prot · GW0952 · 2008-12-18 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till Talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i . Talmannen förklarade vald till suppleant i () Talmannen meddelade att () ansökt om fortsatt ledighet . Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för . 4 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2008/09:80 till civilutskottet 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /09:FiU2FiU5 och FiU12 utlåtande /09:UbU3 6 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Kammaren biföll utskottets förslag. AU2 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Punkt 2 (Vissa frågor om arbetsmarknadspolitiken) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 167 för utskottet 119 för res. 1 19 avstod 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 m, 26 c, 24 fp, 21 kd, 12 mp För res. 1: 117 s, 2 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 13 s, 13 m, 3 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp och (båda mp) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 13 (Effekter av ändringar i arbetslöshetsförsäkringen m.m.) 1. utskottet 2. res. 13 (s) Votering: 171 för utskottet 118 för res. 13 19 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 26 c, 24 fp, 21 kd, 14 mp För res. 13: 118 s Avstod: 19 v Frånvarande: 12 s, 11 m, 3 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 15 (Utredning om arbetslöshetsförsäkringen m.m.) 1. utskottet 2. res. 15 (v) Votering: 289 för utskottet 19 för res. 15 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 86 m, 26 c, 24 fp, 21 kd, 14 mp För res. 15: 19 v Frånvarande: 12 s, 11 m, 3 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 16 (Studerande och a-kassa) 1. utskottet 2. res. 16 (mp) Votering: 275 för utskottet 14 för res. 16 19 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 118 s, 86 m, 26 c, 24 fp, 21 kd För res. 16: 14 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 12 s, 11 m, 3 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 18 (Förtroendevalda och a-kassa) 1. utskottet 2. res. 18 (s, v, mp) Votering: 158 för utskottet 150 för res. 18 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 86 m, 26 c, 24 fp, 21 kd För res. 18: 117 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 12 s, 11 m, 3 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SfU7 Justering av en straffbestämmelse i utlänningslagen Kammaren biföll utskottets förslag. SfU1 Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet Punkt 1 (Principer för socialförsäkringarna) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 25 för res. 2 15 för res. 3 266 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 117 för res. 1 22 för res. 2 167 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 156 för utskottet 118 för res. 1 34 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 26 c, 24 fp, 20 kd För res. 1: 118 s Avstod: 1 kd, 19 v, 14 mp Frånvarande: 12 s, 11 m, 3 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 9 (Sjukskrivningsprocessen m.m.) 1. utskottet 2. res. 8 (s) Votering: 156 för utskottet 131 för res. 8 20 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 26 c, 24 fp, 20 kd För res. 8: 117 s, 14 mp Avstod: 1 kd, 19 v Frånvarande: 13 s, 11 m, 3 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 11 (Flexibla ersättningsnivåer) 1. utskottet 2. res. 10 (s, v, mp) Votering: 156 för utskottet 151 för res. 10 1 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 26 c, 24 fp, 20 kd För res. 10: 118 s, 19 v, 14 mp Avstod: 1 kd Frånvarande: 12 s, 11 m, 3 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 15 (Arbetsgivares rehabiliteringsansvar) 1. utskottet 2. res. 15 (s, mp) Votering: 156 för utskottet 131 för res. 15 19 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 26 c, 23 fp, 21 kd För res. 15: 117 s, 14 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 13 s, 11 m, 3 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 19 (Avstämningsmöten) 1. utskottet 2. res. 19 (s) Votering: 156 för utskottet 132 för res. 19 19 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 26 c, 23 fp, 21 kd För res. 19: 118 s, 14 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 12 s, 11 m, 3 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 23 (Ideellt arbete m.m.) 1. utskottet 2. res. 23 (s, v, mp) Votering: 157 för utskottet 151 för res. 23 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 26 c, 24 fp, 21 kd För res. 23: 118 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 12 s, 11 m, 3 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 