prot · GV09131 · 2008-06-18 00:00:00 — Det är naturligtvis helt riktigt att om man ser till hela omslutningen av fastighetsavgiften jämfört med fastighetsskatten är det totala uttaget mindre än vad det var tidigare. Så är det. Men ska vi kunna ha en riktig diskussion om hur situationen ser ut är det säger nu bra. ger mig rätt. Ni tog inte hänsyn till dämpningsregeln, och det skrev ni också i ert material. Ni tog inte heller hänsyn till begränsningsregeln och till höjd reavinstskatt. Det är ju trots allt en del av boendets kostnader, skulle man kunna säga, eftersom det går att hänföra till fastigheterna. Då menar jag att det material som ni har tagit fram inte stämmer. När jag tittade på det hittade jag dessutom en jämförelse som ni hade gjort där man hade behövt betala mindre fastighetsskatt med det gamla systemet. Då stämmer inte det som ni har skrivit här om att samtliga småhusägare får en betydligt lägre avgift. Så är det inte. Det handlar inte om några stora skillnader, men det ni har skrivit är inte rätt. Det är jättebra att säger att det är precis så som jag har tolkat det. Ni har inte tagit fram ett riktigt korrekt underlagsmaterial. Sedan är det också intressant att ni har varit väldigt kritiska mot begränsningsregeln. Men faktum är att det finns en proposition nu om att vi ska återinföra begränsningsregeln, men då för vissa grupper. Ni fortsätter på den inslagna vägen. Inga regler ska vara generella. De ska bara gälla vissa grupper i vissa lägen och under andra omständigheter. 69 () replik: Det material vi skickade ut var korrekt, men det finns alltid undantag om man går på specialregler. Det är rätt att man kunde ha gjort en statistisk genomgång av hur den gamla begränsningsregeln också skulle ha slagit totalt för de kvarvarande grupperna som eventuellt var berörda av den. Jag har just sagt att det var väldigt få grupper, bortsett från pensionärer, som över huvud taget berörs nu när fastighetsavgiften är så låg som den är. Men man kommer inte ifrån två saker. Med det taxeringsvärdessystem som vi hade och med de höjningar som kommer skulle det ha blivit en oerhört kraftig skattechock över hela landet på grund av de höjda taxeringsvärdena. Den uteblir nu med det nya systemet. Det tror jag att är fullständigt klar över. Denna skattechock hade inneburit att inkomsterna för staten från fastighetsskatten hade kommit att höjas utomordentligt kraftigt på grund av taxeringsvärdeshöjningarna. Det uteblir också, och det innebär att effekten av att vi har övergått från den dåvarande statliga fastighetsskatten till den nya fastighetsskatten, den kommunala avgiften, är att vi har fått en sänkning. Om man jämför hur det blir 2009 med vad som skulle ha hänt med det gamla systemet är det en påtaglig sänkning. Den måste människor studera , och man måste tänka efter innan man röstar fram en eventuell regering som ska återinföra det gamla systemet. 70 () replik: för fram en spännande men kanske inte helt seriös teori om att det finns ett samband mellan skattetrycket och statsministerns ålder. Jag är inte helt övertygad om att så är fallet, men om så är fallet har jag förslag på en helt annan statsminister: . Jag har inte riktigt koll på hur gammal hon är, men hon har en bra bit kvar till 40. Det är jag ganska säker på. ska jag dock inte lova att vi i ett sådant fall verkligen skulle få ett skattetryck . Jag tror att det är lite mer komplicerat än så. Egentligen är det klart att det inte finns något egenvärde i att ha ett högt skattetryck. Det är väl bra om människor kan få behålla mer av sin lön och välja själva vad de vill göra med den. Men är det många människor som uppenbarligen vill att vi ska ordna vissa saker gemensamt. Det kan handla om den offentliga omsorgen och trygghetssystem som ser till att man inte faller mellan stolarna om man blir sjuk eller arbetslös. Då går det inte att bara sänka skatterna. Då måste man hålla koll på att det blir en balans däremellan. Jag tror nog att vi får göra lite krångligare avvägningar än att bara