prot · GV09110 · 2008-05-13 00:00:00 — finns det många som menar att jordbruksmarken behövs för livsmedelsproduktion och att biogasen i det fallet måste ge sig. Jag undrar hur ministern ser på odlingar för biogas kontra odlingar för livsmedelsproduktion. Är det verkligen en allvarlig konkurrenssituation på gång, eller finns det goda förutsättningar för att odla både för mat och för biogas? 73 Miljöminister (): Låt mig börja med att konstatera att biogasen har utmärkta miljöegenskaper som gör att den är särskilt lämplig att använda i fordon i starkt förorenade tätortsmiljöer. Biogasen minskar utsläppen av fossil koldioxid, kväveoxider och partiklar till nästan noll, och dessutom är bullernivån för gasfordon faktiskt lägre än för dieselfordon. Det är ett faktum att vi har skapat ett antal olika åtgärder för att stödja biogasen i . Det är bland annat stödet för distributionen. Det har vi i själva verket förlängt jämfört med vad som tidigare gällde. Det är inte så att vi ständigt har gett nya besked när det till exempel gäller klimatinvesteringarna. Tvärtom, klimatinvesteringsprogrammet har löpt . Alliansregeringen tillförde mer pengar för att just hålla programmets ursprungliga omfattning, och vi behöll samma tidsgräns som den förra regeringen hade planerat. Dessutom är ett antal åtgärder genomförda som gagnar biogas, bland annat genom att den är befriad från både energi- och koldioxidskatter. Ägare av gasfordon får flera ekonomiska förmåner som till exempel i miljöbilspremie, ingen trängselskatt i , 40 procents nedsatt förmånsvärde och gratis parkering i flera kommuner. Dessutom kan nämnas att nu förbereder en satsning på för att göra biogas tillsammans med näringslivet, bland annat med stöd från statens investeringsprogram. Dessutom förbereder vi nu ett antal åtgärder. För att förbättra biogasens kommersiella förutsättningar har i samråd med utrett hur skattefriheten för biogasen ska kunna följa gasen vid samdistribution av biogas och naturgas. Regeringen avser att lämna proposition om detta till . överlämnades betänkandet Bioenergi från jordbruket till regeringen. Det har sedan remissbehandlats. Där föreslogs ett tidsbegränsat investeringsstöd för gödselbaserad biogas. Med utgångspunkt från förslaget i betänkandet utreder nu hur förslaget kan införlivas i befintliga åtgärder i nuvarande landsbygdsprogram. Det uppdraget ska ju redovisas . Det får också vara svar på den fråga som tog upp. Dessutom ser regeringen mycket positivt på utvecklingen av det som kallas bränslekombinat för samproduktion av olika biodrivmedel, som etanol och biogas, där restprodukter utnyttjas. Det är samlat en stor satsning som har gjort. Den kommer att följas av ytterligare åtgärder som jag räknar med att vi kommer att presentera framöver. Distributionsstödet ska ses bara som en del av de samlade insatserna. 74 (): Det är bra att man utlovar besked, även om jag vill ha besked . Jag tror att de aktörer på marknaden som har funnits med och drivit det här framåt också hade velat ha besked . Jag vill gå tillbaka till ursprungsidén. Vi har berört det tidigare, men avfall kan ju förhållandevis enkelt omvandlas till energi och dessutom driva bilar. Många förnybara energikällor kan ju endast användas till el och värme, inte direkt som drivmedel, åtminstone inte . Biogas är därför det överlägset bästa miljöbränslet sett till såväl energieffektivitet som råvaruanvändning och produktionsförhållanden. Lokalt avfall kan lokalt produceras till drivmedel och användas lokalt till bussar och bilar. används som drivmedel av den biogas på totalt som finns i . Om all biogas användes till fordon skulle gasen räcka till över 200 000 bilar. drivs endast 13 500 bilar med gas samt en hel del lokala bussflottor. Det är beklagligt att gasbranschen och landets kommuner inte får klart besked på frågan om bidrag till gastankställen. Vi vet för det första båda två att oljebolagen är kallsinniga till investeringar i gas då pumplagen främjat