prot · GV09117 · 2008-05-22 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Tredje vice talmannen meddelade att f.d. riksdagsdirektören anhållit om entledigande från uppdragen som ledamot och ord-förande i samt i till ombudsmän och riksrevisorerna. Kammaren biföll denna anhållan. 3 § Meddelande om val Tredje vice talmannen meddelade att val till till ombudsmän och riksrevisorerna skulle äga rum . 4 § Ny riksdagsledamot Upplästes och lades till handlingarna följande från inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att () utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan () avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:653 Till Interpellation 2007/08:653 Säkerheten i norra av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet befinner sig på resa under de svarstillfällen som finns före . Försvarsdepartementet () Enligt uppdrag Interpellation 2007/08:654 Till Interpellation 2007/08:654 Orättvis fastighetsskatt av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som inte gått att ändra på. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:655 Till Interpellation 2007/08:655 Rättvisa villkor för småhusägare av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som inte gått att ändra på. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:656 Till Interpellation 2007/08:656 Lissabonfördraget av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att kammaren var fullbokad, förhinder meddelats från interpellanten samt utrikes tjänsteresa. Statsrådsberedningen () Enligt uppdrag Interpellation 2007/08:658 Till Interpellation 2007/08:658 Värnskatten av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som inte gått att ändra på. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:660 Till Interpellation 2007/08:660 Fastighetsskattens effekter av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som inte gått att ändra på. () Enligt uppdrag och rättschef 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2007/08:150 till civilutskottet /08:152 till skatteutskottet /08:153 till miljö- och jordbruksutskottet /08:155 till civilutskottet /08:156 till skatteutskottet Framställning 2007/08:RRS30 till arbetsmarknadsutskottet Motioner 2007/08:Sf27 och Sf28 till socialförsäkringsutskottet 7 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UbU16 Två nya specialskolor utvidgning av specialskolans målgrupp Kammaren biföll utskottets förslag. NU12 Vissa ändringar i lagen om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar, m.m. Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Vissa elmarknadsfrågor) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 3 (mp) Förberedande votering: 106 för res. 1 14 för res. 3 158 avstod 71 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 144 för utskottet 103 för res. 1 32 avstod 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 81 m, 21 c, 21 fp, 20 kd För res. 1: 103 s Avstod: 1 fp, 17 v, 14 mp Frånvarande: 26 s, 16 m, 8 c, 6 fp, 4 kd, 5 v, 5 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 3 (Leveranssäkerhet och överföringskapacitet) 1. utskottet 2. res. 4 (s) Votering: 144 för utskottet 103 för res. 4 31 avstod 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 21 c, 22 fp, 20 kd För res. 4: 103 s Avstod: 17 v, 14 mp Frånvarande: 27 s, 16 m, 8 c, 6 fp, 4 kd, 5 v, 5 mp Punkt 4 (Elcertifikatssystemet) 1. utskottet 2. res. 8 (mp) Votering: 248 för utskottet 14 för res. 8 17 avstod 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 s, 81 m, 21 c, 22 fp, 20 kd, 1 mp För res. 8: 1 s, 13 mp Avstod: 17 v Frånvarande: 26 s, 16 m, 8 c, 6 fp, 4 kd, 5 v, 5 mp () anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 5 (Energieffektivisering) 1. utskottet 2. res. 9 (s, v, mp) Votering: 144 för utskottet 134 för res. 9 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 21 c, 22 fp, 20 kd För res. 9: 103 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 27 s, 16 m, 8 c, 6 fp, 4 kd, 5 v, 5 mp AU6 En effektivare arbetslöshetsförsäkring Punkt 1 (Antagande av lagförslag och avslag på motionen) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 144 för utskottet 134 för res. 1 71 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 81 m, 21 c, 22 fp, 19 kd För res. 1: 103 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 26 s, 16 m, 8 c, 6 fp, 5 kd, 5 v, 5 mp Punkterna 210 Kammaren biföll utskottets förslag. TU15 konvention om identitetshandlingar för sjömän Kammaren biföll utskottets förslag. TU16 Ändring i lagen (2004:1167) om vägtransportledare biföll utskottets förslag. 8 § Rekrytering av domare Föredrogs justitieutskottets betänkande 2007/08:JuU21 Rekrytering av domare (prop. 2007/08:113). 