titta på statsministerns ålder. är jag medveten om de problem som finns med höga skattekilar på arbete, som bland annat tar upp. Men alla skatter behöver inte vara på arbete. Oavsett vilket skattetryck man till slut hamnar på och oavsett hur man kommer fram till det kan man göra en omfördelning inom skatterna. Man kan till exempel ha en större andel miljöskatter. har tydligen haft ett rådslag där man har kommit fram till att man är för ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken som man är emot höjda bensinskatter. Det blir lite grann som forskaren som frågade folk vad de tyckte om bensinskatten respektive koldioxidskatten på drivmedel. Man kom fram till att de var mot bensinskatt men för koldioxidskatt trots att det i princip hänger ihop. Det är därför jag undrar var egentligen står. Kommer man att använda sig av ekonomiska styrmedel också när det gäller att få ned vägtrafikens utsläpp? Eller vad kommer man att använda sig av där? 71 () replik: Om man kan få fram bra styrmedel som når önskat resultat i det avseendet tycker jag att man ska använda dem. Av den anledningen tycker jag till exempel att det vore intressant att mer eller mindre slopa fordonsskatten, det vill säga själva innehavet av fordon, och i stället lägga det på en motsvarande ökning på förbrukningen av drivmedel. Det vore ett sätt att tydligare ge en miljöeffekt. Det finns många sådana styrmekanismer som man kan utveckla ytterligare. Jag är övertygad om att den diskussion som förs i olika sammanhang i samhället kan leda dithän. Jag vill ta upp det intressanta som sade om skattetrycket och leda in det på skatten på arbete. Man kan säga att den tidigare regeringen arbetade väldigt hårt för att beskattningen av vanliga människors arbete skulle vara så hög som möjligt. Vanliga människors arbetsinsatser beskattades. Det kan nästan sägas ha varit någon form av utsläppsrätt på arbete, att inkomsterna gick till dem som inte arbetade. Man gjorde det inte tillräckligt lönsamt att arbeta på grund av att skatten på arbete var för hög och att man hade alltför frikostiga ersättningssystem för dem som inte var i arbete. Det är detta som vi har ändrat på. Vi kan nu få ett lägre skattetryck på grund av att fler är i arbete och färre behöver försörjas genom bidragssystemen. Det är en utveckling som gör att nu är i en god trend. Då får vi ett lägre skattetryck. Och jag tolkade så att hon inte har något emot att vi får ett lägre skattetryck. 72 () replik: Det beror lite grann på hur vi uppnår det. Det är egentligen en väldigt delikat avvägning. Det är klart att det låter bra att det ska löna sig att arbeta. Det är ju ingen som vill att människor ska fastna i bidragsfällor och att det inte ska löna sig att ta ett arbete. måste vi vara medvetna om att det finns människor som, trots att de verkligen försöker, inte lyckas få ett arbete eller som kanske har en sjukdom som gör att de inte kan arbeta. Om vi då skär ned alltför mycket för dem som inte har en chans ger det väldigt olyckliga konsekvenser för de individer som drabbas. Det är därför som man måste vara lite försiktig. Ja, gör det lönsamt att arbeta men utan att för den sakens skull försätta de människor som av någon anledning inte kan arbeta i en orimlig situation. Sedan är frågan vilka som mest behöver skattesänkningar för att det ska löna sig att arbeta. Och, visst, det kan vara människor i ganska låga inkomstskikt för vilka det kanske inte är så stor skillnad mellan att leva på ersättning och att leva på arbete. När det däremot gäller de höginkomsttagare som faktiskt har fått de största skattesänkningarna med regeringens politik skulle det knappast löna sig att sluta jobba och gå hemma i stället. Varför är det då de som får de största skattesänkningarna? 