en från deras sida ensidig utbyggnad av den billigare etanolpumpen. Det innebär att det i praktiken är en handfull aktörer och kommuner som tar ansvar för en infrastruktur för gas i och att utbyggnadstakten därmed, tyvärr, är långsammare. Vi vet, för det andra, att det bland annat på grund av detta för tillfället inte finns några ansökningar inne hos om bidrag från resterande medel som kvarstår av beloppet. Vi vet också att reglerna för hur man söker bidrag, var man kan få bidrag och beskeden för hur länge bidraget kvarstår har vållat en hel del problem. I praktiken får inte heller alla som söker bidrag de utlovade , som jag nämnde tidigare, utan i praktiken bidrag för av kostnaden. Vi vet, för det tredje, att genom att ta bort bidraget underlättar vi knappast för de aktörer som bygger och vill fortsätta att bygga gastankställen. Jag önskar därför ett besked från miljöministern. Kommer bidraget att kvarstå eller ämnar regeringen återigen att vänta till elfte timmen med besked? såldes rekordmånga miljöbilar. Det är naturligtvis positivt. Men det vore också värdefullt att titta mer självkritiskt på hur det ser ut när det gäller etanol i förhållande till biogas. Man ska ha en mer ödmjuk inställning till verkligheten. Jag tror att vi båda är överens om att biogas är det miljövänligaste, med alla de fördelar som tidigare talare har tagit upp, att det går att satsa på en hel kedja med lantbruket och jordbruket. Till exempel Tekniska Verken i producerar på ett föredömligt sätt biogas. Ynka av alla bilar som såldes drivs med gas. Det blir en konstig kontrast mellan att tala om att detta är så bra och att statsrådet sedan i sitt svar säger att kapaciteten är begränsad. Naturligtvis är den begränsad om man inte tar med hela kedjan. Vi socialdemokrater har lyft fram att det går att konvertera bilar. Det ska vara ett helhetstänk, från ekonomiska styrmedel när det gäller produktionen, för att stimulera mängden och möjligheten att producera mer biogas, till att få fler brukare. En del av detta är naturligtvis också att det finns tankställen. Det finns de bilmärken som redan tillverkar biogasbilar. Vi ska kunna importera bilar från de länder som redan har kommit längre än vad vi har gjort. Det hänger ihop. Ministern borde ge ett tydligare besked till marknaden och ha större ambitioner om han verkligen tror att biogasen är det miljövänligaste bränslet. 75 (): Jag har några avslutande reflexioner om biogas. Energigaserna, framför allt biogas, är viktiga delar i framtidens energisamhälle. Det finns mycket stora möjligheter att öka produktionen av biogas i . Miljön förbättras med hjälp av satsningar på biogas, och många nya arbetstillfällen skapas. I energipolitiken måste beslut fattas i riktning mot ekologiskt och ekonomiskt hållbara energisystem baserade på förnybara resurser. Biogas måste vara vårt mest miljövänliga alternativ. Det är också bra att det finns förutsättningar för produktion av biogas i hela landet. Lantbruk, industri, stat, kommuner, landsting och privatpersoner måste samverka mer inom biogasområdet. Värme, kraftvärme, fordonsgas och andra användningsområden här finns biogas som ett bra alternativ. Energipolitikens mål ska vara ett alltigenom hållbart samhälle byggt på hållbara energikällor. Jag är glad att regeringen har den insikten och jobbar utifrån detta. 76 Miljöminister (): Först det första förnekar jag fullständigt att biogasbranschen lever under osäkra villkor som regeringen har bidragit till. Tvärtom har vi på rader av områden redan vidtagit åtgärderna. Det gäller bland annat hur vi har tillfört mer pengar till klimatinvesteringsbidragen och sett till att klimatinvesteringsprogrammet har genomförts som den förra regeringen ursprungligen planerade för. Vi har dessutom inte bara infört distributionsstöd utan också förlängt det. Vi har sett till att det, precis som jag har redovisat, blir möjligt att köpa en gasdriven bil och få i miljöbilspremie. Det blir ingen trängselskatt