25 (Arbetsskadeförsäkring) 1. utskottet 2. res. 24 (s) Votering: 157 för utskottet 133 för res. 24 18 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 26 c, 24 fp, 21 kd För res. 24: 118 s, 1 v, 14 mp Avstod: 18 v Frånvarande: 12 s, 11 m, 3 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 27 (Försäkringsmedicinsk rådgivare) 1. utskottet 2. res. 26 (s, v, mp) Votering: 155 för utskottet 151 för res. 26 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 24 c, 24 fp, 21 kd För res. 26: 118 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 12 s, 11 m, 5 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 29 (Ränta m.m.) 1. utskottet 2. res. 28 (v) Votering: 280 för utskottet 21 för res. 28 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 85 m, 26 c, 23 fp, 21 kd, 14 mp För res. 28: 2 s, 19 v Frånvarande: 17 s, 12 m, 3 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 30 (Medborgarinsyn) 1. utskottet 2. res. 29 (s) Votering: 159 för utskottet 130 för res. 29 19 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 86 m, 26 c, 24 fp, 21 kd, 1 mp För res. 29: 117 s, 13 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 12 s, 11 m, 3 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 36 (Pensionssystemet m.m.) 1. utskottet 2. res. 33 (s) 3. res. 34 (v) 4. res. 35 (mp) Förberedande votering 1: 21 för res. 34 14 för res. 35 273 avstod 41 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 118 för res. 33 19 för res. 34 170 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 157 för utskottet 118 för res. 33 33 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 26 c, 24 fp, 21 kd För res. 33: 118 s Avstod: 19 v, 14 mp Frånvarande: 12 s, 11 m, 3 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 37 (Mål för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn) 1. utskottet 2. res. 36 (s, v, mp) Votering: 159 för utskottet 149 för res. 36 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 s, 86 m, 26 c, 24 fp, 21 kd För res. 36: 116 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 12 s, 11 m, 3 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 39 (Grundläggande riktlinjer för familjepolitiken) 1. utskottet 2. res. 39 (s) Votering: 157 för utskottet 118 för res. 39 33 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 26 c, 24 fp, 21 kd För res. 39: 118 s Avstod: 19 v, 14 mp Frånvarande: 12 s, 11 m, 3 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 46 (Överlåtelse av föräldrapenningförmåner) 1. utskottet 2. res. 48 (s) Votering: 156 för utskottet 118 för res. 48 33 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 25 c, 24 fp, 21 kd För res. 48: 118 s Avstod: 19 v, 14 mp Frånvarande: 12 s, 11 m, 4 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 47 (Intyg för tillfällig föräldrapenning) 1. utskottet 2. res. 50 (s, v, mp) Votering: 157 för utskottet 151 för res. 50 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 26 c, 24 fp, 21 kd För res. 50: 118 s, 19 v, 14 mp Frånvarande: 12 s, 11 m, 3 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 55 (Vårdnadsbidrag) 1. utskottet 2. res. 59 (s, v) Votering: 155 för utskottet 139 för res. 59 13 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 25 c, 23 fp, 21 kd För res. 59: 118 s, 1 fp, 19 v, 1 mp Avstod: 13 mp Frånvarande: 12 s, 11 m, 4 c, 4 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 7 § Regional tillväxt Föredrogs näringsutskottets betänkande 2008/09:NU2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt (prop. 2008/09:1 delvis). 1 (): Det är en knapp vecka kvar till , och vi kan , nästan timme för timme genom medier och på annat sätt få information om hur mycket som går åt fel håll just . Jag tänker då naturligtvis på alla varsel och uppsägningar som drabbar många i och världen. Vi här i kan inte påverka allt som händer, men vi har en roll i allt detta och ett ansvar som vi måste ta. Vi gör det genom att fatta beslut och utforma en politik som på många sätt påverkar den utveckling vi befinner oss i och den framtid som vi vill se. Vi socialdemokrater accepterar inte förlorade år. Den regionala utvecklingspolitiken måste vara inriktad på att skapa tillväxt, en hållbar utveckling och en god service för enskilda personer och företag i alla delar av vårt land. Grundläggande är insikten att tillväxtförutsättningarna skiljer sig åt i olika regioner och att ansvaret för utvecklingen måste delas av staten, regioner och kommuner. tillväxt är summan av tillväxten i landets alla delar. Företrädare för regionerna bör därför i stor utsträckning få ansvaret i fråga om utvecklingsmedel och