1 (): Den proposition som läggs på bord är en viktig proposition som även ska säkerställa att de skickligaste av jurister väljer att arbeta vid våra domstolar. På papperet är kanske inte skillnaderna så stora, och vilka effekter de får vågar jag inte säga. Men signalen är tydlig. Regeringen ser gärna att fler än dem som genomgått den särskilda domarutbildningen söker sig till domarbanan. Det handlar om jurister med andra erfarenheter och kompetenser. Detta torde leda till att ny kompetens, specialiseringar och andra kulturer tillförs våra svenska domstolar. Den största rekryteringsbasen är fortsatt via den särskilda domarutbildningen, vilken också kommer att vara kvar. Till det startas nu en do-marskola för de jurister som kanske senare i livet väljer att arbeta som domare. Det är en domarskola som erbjuder olika utbildningsmoment beroende på vilka behov den blivande domaren har. Med andra ord är utbildningen individuellt utformad efter den enskildes behov och tidigare erfarenheter. En annan viktig del i denna proposition är den del som rör sammansättningen av ledamöterna i , det vill säga de per-soner som till regeringen föreslår de personer som ska erbjudas domartjänster. Sammansättningen av dessa ledamöter grundas på att dessa ledamöter har mycket god personkännedom inom domstolsväsendet. Vill man eftersträva en bredare rekrytering till domaryrket kan detta inte längre vara ändamålsenligt. Därför anser jag att förslaget om en ny domarnämnd får en stor betydelse för vilken domarrekrytering som sker. Det är bra att det finns flera ledamöter som kan bedöma andra juridiska inriktningar än dem som är förknippande med den traditionella domarutbildningen. Med dessa ord yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 9 § Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen Föredrogs civilutskottets betänkande 2007/08:CU22 Kompletterande bestämmelser till den nya II-förordningen (prop. 2007/08:98). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 13 §.) 10 § Ett starkare skydd mot diskriminering Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2007/08:AU7 Ett starkare skydd mot diskriminering (prop. 2007/08:95). 2 REZA KHELILI DYLAMI (m): Kammaren har att debattera arbetsmarknadsutskottets betänkande AU7 angående ett starkare skydd mot diskriminering. Betänkandet innehåller ett antal förslag till åtgärder som ytterligare ska stärka den existerande diskrimineringslagstiftningen. Den nya lagen föreslås ersätta de sju diskrimineringslagar vi har . Till de fem diskrimineringsgrunder som finns kommer ytterligare två att läggas i det nya förslaget. Dessa är ålder och könsidentitet. Diskrimineringsförbudet ska gälla på i princip alla samhällsområden. Undantaget är ålder, där förbudet endast ska omfatta utbildningsverksamhet samt arbetslivet. Även antalet samhällsområden där lagen ska till-lämpas kommer att utökas. De områden som tillkommer är bland annat offentlig anställning, all utbildningsverksamhet och offentliga sammankomster. Vidare kommer det enligt förslaget att införas en diskrimineringsersättning. De som blir utsatta för diskriminering kommer att ersättas. Denna ersättning skapar bättre möjligheter att höja ersättningsnivåerna jämfört med nuvarande system. Nivån på ersättningen ska sättas i relation till den preventiva effekt den kan tänkas få. I propositionen ingår också ett förslag att de olika diskrimineringsombudsmännen vi har ska samlas under en ny myndighet, . Det kommer att betyda att oavsett vilken sorts diskriminering man blivit utsatt för ska alla kunna vända sig till en och samma myndighet. Den nu föreslagna nya diskrimineringslagen är ett resultat av de förslag som presenterats av den parlamentariska . Förhoppningen är att de föreslagna åtgärderna dels ska förbättra möjligheterna att komma åt diskriminering i samhället, dels förenkla för dem som blivit utsatta att anmäla och få sin sak prövad. Diskriminering är ett samhällsproblem som hotar våra demokratiska grundvärderingar. Därför är det särskilt viktigt att vi kan skapa en mer effektiv och tydlig lagstiftning på området. Med detta, fru talman, vill jag överlämna ärendet till kammaren för debatt. 