i , det blir nedsättning av förmånsvärdet och det blir gratis parkering i flera kommuner. En satsning på förbereds nu i för att producera mer biogas. Det är ett antal åtgärder som redan har vidtagits. För det andra är det inte alls så att vi dröjer med beskedet om distributionsstödet. Vi har gett besked, nämligen om en förlängning. Det resulterade i två ytterligare ansökningar som har bifallits. Därutöver finns nu hos inga ytterligare ansökningar. Det kan inte vara det viktigaste i det läget att prioritera att ytterligare förlänga just det distributionsbidraget, utan jag är i första hand inriktad på andra åtgärder. Det var därför jag redovisade ett antal av de förslag som vi nu på olika sätt förbereder inför klimatpropositionen för att ytterligare förbättra förutsättningarna för biogas. Regeringen har satsat ytterligare för perioden 20082010 för att utveckla framtidens teknik för produktion av biodrivmedel, det som brukar kallas andra generationens biodrivmedel. Då kommer det att ha stor betydelse för biogasen i förädlad form, nämligen biometan. Jag konstaterar, , att Socialdemokraterna trots allt inte har presenterat ett enda förslag som ytterligare skulle främja biogas eller klargöra beskeden för biogasbranschen. Efterkonverteringen är med förlov sagt en åtgärd som saknar betydelse i sammanhanget. Vi har genomfört klimatinvesteringsprogrammet, precis som den förra regeringen hade presenterat. har också Klimatberedningen lagt fram ett förslag om ett mer riktat stöd som vi bereder inom . Med det tycker jag att situationen är klargjord. Det vore bättre att inrikta sig på konstruktiva åtgärder framöver än att försöka ge intrycket av att det är en osäker situation . Det anser jag inte att man med fog kan säga. 77 (): Jag hoppas naturligtvis, som många biogasvänner, att det kommer besked, även om det är lite sent. Jag tycker att vi ska ta fasta på det. Jag kan nöja mig med det på den punkten. Ni avskaffade Klimp:en. Den har ändå använts i många kommuner för att bygga de lite dyrare biogaspumparna. Det är viktigt att vara lite självkritisk. När man inte får in ansökningar måste man ställa sig frågan vad som kan göras för att stödja denna utveckling, om vi ändå tror på att biogasen har de fördelar vi har talat om . Jag kan nöja mig med detta, även om jag tycker att det är . Jag hoppas att det kommer styrmedel som gör att hela kedjan fungerar och lyfter upp frågan. Även konverteringsbiten är viktig. En fråga som aldrig nämns är arbetstillfällen. Låt oss satsa på teknikutvecklingen. Jag har sett hur man på Tekniska Verken kämpar i verkstaden. Om det hade varit en annan ambition att satsa på att utveckla tekniken hade det skapat fler arbetstillfällen och på lång sikt bidragit till det som vi båda var med om på när det gäller tekniköverföring. Det är något som också ska läggas in i ett positivt tänkande, nämligen att se hela kedjan ut i världen. En biogaspump i kan vara ett led i detta. Det har betydelse hur en regering agerar. Jag hoppas, fru talman, att vi får se biogassatsningar som bidrar till att vi får en ökad flotta av fordon i som kör på det mest miljövänliga bränslet. 78 Miljöminister (): Låt mig konstatera att det har betydelse hur en regering agerar, och det är därför vi redan har agerat så att rader av de åtgärder jag har talat om är genomförda. Pengarna är satsade. Programmen genomförs planenligt. Dessutom har anslagstider förlängts. Jag ser inte att det finns ytterligare osäkerhet som ska undanröjas. Däremot finns det ett ytterligare antal besked som i vanlig ordning kommer att förberedas och läggas fram i samband med att vi presenterar klimatpropositionen, och jag ser att vi ytterligare kommer att förbättra möjligheterna också för biogas. Låt mig bara konstatera när det gäller efterkonverteringen att vi har lagt fram lagförslag som innebär att man just nu kan genomföra efterkonvertering lagligt. Däremot ska man nog inte inbilla någon att det kommer att ha en väldigt stor omfattning. Därför tycker jag att det vore i hög grad bortkastade pengar att dessutom lägga statsbidrag på det. Det är den enda skillnaden mellan Socialdemokraternas position och regeringens position i den delen. Med det tackar jag också. Jag ser att vi kommer att kunna komma framåt med bra förslag framöver, och då kommer jag självklart att välkomna stöd också till det i . Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellationerna 2007/08:570 och 579 om regeringens satsning Lärarlyftet 79 Utbildningsminister (): har frågat statsrådet om han tänker ta initiativ till att ändra reglerna för vem som ska avgöra vilken kompetensutveckling som ska ingå i Lärarlyftet. Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa att Lärarlyftet verkligen når ut till alla lärare och utnyttjas maximalt. Arbetet inom regeringen är fördelat så att det är jag som ska svara på båda interpellationerna. Lärarlyftet är den största statliga satsningen på kvalificerad fortbildning för lärare . avsätts nästan , avsätts strax under 900 miljoner och avsätts 1 miljard. Allt som allt blir det . Till 2009 och 2010 överför vi dessutom de som huvudmännen inte hann utnyttja . Jag är medveten om kritiken som har riktats mot satsningen. Många platser stod tomma under första terminen, . är jag övertygad om att situationen kommer att vara helt annorlunda nu när kommuner och fristående skolor fått att planera. kommer information om hur många lärare som faktiskt gått kurser inom Lärarlyftet. Det kommer också att finnas information om hur många som är anmälda till utbildningar . Jag vill avvakta denna information innan jag tar ställning till om regeringen bör vidta åtgärder eller måste förändra delar av Lärarlyftet. Ansvaret för lärarnas kompetensutveckling ligger på skolhuvudmännen. Ett av skälen till att regeringen nu måste ta initiativ till en stor satsning på lärarfortbildning är att kommunerna har brustit i detta ansvar. Jag välkomnar kommunala kompetenssatsningar, till exempel på de områden som Kommuner och Landsting och lyfter fram, som ett komplement till den statliga satsningen. Jag tror att det skulle kunna vara positivt för skolväsendet. Det är emellertid inte aktuellt att ge högskolorna i uppgift att anordna kurser efter en beställning direkt från skolhuvudmännen, vilket framhåller som mer effektivt än den nuvarande ordningen. Regeringens avsikt med fortbildningssatsningen är inte att det särskilda statsbidraget till fortbildning inom Lärarlyftet ska vara en del av det generella statsbidraget, som kommunerna fritt får förfoga över. 80 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret, även om det är ett icke-svar. Jag skulle först vilja passa på att säga att vi socialdemokrater tycker att satsningen på Lärarlyftet är jättebra. Det vill jag säga eftersom statsrådet utåt säger att Socialdemokraterna var emot det här. Så är det inte. När Lärarlyftet nu har varit i gång och början av 2008 visar det sig, precis som statsrådet säger, att många platser är tomma. Man kan säga att regeringen har gjort en underlåtenhet genom att inte från början ta kontakt med dem som är huvudmän, SKL, och göra upp om vilka regler som skulle gälla. Jag övertygad om att det då hade sett helt annorlunda ut. Kommuner och Landsting men också är, precis som de allra flesta, positiva till den här satsningen även om de, precis som vi socialdemokrater, säger att det är anmärkningsvärt att förskollärarna och fritidspedagogerna inte får vara med. Varför ska inte de som sysslar med de små barnen få fortbildning? Varför ska de stängas ute? Tänk om man hade resonerat likadant om barnläkare, att de skulle vara någon sorts sämre läkare, i stället för att de kanske är det viktigaste vi har. SKL och hävdar vidare att reglerna för Lärarlyftet har försvårat användningen och att många av huvudmännen anser att de erbjudna kurser som finns inte motsvarar skolornas fortbildningsbehov och att det därför vore mer effektivt att ge ett uppdrag direkt