73 () replik: Det finns grupper som har fått stora skattesänkningar, det är jag medveten om. Det är en spegelbild av att just dessa grupper betalade så orimligt hög skatt, till exempel för vissa fastighetsinnehav eller genom styrningen av kapital- och förmögenhetsbeskattningen. Det är klart att när man ändrar i dessa skatter blir det den effekten. Jag tror att framför allt ska se på vad som hände när vi införde den nya politiken. Vi bröt trenden att allt fler skulle förtidspensioneras. Vi har inte längre ett system där arbetslösheten i stor utsträckning göms i arbetsmarknadsåtgärder. Vi har inte längre en lika hög dold arbetslöshet. Det har blivit lönsammare att vara i arbete. Jag är självfallet med på att vi ska ha ersättningssystem som gör att människor ska känna en rimlig trygghet. Men vi ska inte ha ersättningssystem som gör att man hellre är i ersättningssystemen än går i arbete. Vi var i den situationen när denna regering trädde till. De åtgärder som har införts nu har lett till att det blivit lönsammare att vara i arbete. Då anpassar sig människor efter det, och då får vi färre som är hänvisade till ersättningssystemen. vet väldigt väl vilken utveckling vi har haft när det gäller sjukfrånvaron, att antalet förtidspensionärer nu minskar och att arbetsmarknadsåtgärderna har styrts över till sådana som kan ge verklig effekt på arbetsmarknaden. 74 (): Skattepolitiken är central för välfärden. Med en hållbar finansiering av offentliga utgifter ska skatterna utformas på ett sätt som ger en hög välfärd. Välfärden bygger i sin tur på en hög och varaktig sysselsättning. Det är inte enbart för att det stärker den ekonomiska standarden för den som har arbete, utan också för att en sysselsättningsfrämjande skattepolitik bidrar till en hållbar finansiering av den gemensamma sektorn. var fortfarande ett trött land av socialdemokratiskt styre. Många befann sig i utanförskapets mörker. Alltför många svenskar hade inget arbete att vakna upp och gå till . Svenska folket gav uttryck för sin trötthet genom att rösta på nya friska vindar i den svenska politiken, alliansregeringen. Hur såg det då ut i bokslutet efter regeringen när alliansregeringen tog över ? Ja, situationen var minst sagt kaotisk och väl värd att påminna om. Vi hade en situation där närmare en och en halv miljon människor var i utanförskap. Andelen arbetslösa kvinnor hade ökat . Andelen långtidsarbetslösa med funktionshinder hade ökat . Andelen 2024-åringar i Amsåtgärder hade ökat . Och klyftorna i samhället ökade med . Det var knappast ett drömsamhälle som alliansen tog över. Alliansregeringen presenterade sin första budget med tonvikt på att hjälpa människor att få ett arbete att gå till . Alliansregeringen har flitigt hunnit genomföra sina vallöften för ett piggare . Många av åtgärderna finns att söka inom skattepolitiken. Närmare bestämt har åtta av tio vallöften realiserats. Jag ska belysa regeringens betydelsefulla satsningar samt rikta blicken ytterligare något framåt i tiden. Det jag tänker på är vikten av att få till stånd ett värderingsskifte i samhället. Jag tänker också på betydelsen av olika insatser som vi måste fortsätta att sätta in för att möta de stora utmaningar som vi står inför på områden som miljöhotet och den demografiska utvecklingen. vill jag att vi tittar något ytterligare i backspegeln. Sedan valet har omkring 170 000 människor gått från utanförskap till riktiga jobb. ökade antalet arbetade timmar med 3 ½ procent. har en så omfattande sysselsättningsökning uppmätts . Det har inneburit att skatteunderlaget har ökat och att förutsättningarna för att bedriva en bra verksamhet i kommuner och landsting har stärkts. Det har också inneburit att vi har en stark statsbudget. Vi har en situation som gör att vi radikalt kan minska vår statsskuld. Och vi har lagt grunden för att klara de prov som den demografiska utvecklingen kommer att ställa på samhället. Utgångsläget är bättre än . aviserade regeringen i sin budgetproposition ytterligare åtgärder för att stimulera sysselsättningen. presenterade regeringen i sin tilläggsbudget det fortsatt övergripande och viktiga målet att minska utanförskapet. Vi kan konstatera att vi äntligen har en regering som förstår vikten av skatteinstrumentets inflytande för en varaktig