fått förlängas för att täcka glapp som annars skulle ha uppstått när nya system dras med betydande leveransförseningar. Vi vill nu innan slutgiltigt avvecklas överväga om systemen skulle kunna förlängas ytterligare någon period för ökad handlingsfrihet. Men det måste ske på ett sådant sätt att inkommande system inte ytterligare försenas. De konkurrerar bland annat om samma personella resurser, och vi vet att verksamheten i grunden är dimensionerad för två helikoptersystem och inte för fler. Vi vill därför att utredaren inledningsvis analyserar med förtur, som säger situationen för och avrapporterar detta innan det slutgiltigt och oåterkalleligen blir en avveckling . Vi vet också att ombyggnationen av tre till Medevacförmåga är starkt försenad. Det brister bland annat i dokumentationen. Även om detta ligger utanför Försvarsmaktens ansvar är det ändå oacceptabelt. Även om fulla skadestånd skulle utgå för förseningen måste framtida avtal och upphandlingar ses över för att förhindra liknande förseningar. NBG 11 och 14 kommer att ha behov av helikoptrar. Det är tänkt att NBG 14 ska använda . Men vi såg den här gången, NBG 8 alltså, hur både och 10 försenades kraftigt. Därför måste kommande nordiska stridsgruppers behov finnas med i bedömningen . Alla de här frågorna kommer att ingå i uppdraget för den kommande helikopterutredningen som vi har aviserat . 62 (): Jag kan inte annat än att på många punkter instämma i den beskrivning som försvarsministern gör både av situationen ute i och av bristen på helikoptrar här hemma. Tillgången till helikoptrar är förmodligen den enskilt viktigaste förmågan varje gång vi ute i världen vill bidra för att upprätthålla fred och säkerhet, både som transportmedel i ofta väglösa länder och för att försäkra ett bra medicinskt omhändertagande och ett snabbt sådant av eventuellt skadade soldater. Jag instämmer också i försvarsministerns beskrivning av den mycket bekymmersamma säkerhetssituationen inom helikoptervapnet. Vi har förlorat 14 anställda i Försvarsmakten i sex olika olyckor. I samtliga dessa fall har pekat på bland annat ledningsproblemen inom helikoptervapnet som en bidragande orsak. Här har naturligtvis både regeringen och ytterst ett ansvar för att se till att förutsättningarna för säkerheten blir bättre. Ett viktigt ansvar som faller på politikerna är naturligtvis att inte i onödan medverka till fler organisatoriska förändringar i den här delen av Försvarsmakten. Varje gång det görs måste både säkerhetsarbete och kompetens i vissa delar starta om från början. Försvarsministern talar om att man ska se på möjligheten att förlänga kanske enbart några av de 14 som åtminstone formellt finns i Försvarsmakten. Min bedömning utan att jag på något sätt vill föregå en utredning av de här förhållandena är att det finns mycket tid kvar i dessa i och för sig ganska åldersstigna farkoster. Man kan konstatera att till exempel länder som med motsvarande helikoptrar genomför ombyggnader för att behålla dem framöver. Det finns ett talesätt i anglosaxiska länder om att man aldrig ska lita på en helikopter som är . Ålder är alltså, fru talman, ingen belastning i de här sammanhangen. Jag vill också särskilt peka på de svårigheter som vi står inför då och, som jag uppfattade det, regeringen vill att vi ska kunna understödja vår styrka i med förmåga till luftburen medicinsk evakuering och kanske ta ansvar för en ny snabbinsatsstyrka som framework nation . Utan har Försvarsmakten i årsredovisningen fastslagit att det inte blir möjligt att göra båda dessa saker utan att vi måste välja endera. Jag hoppas att den utredning som försvarsministern aviserar kommer att ta vederbörlig hänsyn till detta. 63 Försvarsminister (): och jag är helt överens om bakgrundsbeskrivningen. Två stora problem just nu är dels försening i leverans av nya system och ombyggda helikoptrar, dels en personalbrist som hämmar möjligheterna vad gäller både och 4 och möjligen också nya system. Bägge sakerna måste hanteras. Regeringen har i regleringsbrevet ställt krav på Försvarsmaktens operativa förmåga. Kränkningar av sjöterritoriet ska kunna upptäckas, kränkande ska avvisas och incidenten hanteras. Försvarsmakten har också planerat avveckling av men fått flytta fram den . Man vill avveckla eftersom systemet är åldersstiget och för att man inte är dimensionerade för att hantera fyra olika system som det nu annars är fråga om. Infrastrukturen