3 (): Vi socialdemokrater yrkar bifall till våra reservationer 1, 3 och 20 samt till reservation 10 som är en gemensam reservation med och . Ingen ska diskrimineras, oavsett kön, könsöverskridande identitet eller etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller om någon är ung eller gammal. Om man ändå diskriminerar någon ska det kosta så att det känns och får en avskräckande effekt. Det handlar denna debatt bland annat om, men den handlar också om de viktiga jämställdhetsfrågorna frågor som vi socialdemokrater tycker är viktiga ur diskrimineringssynpunkt. Den nya diskrimineringslagen ska ersätta jämställdhetslagen och sex andra lagar, JämO ska avvecklas och en ny myndighet ska ha tillsyn över att lagen följs. Den borgerliga regeringens ojämställda politik gör att flera av oss är oroliga för att jämställdhetsfrågorna ska hamna längst ned på den prioriterade dagordningen. Jämställdhetslagen och JämO har varit viktiga i arbetet för ett mer jämställt samhälle och för att bryta den strukturella underordning som kvinnor möts av. Vi vill inte se en samlad lag och en tillsyn som leder till en försvagning av detta arbete. Det är viktigt att regeringen utvärderar den nya lagen så att man ser dess konsekvenser. har kunnat skryta över att vara världens mest jämställda land, något som vi varit stolta över. Men sedan den borgerliga regeringen tog över har beslut efter beslut varit ett bakslag för jämställdheten. Den borgerliga regeringen för inte bara en orättvis politik. Med alla dess ojämställda beslut är det också den mest kvinnofientliga regeringen i modern tid. Om vi tittar på vad som hänt ser vi att det har fattats beslut som innebär ett stort kliv tillbaka. Beslutet om vårdnadsbidrag eller kanske man ska kalla det hemmafrubidrag slår nämligen hårt mot kvinnors jämställdhet. Den borgerliga regeringens försämringar gör att vi är mycket oroliga för jämställdheten och för att jämställdhetsfrågorna ska komma bort i den nya lagen. När man läser borgarnas utskottstext i betänkandet blir man inte lugnare. Där står nämligen: Viktiga steg har tagits genom regeringens politik för att underlätta kvinnors arbetsliv och underlätta för familjerna att leva ett jämställt vardagsliv. Sänkt skatt på hushållstjänster, möjlighet till nystartsjobb i offentlig sektor, förändrade regler för arbetslöshetsersättning på deltid Och lite längre ned på sidan nämns även vårdnadsbidraget. Hur ska hushållsnära tjänster öka jämställdheten mellan kvinnor och män? Ska männen börja städa i andra familjers hem och få en lågavlönad deltidstjänst som vi alla får vara med och betala? Hur kan nystartsjobb öka jämställdheten mellan kvinnor och män, de som varit så dåliga och skapat undanträngningseffekter på vanliga jobb för både kvinnor och män? Hur kan en sämre a-kassa öka jämställdheten mellan kvinnor och män, en a-kassa som borgarna förändrat så att kvinnor i högsta grad diskrimineras sett utifrån dagens arbetsliv och familjeliv för just kvinnor? Hur kan vårdnadsbidraget öka jämställdheten mellan kvinnor och män? Ska männen stanna hemma från välbetalda arbeten och ta hand om barnen för och få känna på hur det är att leva på fickpengar för ett heltidsjobb? Det är mycket viktigt att vi får svar på dessa frågor. Detta är enligt betänkandet borgarnas jämställdhetspolitik, en jämställdhetspolitik som vi tycker är förödande för varumärket som leder i jämställdhet. Det är väl det vi borde heja på? Hushållsnära tjänster har i debatten framställts som ett stöd för småbarnsfamiljer som har svårt att få tiden att räcka till samt som en hjälp till deltidsarbetande kvinnor för att de ska kunna öka sin arbetstid. Statistiken pekar dock inte på att det är småbarnsföräldrarna eller de deltidsarbetande som använder sig av hushållsnära tjänster. Regeringens egna utredningar visar tydligt att det är de högavlönade som mest utnyttjar hushållsnära tjänster. Inte heller åldersstatistiken pekar på att det är småbarnsföräldrar som drar nytta av skattelättnaderna. I stället handlar det om nya lågavlönade deltidstjänster för kvinnor så att männen ska slippa ta sitt ansvar och hjälpa till med det obetalda hemarbetet och överklassen slippa städa de egna dassen, något som vi andra ska hjälpa till att betala. Borgarnas kvinnofientliga jämställdhetspolitik skapar rubriker. Floppad satsning på jämställdhet stod det med stora bokstäver i tidningen . Endast användes av regeringens utlovade 400 miljoner, och 100 av dessa miljoner sände man ut , . Man kan verkligen påstå att regeringen säger en sak och gör en annan. Det gör att vi socialdemokrater är oroliga för att den jämställdhet som varit världskänt för ska monteras ned. Den nya diskrimineringslagen som kommer att ersätta jämställdhetslagen innebär att jämställdhetsplaner och handlingsplaner för jämställda löner endast ska behöva göras i stället för, som , . Detsamma gäller lönekartläggning och löneanalys, som alltså bara behöver ske i stället . Dessutom föreslås att kravet på planer inte ska gälla för arbetsgivare som har färre än 25 