strukturfondsmedel. Alla regioner har, som sagt var, olika förutsättningar för tillväxt och utveckling. De bästa kunskaperna om de lokala förutsättningarna finns lokalt, inte centralt. Jag tänker nu redovisa ett antal exempel på åtgärder som är viktiga för att den regionala utvecklingspolitiken ska fungera. Jag gör det utan att rangordna dem. För oss socialdemokrater är det självklart att rika kommuner och landsting ska dela med sig för att hjälpa människor i andra delar av landet att få en bra välfärd. Satsningar på bredband ska fullföljas. Det pågår en omfattande omstrukturering bland statliga myndigheter och verk. Denna utveckling påverkar förutsättningarna i hela landet. Det är önskvärt att regeringen tar ett helhetsansvar för konsekvenserna av denna förändring för att undvika negativa följder för enskilda orter och regioner samt för att undvika en onödig centralisering. Vi anser exempelvis att gemensamt ägda företag som SJ och Posten har en mycket viktig roll för att erbjuda en fungerande service i hela . Den regionala utvecklingspolitiken är mycket beroende av det som beslutas på andra politikområden som utbildning, skatter, infrastruktur, forskning och utveckling. Därför tar Socialdemokraterna ett helhetsgrepp och genomför mycket stora satsningar inom dessa områden. På en arbetsmarknad där förändringar och omstruktureringar sker i en allt snabbare takt krävs goda förutsättningar för pendling och dubbel bosättning. För att öka rörligheten på arbetsmarknaden och förstärka den regionala utvecklingen ska avdrag få göras än . Dessutom ska villkoren för avdrag bli enklare att uppfylla och tillämpa. Resorna till och från arbetet är en stor utgift, särskilt i glesbygd. Det här var några exempel på hur vi socialdemokrater vill arbeta med regionalpolitiken för att få ett samhälle som fungerar i hela . Vi har ett samhälle som riskerar att delas på grund av olika förutsättningar i sin struktur. Därför måste staten ta ett stort ansvar. Vad är då alternativet, herr talman? Jag vill här passa på att redovisa en bild av den borgerliga regionalpolitiken. Det är en regionalpolitik som många tror inte finns, men det gör den tyvärr. Problemet är att den är konservativ och därför förvärrar situationen för stora delar av i stället för att förbättra den. Det är en politik som ökar klyftorna mellan olika delar av vårt land i stället för att minska dem. Grundfilosofin är att alla ska klara sig själva och att staten ska göra så lite aktiva åtgärder som möjligt. Resultatet visar sig bland annat på följande sätt. Högskolan ska inte vara en tillväxtmotor i hela , utan i stället ska man koncentrera resurserna till ett mindre antal orter. Man ska dra ned på vuxenutbildning så att förutsättningarna att kunna vidareutbilda sig på mindre orter försvinner. Man ändrar på skatter och avdrag så att det blir dyrare att bo på mindre orter och i regioner där inkomsterna är lägre. Man satsar på hushållsnära tjänster så att personer med höga inkomster kan få hjälp av samhället med att betala sina kostnader medan de som har lägre inkomster får vara med och betala. Man förändrar arbetsgivaravgiften, vilket innebär att småföretagarna har fått en höjd avgift. Man tar bort bredbandsstödet, vilket innebär att de delar av som inte är kommersiellt gångbara får stå utanför den tekniska utveckling som är nödvändig om man ska kunna behålla företag och vara attraktiv för nyetablering av företag och få arbetstillfällen för sina invånare. Man ställer krav på medfinansiering av infrastruktur, ett system där regioner och landsting inte bara lånar ut pengar till staten för infrastruktursatsningar utan dessutom betalar delar av investeringen med kommunala skattepengar. Det är ett system som gör att ekonomiskt svagare regioner och kommuner alltid får komma i andra hand. Man genomför en försäljning av apotek som kommer att minska servicen på små orter. Man ändrar på kassaservicen, vilket försämrar för enskilda och företag i glesbygd, inte minst i våra skärgårdar. Tyvärr kan jag göra listan mycket längre, men jag väljer att stanna här så att de företrädare för den borgerliga regeringen som kommer efter mig har möjlighet att i sina anföranden kommentera något eller några av de påpekanden som jag här har gjort. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till de socialdemokratiska reservationerna. 