räcker inte till. Myndigheten har också aviserat att det innebär att delförmågan luftburen ubåtsjakt utgår och den samlade ubåtsjaktförmågan nedgår. Detta är så klart problematiskt. Försvarsmakten har gjort bedömningen att inte behövs för att kravet på operativ förmåga ska uppfyllas. Dessutom ligger delförmågan luftburen ubåtsjakt redan i praktiken sedan en period i malpåse. Vapensystemen är gamla och har inte brukats . De har inte genomgått modifieringar. Tillgången till torpeder och sjunkbomber är osäker, och man har heller inte någon uppgift kopplad till ubåtsjakt i beredskapsordern. Jag förstår att intresserar sig för detta, och det finns anledning att göra det. Enligt Försvarsmakten kommer den sjöoperativa versionen av att ha initial kapacitet att samverka med Visbykorvetter i ubåtsjaktinsatser. kommer att ha grundläggande ubåtsjaktförmåga. Försvarsmakten menar att om valet är att fortsätta satsningen på får man svårt att hålla den tidsplanen, och det måste nu utredningen titta på. kommer då att kunna bli en resurs enligt Försvarsmakten som inte fullt ut kan nyttjas och som uppnår sina delförmågor senare än vad som annars skulle vara möjligt. Det är deras argument för att successivt minska verksamheten med . Men får utredningen titta på det. Ett exempel är att det i budgetunderlaget aviserades en försening av när hela helikopterbataljonen beräknas uppnå full operativ förmåga. Den är dock till del operativ tidigare. Man angav 2018, som också refererat till, som ny tidpunkt, och man skulle nå full sjöoperativ förmåga sent i den perioden. Vi kan dessvärre heller inte utesluta mot bakgrund av vad vi har sett leveransförseningar av . Därför tycker vi från regeringens och alliansens sida att det är angeläget att tillsätta en utredning med uppgift att utreda hur förmågan att förstärka insatsförbanden med helikoptrar ska bibehållas och förbättras. Där kommer som en prioriterad första uppgift att ingå att titta på förutsättningarna för om den slutligen ska avvecklas nu eller om den kan komma att behöva livstidsförlängas och användas än vad som annars var tänkt på det sätt som redan har skett vid flera olika tillfällen. Jag tror att och jag är helt överens om vikten och värdet av helikoptrar, om att betydelsen snarare ökar än minskar om vi blickar framåt mot ett mer flexibelt, tillgängligt och rörligt insatsförsvar och också om den beskrivning av allvarliga problem som man nu kan göra med upprepade, mycket svåra olyckor, leveransförseningar och personalbrist. Jag vill dock i denna runda säga att jag gläds åt att Försvarsmakten har tagit de senaste rapporterna från på sådant allvar. 64 (): Jag ska inte onödigtvis förlänga den här debatten. Det är naturligtvis svårt att veta i vilken utsträckning som de som finns inom Försvarsmakten kan behållas. Det beror på teknisk standard, vilka underhålls- och eventuellt ombyggnadsinsatser som blir nödvändiga och inte minst tillgången på utbildad personal för de här helikoptrarna. Om Försvarsmakten framför sig ser att man 2008 avvecklar förmågan till luftburen ubåtsjakt och säger att man kommer att vara fullt ut operativ först med den sjöoperativa delen sist kan jag konstatera att det 2018 inte kommer att finnas någon aktiv anställd i Försvarsmakten som har varit med om att sänka en hydrofon under vattenytan eller om att leka katt-och-råtta-leken i övningssammanhang. Det innebär att om vi nu avvecklar all förmåga kommer sannolikt den här kompetensen att få byggas upp från noll igen, och det kommer det talar erfarenheterna för att ta mycket . 65 Försvarsminister (): Låt mig först bara säga något ord om något som engagerar både mig och mycket, nämligen att det är nödvändigt av både operativa och moraliska skäl att stärka Medevacfunktionen i . Vi vet att personalsituationen och förseningarna även har försenat vår möjlighet att verkställa sändandet av helikoptrar dit, vilket illustrerar att det här inte bara är frågor i teorin utan också i praktik och vardag. Det finns helikopter 4-individer som delvis byggdes om för den nordiska stridsgruppen. Det gjordes därför att man skulle täcka upp för andra förseningar. Vi behöver nu i den här utredningen titta på både personaltillgång och infrastruktur för att se om det är möjligt och lämpligt att använda fyrorna ytterligare en period. Det blir en första prioriterad uppgift för helikopterutredaren. Man kan använda någorlunda likartad utrustning, vilket