sysselsättningspolitik och som värnar om den enskilde individens möjlighet att påverka sin egen vardag. Låt oss nu titta närmare på regeringens skattepolitik. Följande tre viktiga inslag återfinns i regeringens strategi för arbetslinjen: Det första är bättre drivkrafter för arbete helt enkelt mer kvar i plånboken genom jobbskatteavdraget. I vårpropositionen aviseras ett tredje steg i jobbskatteavdraget. Det andra är att göra det enklare och mindre kostsamt att anställa. Arbetsgivaravgifterna har sänkts för specifika grupper för att förbättra deras arbetssituation. Och vi kan se satsningar på våra ungdomar, äldre, invandrare och långtidsarbetslösa, bland annat genom nystartsjobben, instegsjobben och nyfriskjobben. Det tredje är att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag. har bland annat förmögenhetsskatten avskaffats. 3:12-reglerna har reformerats. Momsinbetalningsperioden har förlängts. Ett regelförenklingsråd har tillsatts. Och, som sagt, arbetsgivaravgifterna har sänkts. Regeringens satsningar har redan visat sig vara effektiva. konstaterar i sin rapport att med ett jobbskatteavdrag stimuleras fler att välja att arbeta framför att inte arbeta. Och teoretisk forskning visar på jobbskatteavdragets positiva effekter för sysselsättningen. Före maktskiftet stod vi inför en bisarr situation med människor som hade fastnat i ett bidragsberoende. Höga trösklar in på arbetsmarknaden gjorde att många i valet och kvalet dessvärre valde att inte arbeta. För dessa människor lönade det sig helt enkelt inte att arbeta. Det var olyckligt och en märklig samhällsutveckling. Min mening är därför, bland annat, att regeringens satsningar har visat sig vara centrala, logiska och starkt efterlängtade, både före och efter maktskiftet. Ett skattesystem som utformas på så vis att det är enkelt och transparent stärker legitimiteten och får den acceptans det förtjänar hos hela svenska folket. Skattemoralen kommer att höjas. Vi får ett värderingsskifte där kalkylerade beslut om hur arbete eller bidrag ska styra individens vardag reduceras. Även skatteplanering och skatteflykt kommer att motverkas. Sammantaget innebär ett enkelt och transparent skattesystem att statskassan stärks, vilket ger oss den starka välfärdsapparat vi behöver för att klara morgondagens demografiska utveckling. Skatteinstrumentet är nämligen ett kraftfullt styrmedel om det utformas effektivt och med grundläggande principer som bas. Ju färre undantag och ju enhetligare system, desto enklare blir det att förstå det svenska systemet, ta det till sig och tillämpa det. I vårens tilläggsbudget aviserar därför regeringen att den löpande kommer att pröva särregler i syfte att just förenkla skattesystemet. Arbetet med att förenkla skattereglerna ska alltså drivas vidare. Det intressanta vore att undvika olika inslag av uppskjuten beskattning. Principen bör vara att om behov av styrning saknas ska skattereglerna vara generella, skattebaserna breda och skattesatserna låga. Jag vill också fästa vikt vid de ungdomssatsningar som regeringen har genomfört bland annat genom sänkningarna av socialavgifterna med . Det är ett stort steg för att få in våra unga på arbetsmarknaden så att de kan få fäste och vara med och möta morgondagens åldrande befolknings behov. Även utbildning måste premieras i högre grad. Högre utbildning måste stimuleras genom ett minskat uttag av statlig skatt. Genom ett större humankapital kommer vi också att stärka vår konkurrenskraft gentemot vår omvärld. I ett modernt och handlingskraftigt bör skatterna utformas på så sätt att en hög välfärd kan stimuleras och upprätthållas som åtgärder vidtas för att förbättra miljön. Skattepolitiken bör dessutom stärkas om vi ska klara de två tuffa utmaningar vi står inför och som jag har nämnt tidigare, nämligen miljö- och klimathotet och den demografiska utvecklingen där färre ska bidra till allt fler. Principen i miljöpolitiken bör också fortsättningsvis vara att förorenaren ska göra rätt för sig som ny teknik stimuleras och