2 (): Jag och kan beträffande det betänkande som vi nu behandlar inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt konstatera att utskottets borgerliga majoritet inte har några invändningar mot att det hittillsvarande målet för politikområdet upphör att gälla och att det fortsatta målet ska vara utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Under mina första år i , , satt jag i den regionalpolitiska utredningen tillsammans med övriga riksdagspartier. Vi var inte överens om allt men några viktiga slutsatser hade vi gemensamt. Det handlade till exempel om nödvändigheten och värdet av samarbete samarbete mellan departement, samarbete mellan myndigheter och departement på alla nivåer. Det var nödvändigt att bryta stuprörstänkandet och arbeta för samverkan mellan regioner, mellan storstad, landsbygd, glesbygd, öar och fjällområden för att få synergieffekter. Syftet var att skapa bästa möjligheter så att såväl nya, innovativa småföretag som gamla, stabila, basnäringar kunde utvecklas på respektive orter. Det handlade även om att skapa förutsättningar för att unga kvinnor och män ska kunna utbilda sig vid högskolor och universitet. Unga och gamla ska kunna välja den livskvalitet som det innebär att flytta till eller stanna kvar och bo och leva utanför våra storstadsområden. Den nuvarande borgerliga regeringen tror inte på den kraft som finns i samarbete, utan i den nya politiken betonas konkurrenskraften. Ni vill ha stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Jag menar att ni väljer fel väg. Förutsättningarna ser så oerhört olika ut i olika delar av vårt land. Konkurrensen och förutsättningarna ser så olika ut mellan livsmedelsföretagaren på i och butiksägaren i Ottsjö fjällby i , eller mellan turisthotellet på och den internationella hotellkedjan i . Förutsättningarna för utvecklingskraft i alla delar av landet måste ges av den politik som vi för och beslutar om. I första hand måste den stora regionalpolitiken med vägar, järnvägar, båttrafik och fungerande kollektivtrafik ta ett stort ansvar. Men lika viktiga är andra områden såsom närings- och arbetsmarknadspolitiken, utbildning, forskning, kultur och bostadspolitik. I denna helhet ingår även jämställdhet, integration, miljö och decentralisering för att skapa en regional balans. Från att ha en stolt historiskt förflutet som föregångsland när det gäller solidaritet och regional utveckling har vi nu fått ett som vänder glesbygden ryggen för att gynna de redan gynnade. Alliansregeringen ser inga problem med att lägga ned och avfolka stora delar av . Bit för bit tas pengar från inland, från landsbygder och från storstädernas miljonprogramsområden för att sänka skatter och öka inkomster för dem som bor i välbärgade områden. Klyftorna ökar mellan regioner som gynnas av den förda politiken och de regioner som missgynnas. Alla politikområden måste ta ett eget och ett gemensamt ansvar för helheten och för att den svenska regionalpolitiken ska fungera. Men så sker inte. Inte minst den pågående finans- och jobbkrisen visar hur viktigt det är med samarbete och beslutskraft för att nå gemensamma mål och för att vi ska kunna behålla värden som full sysselsättning och välfärd, men även för att vi ska nå klimatmål och hållbar utveckling. Omlokalisering av statlig verksamhet kan vara ett verktyg såväl för att främja en myndighets utveckling som för den regionala utvecklingen i . I första hand bör självklart nya myndigheter placeras utanför . I det tidigare samarbetet under flera mandatperioder mellan Socialdemokraterna, och tog vi gemensamt ansvar för och spelade en aktiv roll för omlokalisering av statliga arbetstillfällen, till exempelvis arbetsmarknadsregionerna , , , och . Alliansregeringen däremot har som övergripande mål att sälja ut och privatisera, flytta och centralisera verksamhet utan att ta några som helst hänsyn till konsekvenserna för de regionala arbetsmarknadsregionerna och den lokala tillgängligheten och servicen. Det gäller såväl försäkringskassekontor och arbetsförmedlingar som musikkårer, kulturverksamhet och apotek. Den nuvarande borgerliga regeringen har, med i spetsen, helt släppt tanken på och ansvaret för en fungerande regionalpolitisk utveckling. behöver väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Till detta behövs, som jag inledningsvis sade, samarbete mellan myndigheter över sektorsgränser och mellan kommuner över länsgränser. Politiken måste gynna landets regioner, såväl i städer och på landsbygden som i fjällen och i skärgården. behövs stora strukturella satsningar, men även mindre, riktade satsningar för såddfinansiering, stöd till butiker på landet, projekt som hjälper små företag med riktad rådgivning och utbildning till invandrade, till ungdomar och till kvinnor för att de ska kunna starta företag, anställa och leva vidare i bygder som ligger långt från de stora kommersiellt fungerande