gör att man kan upprätthålla kompetens också på båt. Vi har en bild av hur många ubåtar som finns i , eller snarare hur få de är, vilket dock inte alls hindrar relevansen i det påpekar: Det handlar om möjligheter att förlänga och överföra kunskap till framtiden. Summa summarum gläds jag åt det engagemang som visar för helikopterfrågorna i bred bemärkelse, för de är väldigt viktiga för framtidens försvar, för säkerheten för de män och kvinnor som deltar i försvaret, inte minst i internationella insatser, och för möjligheterna att värna territoriella integritet långsiktigt. Det är precis de sakerna som gör att vi nu går vidare och ber en särskild utredare titta på helikopterfrågorna i vid mening, inte minst de frågor som gäller och som nu lyft fram. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2007/08:FPM138 Förordning om Flygsäkerhetsbyråns (EASA:s) behörighet KOM(2008)390 slutlig, till trafikutskottet /08:FPM139 Europeisk pakt för invandring och asyl 11609/08 53 till socialförsäkringsutskottet /08:FPM140 Förordning om EU:s miljömärkningssystem Blomman KOM(2008)401 till civilutskottet 13 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2007/08:1619 universitets konfliktdatabas vid av () till statsrådet () 2007/08:1620 Vapensmuggling av () till justitieminister () 2007/08:1621 Exportrestriktioner i av () till statsrådet () 2007/08:1622 Paralympics i av i (s) till kulturminister () 2007/08:1623 Trefaldig subventionering av barnflickor av () till finansminister () 2007/08:1624 Samtal om mänskliga rättigheter och demokrati vid i av () till kulturminister () 2007/08:1625 Strategi för att få fler internationella evenemang av () till kulturminister () 2007/08:1626 Infrastruktursatsningar i län av () till statsrådet () 2007/08:1627 Marinens musikkår i av () till kulturminister () 2007/08:1628 av () till utbildningsminister () 2007/08:1629 Kulturministerns närvaro vid Paralympics av () till kulturminister () 2007/08:1630 Uppmärksammande av minnet av ATP-frågan av () till statsrådet () 2007/08:1631 Vetenskaplig grund för skolpolitiken av () till utbildningsminister () 2007/08:1632 och förtryckta kristna minoriteter av () till utrikesminister () 2007/08:1633 Kampanj för sparsam körning av () till miljöminister () 2007/08:1634 Sexistisk reklam av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2007/08:1635 Påvliga rådet för hälsovårdspastoral av () till socialminister () 2007/08:1636 Internationellt arbete mot barnäktenskap av () till utrikesminister () 2007/08:1637 Projektet av tredje vice talman () till statsrådet () 2007/08:1638 IUC av () till näringsminister () 2007/08:1639 Åtgärder mot kriminella så kallade målvakter av () till justitieminister () 2007/08:1640 Konsekvenser av svensk sockerrörsodling i av () till statsrådet () 2007/08:1641 Miljömålskalkning av () till miljöminister () 2007/08:1642 Våld i samkönade relationer av Elisebeht () till integrations- och jämställdhetsminister () 2007/08:1643 Missbruksvård för utländska medborgare av () till statsrådet () 2007/08:1644 Behovet av försörjningsstöd för kommuninvånarna av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2007/08:1571 Fastighetsboxar av () till statsrådet () 2007/08:1573 Nivåhöjning för av () till finansminister () 2007/08:1574 En utökning av arbetsmiljölagens ansvar också till förskolan och fritids av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:1575 Arbetsmiljöinspektioner i skolorna av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:1576 Ett stärkt förtroende för rättsväsendet av () till justitieminister () 2007/08:1577 Antal offentligt anställda av () till statsrådet () 2007/08:1579 Polisens kommunikationscentral av () till justitieminister () 2007/08:1601 Tvångs- och barnäktenskap av Finn () till socialminister () 2007/08:1578 Ändrad lagstiftning för brottsbekämpning av () till justitieminister () 2007/08:1580 största handikappidrott som friskvård av () till statsrådet () 2007/08:1581 Klassmorfar i skolan av () till utbildningsminister () 2007/08:1582 Ny skolmyndighet i av () till utbildningsminister () 2007/08:1583 Ändrade regler för svensk export av krigsmateriel av (s) till statsrådet () 2007/08:1584 Ökad satsning på klimatinformation av Per () till miljöminister () 2007/08:1586 Unga ingenjörers forskning av () till statsrådet () 2007/08:1588 Lokalisering av eftergymnasial yrkesutbildning av () till utbildningsminister ()