anställda. undantas arbetsgivare som har färre än tio anställda. Att en jämställdhetsplan inte upprättas innebär risk för att ett regelbundet jämställdhetsarbete ersätts med skrivbordsarbete . Arbetet med planerna har skapat kunskap om och förståelse för jämställdhet. Vi anser att dagens ordning bör behållas, det vill säga att jämställdhetsplaner ska upprättas av arbetsgivare med minst tio anställda. Att som regeringen nu föreslår undanta arbetsgivare med färre än 25 anställda innebär att mer än en miljon arbetstagare kommer att arbeta på en arbetsplats utan vare sig jämställdhetsplan eller handlingsplan för jämställda löner. Det är allvarligt. Jämställdhetskunskap behövs också hos arbetsgivare med mellan tio och 25 anställda. Svensk arbetsmarknad har kommit en bit på väg när det gäller jämställda löner. finns det dock skillnader mellan kvinnor och män, skillnader som behöver åtgärdas. Osakliga löneskillnader är ofta svåra att upptäcka. Vi anser att lönekartläggning är ett bra instrument för att synliggöra det faktum att arbeten som domineras av kvinnor systematiskt värderas mycket lägre än de manligt dominerade arbetena. Om den strukturella lönediskrimineringen blir synlig kan man åtgärda den mycket snabbare, och riktade insatser kan göras. undersökning som genomförts i ett stort antal kommuner och landsting visar att genomfört lönekartläggningen. Av de kommuner och landsting som har gjort lönekartläggningen uppger drygt hälften att de har hittat osakliga löneskillnader. Av dessa har upprättat en handlingsplan. av personalcheferna anser att lönekartläggningen är ett bra verktyg för att nå jämställda löner. Det som den borgerliga regeringen tänker införa innebär en stor och uppenbar risk för att osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män kommer att finnas vid ännu fler företag och att löneskillnaderna kommer att öka. Det kommer att ta att rätta till. Fackförbunden och Unionen har räknat ut att det kan ta upp till innan man kommer till rätta med de felaktiga lönerna. Unionens medlemmar har en genomsnittlig löneskillnad mellan kvinnor och män som man inte har någon rimlig förklaring till, bara för att man är kvinna eller man. är mycket pengar, både i lön och i tilltänkt pension. Enligt jämställdhetslagen ska det rättas till. Det förutsätter att man regelbundet upprättar jämställdhetsplaner och handlingsplaner, så att man upptäcker och arbetar med de osakliga löneskillnaderna. Oavsett om det är tusenlappar eller hundralappar gör det väldigt stor skillnad för kvinnor. Enligt JämO säger arbetsgivarna själva att det är den första lönekartläggningen som tar väldigt mycket tid, framför allt hos stora arbetsgivare. Det är inte så konstigt; har man inte gjort någonting innan är det ju nytt. Men med propositionens förslag om att lönekartläggningen endast ska ske kommer varje lönekartläggning att ta mer tid. Det blir som att göra något nytt . Det kan vara så att inte ens samma personal finns kvar på företaget. Man hinner helt enkelt glömma . Vi delar de fackliga centralorganisationernas uppfattningar att regeringens förslag skickar signaler om att jämställdhetsinsatserna för att eliminera förekomsten av osakliga löneskillnader inte är en prioriterad fråga och att frågan inte är lika viktig för alla arbetsplatser. Man kan uppfatta det så att det är acceptabelt att diskriminera lite grann med osakliga löneskillnader vid mindre företag. Ändringen får med största sannolikhet allvarliga konsekvenser i form av ökade löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Vi tycker att det vore bättre om man minskade dem. På ett frukostmöte här i hade några stycken av oss förmånen att få lyssna till som är professor i genus och var utredare i utredningen och män i maktpositioner i det svenska samhället. Jag ställde till henne frågan om hon trodde att de nya förslagen ökade jämställdheten. Hon sade att det var direkt förödande för jämställdheten. Det är alltså inte bara facken och vi socialdemokrater som ser farhågorna utan även personer med mycket kunskap som forskare inom genus och jämställdhet. Jämställdhetsministern har vid en interpellationsdebatt sagt att det inte finns belägg för att det som fackliga organisationer och professorn säger händer. Hon har för avsikt att låta frågan om aktiva åtgärder, däribland frågor om jämställdhetsplaner, utredas vidare. Vore det inte bättre att regeringen utredde först, innan man genomför ett sådant här förslag, om man inte litar på vad bland annat JämO, LO, , Unionen och professorn säger? Man kan läsa att utskottet tycker detsamma. Bara med rent sunt förnuft kan man förstå att detta förslag inte ökar