god miljöhushållning premieras. Något annat är som jag ser det helt orimligt. bör skatter på miljöområdet samordnas med andra styrmedel, som till exempel handeln med utsläppsrätter, så att miljöstyrningen blir så samhällsekonomiskt effektiv som möjligt. I vårpropositionen framhåller regeringen vikten av att miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel har en central roll i miljö- och klimatarbetet. Det är glädjande. Regeringens arbete kommer framöver att lägga särskild vikt vid koldioxidbeskattning. Framför allt är det glädjande att regeringen kommer att presentera en klimatpolitisk proposition med förslag till mål och åtgärder för den svenska klimatpolitiken detta med utgångspunkt i Klimatberedningens tankar vilka just nu behandlas. Avslutningsvis vill jag framhålla att vi är i då det är vanligt med skolavslutningar och många studenter sjunger om fröjdens dagar. Med regeringens politik kan vi gladeligen konstatera att de går en ljusare framtid till mötes. Fler kommer att kunna verka på arbetsmarknaden. Fler kommer att märka att regeringens politik premierar högre utbildning. Fler i arbete kommer också att vara ett oumbärligt inslag för att möta de utmaningar vi står inför. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. 75 () replik: Det är intressant att lyssna till inledning om hur eländigt det var i och hur mycket bättre det har blivit med en borgerlig regering. Men det är inte bara vi socialdemokrater som här i talarstolen kritiserar den borgerliga politiken. kom med en väljarundersökning som väldigt tydligt visade att svenska folket inte alls är tillfreds med den politik som är så oerhört nöjd med. De borgerliga har ett stöd på i väljaropinionen. S, v och mp har . SCB:s siffror är också intressanta när man jämför de olika inkomstgrupperna. Det är bara den översta inkomstgruppen, av svenska folket, som tycker att den borgerliga regeringen sköter sig. Där har ni . Det stämmer också ganska väl med vad vi säger. Ni för en politik som gynnar de människor som är välbeställda och som har goda inkomster. Inte minst på skattepolitikens område är det på det sättet. Det är dessutom inte sant att det har blivit en förändring när det gäller utanförskapet. Räknar man på utanförskapet på samma sätt och med samma beräkningsgrund som ni räknade på utanförskapet i valrörelsen har det inte blivit någon förändring, utan det är precis samma situation. Ni har inte löst den frågan som ni påstod att ni skulle lösa. Den politik som ni har fört har inte resulterat i någon förändring. Räknar man på samma sätt som ni gjorde är det samma situation som det var . Politiken har inte lett till någon förändring. kom siffror som visade att det under regeringen första år var fler som blev förtidspensionerade än under sista år som statsminister. Era siffror stämmer alltså inte. Min fråga till blir därför: Känns det bra att föra en sådan orättvis politik? 76 () replik: Jag upplever det inte som orättvis politik att vi har gett en sjuksköterska, en polis mer än netto. Vi har gett människor möjlighet att leva ett liv som styrs av dem själva och inte via något bidragssamhälle. Eländigt sade du, . Jag hörde tidigare att du i ett inlägg pratade om att regeringen var på ett sluttande plan. Tittar vi på de siffror som är verklighet och som jag redovisade kan vi konstatera att den förra regeringen hade fritt fall. Det är ändå så att av kvinnorna gick till långtidsarbetslöshet vi talar om. Väljarundersökningar ska man ta med en nypa salt. Vi har en regering som driver ett enormt förändringsarbete för att så många som möjligt ska komma från ett utanförskap. har vi en opposition som i stort sett har skaffat sig fribrev och glider omkring i utan att redovisa sin politik. Man är bra på att klaga på regeringens reformarbete, men var finns den egna politiken? tog tidigare upp frågor som: Hur ser fastighetsskatten ut hos Socialdemokraterna? Vad kommer ni att göra med jobbskatteavdragen? Vad kommer ni att göra med förmögenhetsskatten? Fråga efter fråga är