till högskolorna för att i dialog med huvudmännen utarbeta de kurser som det finns behov av. Dessutom efterfrågar huvudmännen i högre grad kompetensutveckling med koppling till själva pedagogiken och yrkesutövningen, till exempel i ledarskap, än i ämnesanknuten fortbildning. Det här har ingenting att göra med det som i svaret handlar om att man inte är beredd att lägga mer pengar i det generella statsbidraget. Det handlar om hur man riktar den särskilda satsning som är gjord och hur man får mest ut av den. Andelen huvudmän som bedömer att de inte kan nyttja hela sin del av Lärarlyftet det här året är av kommuner i storstadsområdena , små kommuner och friskolor . Då SKL och anser att Lärarlyftet ska få ett så stort genomslag som möjligt borde regeringen avskaffa den centrala tilldelningen av ramar till varje huvudman till förmån för ett öppet ansökningsförfarande som utgår från respektive huvudmans lokala planering och behov. Jag undrar varför man inte kan lyssna på dem som finns i verkligheten, som faktiskt vet vilka behoven är. Men som vanligt vet statsrådet bäst, och som vanligt lyssnar inte statsrådet på dem som finns i verkligheten. Jag tycker också att det är väldigt intressant att läsa det här svaret, när säger att det här inte ska gå in i det generella statsbidraget. Nej, vem har sagt det? Men kan man tänka sig samma resonemang när det gäller fritidshemmen, att man gör en särskild, riktad statlig satsning med tanke på att personaltätheten drastiskt sjunker på fritidshemmen, som är en väldigt viktig del? Jag skulle vilja fråga: Om utvecklingen inte vänder, vad tänker statsrådet göra då? 81 (): Även jag vill tacka statsrådet för svaret, som säger en del och utelämnar mycket. har varit inne på en hel del av dessa frågor, och jag ska undvika att upprepa hennes beskrivning. Det är samma situation vi beskriver. Till att börja med har även i sina budgetförslag ställt sig bakom Lärarlyftet. Det är en bra och en nödvändig satsning. Vi kan säkert vara överens om att det ute i skolorna i landet finns behov av fortbildning, och där har kommunerna och de fristående skolorna som huvudmän inte fullgjort sina förpliktelser helt och hållet. Även det är korrekt. Men står vi i denna situation. Det är bra att regeringen satsar, men man ska väl för den skull inte säga att man inte längre ska lyssna på dem som ute på fältet genomför detta. Det gör ju inte saken direkt bättre. Snarare är det så att kompetensen finns ute i landet. Den avslutade tv-serien A var väldigt informativ på detta sätt. Den påminde en hel del just om vad det är som en lärare på fältet egentligen behöver. Man behöver mycket ämneskunskaper det är helt rätt men man måste också veta väldigt mycket om hur man använder ett ämne, ämnesdidaktik. Om man har följt den här tv-serien jag hoppas att statsrådet också har tittat på den har man sett att vad de lärarna, som är bästa, verkligen utvecklade var fantasin och begeistringen i ämnet. Det kanske inte är exakt formlerna, satsbyggnaden och så vidare, för det kan de flesta lärare ändå. Det är bra att man fördjupar ämneskunskaperna, men det som är Kommuner och Landstings och Friskolornas Riksförbunds konkreta önskemål är ju mer kompetensutveckling och koppling till pedagogik och didaktik. Så sent som finns en artikel i i detta ämne, där man från lärarutbildningen i säger: Det här har varit en trend och behöver vi mer av detta. Varför kan man inte ta hänsyn till det? Varför måste man från regeringens sida så ensidigt styra in fortbildningen i ämnessidor och inte se helheten i skolan? Det är ju det som vi så ofta har hört; lärare som kommer ut från , lärarutbildningen, kan sina ämnen men så går de in i väggen när de möter klassrummens verklighet. Det är bra med ordning och reda men du ska klara av att skapa den, och det gör du genom didaktik. Där vill jag fråga statsrådet: kan ni inte på denna sida hörsamma de önskemål som så tydligt kommer från skolhuvudmännen om att anpassa utbudet mer till verkligheten och det som behövs? Och det hjälper faktiskt inte att säga: Det borde ni göra själva. har vi en situation. Vi har en storartad satsning. Den är positiv. Den är bra. Den kommer förhoppningsvis att lyfta svensk skola. Men varför ska man då så ensidigt slå dövörat till gentemot huvudmännen? 