jämställdheten mellan kvinnor och män. 4 (): För säkerhets skull inleder jag med att yrka bifall till ett antal reservationer, nämligen nr 10, 18, 21 och 26. Självfallet står vi bakom samtliga våra reservationer, men vi kan inte ha omröstningar i all oändlighet. Det är ett stort och omfattande ärende som vi debatterar här . har en lång rad reservationer, en hel del kritik av regeringen och ett antal egna förslag till förbättringar av antidiskrimineringsarbetet. Jag vill börja med att konstatera att vi tycker att det är positivt att transpersoner nu uttryckligen kommer att inkluderas. Det är inte för . Men jag anser att det är allvarligt att den direkt diskriminerande bestämmelsen om sterilisering fortfarande dröjer sig kvar i lagen. Ålder införs som en ny diskrimineringsgrund. Det är vi skyldiga till som medlemmar i . Det är i och för sig någonting som tycker är positivt inte EU-medlemskapet, utan förbudet mot åldersdiskriminering men vi har en del viktiga förbehåll som handlar om att möjligheten att skydda framför allt äldre arbetskraft riskerar att undermineras genom att kollektivavtal och arbetsrättslig lagstiftning kanske måste ändras. När det gäller integration och etnisk diskriminering lämnar regeringens förslag en hel del övrigt att önska. Vi tvingas konstatera att några nya redskap för att främja integration och mångfald inte tillkommer. En grupp som har särskild anledning att känna sig sviken den här dagen är alla funktionshindrade. Bristande tillgänglighet utestänger hundratusentals människor från delar av samhällslivet som de allra flesta av oss tar för givna. Vi i är mycket besvikna över att regeringen väljer att inte ta den här frågan på det allvar den förtjänar genom att nu införa bristande tillgänglighet som grund för diskriminering. De här frågorna kommer andra talare från att återkomma till och tala om . Det är som sagt stora och viktiga frågor vi debatterar . Diskriminering är ett samhällsproblem som angår alla. Ansvaret för att bekämpa diskriminering ligger också på oss alla. En tydlig och överskådlig lagstiftning, en rättssäker hantering och kännbara sanktioner är viktiga inslag i arbetet med att bekämpa diskriminering. Men ett övergripande problem med det lagförslag regeringen har lagt fram är att diskrimineringslagstiftningen nu får en tämligen ensidig inriktning på det rättsliga efterspelet till redan inträffad diskriminering på bekostnad av de aktiva åtgärderna, vars syfte det är att angripa och förändra de strukturer och maktförhållanden som upprätthåller och återskapar diskriminering. Möjligheten att göra en anmälan och få en rättssäker process och ett skäligt skadestånd om man utsatts för diskriminering fyller en viktig normerande roll och är betydelsefull för den enskilde som har drabbats. Men som redskap för samhällsförändring och för att avskaffa diskriminering är enskilda rättsprocesser inte särskilt verkningsfulla. Den huvudsakliga målsättningen med en antidiskrimineringspolitik värd namnet måste rimligen vara att undvika att diskrimineringen uppstår. Det kräver förstås en hel del utöver det som diskrimineringslagstiftningen omfattar. Ett samhälle där lika rättigheter och möjligheter i praktiken fullt ut gäller för alla, oavsett kön, etnicitet, funktionsgrad, ålder, sexuella preferenser eller könsidentitet, kräver i praktiken en grundläggande förändring av i stort sett hela samhället. En liten del i det förändringsarbetet kan ändå en väl utformad diskrimineringslagstiftning bidra med. föreslog att kraven på aktiva åtgärder, det vill säga systematiskt förebyggande arbete för att förändra diskriminerande rutiner och strukturer och att främja jämställdhet och mångfald hos arbetsplatser eller utbildningsanordnare, borde utökas. delar den uppfattningen. Det är i det systematiska arbetet som rutiner och strukturer ofta omedvetet återskapar diskriminering kan upptäckas och förändras. Vi menar att de årliga jämställdhetsplaner som varit lagstadgade bör utvidgas till årliga mångfaldsplaner som ska upprättas i syfte att skapa verkligt inkluderande och icke-diskriminerande arbetsplatser, skolor, universitet och så vidare. Det är den enda rimliga strategin om man ser och inser att diskriminering inte orsakas av enstaka olycksfall i arbetet eller ens något slags irrationell ondska från enstaka chefer eller rektorer utan att den faktiskt har sin grund i systemfel som bygger på ofta omedvetna normer och arbetssätt. Regeringen vill nu inte införa några sådana krav på systematiskt mångfaldsarbete utan menar att frågan behöver utredas mer. Jag har väldigt svårt att se vad det egentligen är som behöver utredas ytterligare.