marknaderna. Men det behövs även riktade satsningar i storstäderna till dem som har drömmar om att starta egen verksamhet i olika branscher. och hans borgerliga regering urholkar en solidarisk skatteutjämning och drar ned det statliga stödet till kommuner och landsting vilket hindrar tillväxt, service och välfärd i våra glesbygder. Det blir mindre pengar till kommunernas och landstingens satsningar på vård, skola och omsorg. Det här blir naturligtvis extra kännbart i län som har en hög skattesats och där det inte går att finansiera inkomstbortfallet med ökat skatteuttag. I stället får redan rika kommuner som , och mer att spendera. Högerns jobbpolitik är en modern flyttlasspolitik som ställer krav på att man måste jobba var som helst i landet man är arbetslös, även om jobbet är tillfälligt, deltid eller i en helt annan bransch. Arbetslösa tvingas sälja sina hus för att jaga bostäder i redan överhettade områden med priser och hyror som överstiger en normal arbetares ekonomiska möjligheter. och kompani späder på arbetslösheten genom att huvudlöst sälja ut statliga företag och lägga ned verksamheter som ger riktiga jobb i hela landet. Alliansregeringen kommer att bit för bit förstöra möjligheterna att bo och arbeta utanför ett fåtal storstadsområden. Vi som inte bor i eller liknande kommuner ska inte acceptera att nedprioriteras och ges sämre möjligheter till bra jobb och välfärd. Vi måste slåss för att hela ska leva och utvecklas. Jag står givetvis bakom motioner. De handlar om återförande av medel från vatten och vindkraft, landsbygdsutveckling, tillgång till drivmedel och dagligvaror, infrastruktur, bredbandsutbyggnad och statliga servicecentrum. Den senaste regionalpolitiska utredningen är snart . anser att det är hög tid att återigen göra en parlamentarisk regionalpolitisk utredning för att kunna möta framtidens utmaningar om en hållbar utveckling för företag och befolkning i hela landet. För tids vinnande yrkar jag härmed endast bifall till en av våra reservationer. Den handlar om organisering och lokalisering av myndigheter. Bifall till reservation 4! 3 (): När det gäller regional tillväxt och utgiftsområde 19 har vi från sida inte något annat förslag än det som föreligger om utgiftsstorleken. När vi talar om regionalpolitik och tillväxt finns det egentligen obegränsade möjligheter att sväva ut. Det är ju alla politikområden, fast i regionerna. Jag ska dock försöka begränsa mig. Det är också så att väldigt många av övergripande förslag i vår budgetmotion har en positiv betydelse för regionerna, inte minst våra satsningar på infrastruktur runt om i landet, på järnväg och kollektivtrafik speciellt och på företagandets behov. För att nå framgångar med både regional- och landsbygdspolitik och ta klimat- och miljöfrågorna på allvar är det lätt att hamna i konfliktsituationer. En fråga har den så kallade pumplagen blivit indränkt i. Det tas upp i detta betänkande från lite olika vinklar. Utskottet konstaterar att trafikutskottet håller i frågan och kommer att gå vidare med den . Vi som miljöpartister får ibland stå till svars för påståendet att det är vårt fel att bensinmackarna läggs ned i glesbygd. Det är ju lätt och bra att säga så. Men jag vill understryka det som utskottet ändå står bakom, att det i första hand är en bedömning från oljebolagen att man har en överetablering av försäljningsställen och därmed dålig lönsamhet. Jag är mycket glad över att var med om att bryta bilisters oljeberoende. Det här visar på en möjlighet av flera att komma bort från det oljeinsmorda samhälle som vi faktiskt har, ett fossilberoende som på intet vis är långsiktigt hållbart. Det är inte hållbar utveckling, vilket däremot biogassatsningarna är. Det är verkligen positivt att vi har en ökad utbyggnad av tankställen med biogas och att det också finns en bilindustri som har förstått att satsa på framtidens fordon, att det finns kommuner som är med och driver på, att det finns bönder som är på gång med att producera biogas som ett kretsloppssteg via gödselvårdsanläggningar. Det är hållbar framtid. Det är därför man måste våga ta de beslut som den hållbara framtiden kräver. som vi alla talar om att byta bränslen vet vi också att det bara är en liten del av allt det som krävs för den hållbara utvecklingen. Trots att energieffektiviteten i bilarna ökat och andelen miljöbilar ökat fortsätter utsläppen från trafiken att öka. Orsaken ligger i en kraftigt ökad trafik på vägarna. Framför allt den tunga trafiken är ett problem. Med anledning av det konstaterar bland annat att det inte räcker att byta bränslen och öka energieffektiviteten.