obesvarad. Vi vet inte vad oppositionen vill. Det vet inte väljarna heller. Jag ser det därför som ganska naturligt att väljarundersökningar ser ut som de gör. Men låt oss vänta till valet och se hur situationen ser ut då. 77 () replik: Självklart kommer valet att bli väldigt intressant. Men det är bara att konstatera att har den politik ni har fört inte lett till några förbättringar i väljaropinionen, tvärtom. Ni har samma besvärliga läge som ni hade . Då sade ni samma sak: Vänta bara tills vår politik börjar verka! Då kommer folk att förstå den och sympatierna för borgerligheten kommer att öka. Så har det icke blivit. Vi har en politik från Socialdemokraternas sida. Vi har avvisat de flesta av de skatteförslag som ni har redovisat, framför allt de som handlar om skattesänkningar. Det vet folk. Det har vi sagt. Vi kommer också att redovisa vår politik inför nästa val. Men är det regeringen som ska granskas. Debatten handlar om regeringens politik. Det är ni som har makten. Ni har varit väldigt tydliga med att det är ni fyra partier som ska bestämma politiken. Ni har inte bjudit in oppositionen till några som helst överläggningar om skattepolitiken under de gångna två åren, inte . Vi hade före valet på förslag att vi när det gällde fastighetsskatten ville ha en bred diskussion om såväl fastighetsskatten som skattereformen i övrigt. Men efter valet var det stängda dörrar. Borgerligheten skulle sköta det på egen hand. kommer ni till oss och säger: Vad vill ni göra? Men ni har ju bestämt att ni ska bestämma detta själva. Då tar vi naturligtvis god tid på oss och tar fram våra egna förslag inför det kommande valet. Jag har slutligen en fråga som jag gärna vill ha besked om. Kommer det något program mot skattefusk i höstens budgetproposition? Det vore väldigt intressant att veta det nu efter så lång debatt som vi haft om detta. Hänvisa inte bara som tidigare talare gjorde till den politik som den gamla socialdemokratiska regeringen har haft mot skattefusket, utan kom med några nya egna förslag. 78 () replik: Jag ser fram emot förslagen till politik från oppositionen. Vi har saknat det nu . Vad gäller fastighetsskatten kan man titta på styrsystemet här i . har ett majoritetsstyre i förhållande till kommunernas samlingsstyre. Där kanske man mer arbetar på det sätt som här redovisar. Jag har förståelse för det sättet att arbeta eftersom jag själv har jobbat med det. Men här har vi majoritetsstyre. Har vi också gått till val på att lova en förändring inom exempelvis fastighetsskatten är det ganska naturligt att vi också förverkligar vad vi har lovat. Det är ganska mycket av sunt förnuft i det tankesättet. säger också att man har gått emot regeringens förslag på punkt efter punkt. Det intressanta är att i ert budgetalternativ har ni vad gäller jobbskatteavdraget anammat en stor del av jobbskatteavdraget. Det vill ni inte gå ut och marknadsföra. Det skulle vara intressant att höra hur den bilden ser ut. kan jag inte få göra det, eftersom inte har rätt till någon mer replik. Jag konstaterar ändock att ni har anammat en hel del av alliansregeringens politik. När man tittar på fördelningen av jobbskatteavdraget har de stora pengarna gått till dem med de låga och medelstora inkomsterna. De har inte gått till de höginkomsttagare som talar om. Vad gäller skattefusk vet jag att det kommer en proposition om omvänd momsskyldighet inom skrotbranschen. Det är en sak som är under beredning i regeringen. Man arbetar med frågan. 79 () replik: sade att oppositionen glider omkring i utan att ha en egen politik. Det var ett märkligt uttalande. Jag kan bara hänvisa till att i skatteutskottets yttrande till finansutskottet över vårbudgeten har vi i redogjort för hur vi ser på skatter, rättvisa skatter, hur skatter fördelar sig mellan kvinnor och män, skatter och företagande, och skatter som en verksam del i miljöpolitiken, för att ta några exempel. Vi kanske inte har utmejslat vartenda förslag in i minsta detalj. Det pågår naturligtvis diskussioner kring detta.