82 Utbildningsminister (): är alla för Lärarlyftet, och det är ju bra att det är så framgångsrikt att alla vill hänga på tåget. När vi röstade om det första gången, , var Socialdemokraterna och mot Lärarlyftet. Jag är glad att ni nu är för det. Ni kanske sade att ni var för men ni anslog inga pengar i era budgetalternativ, och det är det som räknas. Då säger : Förskollärarna borde få vara med. Då säger vi att vi kommer med ett särskilt förskollärarlyft med ännu mer pengar. Ni vill knuffa in förskollärarna i det här, och då blir det ju mindre pengar för fortbildning till var och en. Vi vill ha ett särskilt förskollärarlyft med ytterligare pengar. Det aviserade vi , och det kommer. Pertoft hänvisar till Klass 9 A som ett stöd för sin skolpolitik. Läs intervjun med de lärare som Klass 9 A har kretsat kring i tidningen . De säger att den nya skolpolitiken är fantastisk. Äntligen, säger de om den nya svenska skolpolitiken. Den är kunskapsorienterad. Den är ämnesorienterad. Äntligen, säger de. De stöder inte riktigt allt som vi gör, men huvudinriktningen välkomnar de i den här intervjun. Läs gärna den intervjun, , innan du åberopar 9 A som stöd för din linje. Den fråga som måste ställas till Socialdemokraterna och är: Varför har ni kommunaliserat skolan? Varför har ni gjort det? Kommunerna har ansvaret för lärarnas fortbildning. De har misskött detta . Det är ju sanningen. Det är därför vi genomför Lärarlyftet. Det är därför som till och med ni anser att staten nu måste gå in och styra Lärarlyftet. Det är klart, frågar man Kommuner och Landsting säger de: Skicka en check utan speciella regler. Det är klart att de säger det. Jag har själv suttit i ledningen för Kommuner och Landsting. Så tycker alltid Kommuner och Landsting. Det är deras roll att tycka så. Men ska vi från statens sida gå in och ta ett särskilt ansvar för lärarfortbildningen ska vi inte bara gå in och betala för det som redan är kommunernas ansvar. Vi har ju ett särskilt syfte med denna satsning: att höja ämneskunskapsresultaten. De vill gärna använda pengarna fritt hur de vill på lärarfortbildning, och även om det inte är ett generellt statsbidrag vill kommunerna gärna ha så lite riktlinjer som möjligt. Man vill ha pengarna från staten men inga riktlinjer. Det ligger liksom i sakens natur. Så vill kommunerna ha det. Skolväsendet är kommunernas ansvar . Det är inte mitt fel. Det är era partier som har bestämt detta. De får ansvara för det. Tycker de att det finns behov så varsågod att satsa på det. Det är bara att pynta in pengar till de fortbildningar som de önskar. Det vi går in och betalar för är ju det som vi anser vara behovet, men det finns inga förbud mot att anordna vilka andra fortbildningar som helst. Det är bara att göra. Det är bara att ordna . Det är inga problem. Jag är inte ett dugg orolig över att det inte har blivit fullt den första terminen. Vi hade en diskussion om detta i regeringen: Ska vi anslå så här mycket pengar den första terminen? Det är väl med stor sannolikhet så att skolan planerar läsårsvis. Att en lärare ska vara borta en termin på fortbildning är ett stort avbräck i en planering. Vi var alltså medvetna om att det förmodligen inte skulle vara fullt första terminen, första läsåret. Vi sade ändå att vi skulle anslå dessa pengar och så blir det vad det blir första året. Min bedömning är dock att det inte dröjer länge innan det är fullt utnyttjat. Kön är ju jättelång för att få komma in. Och lyssna på fältet! Jag har lyssnat på båda lärarorganisationerna. De tycker att den här satsningen är jättebra, och också upplägget på den. De efterfrågar inte det som talar om, att kommunerna ska få bestämma. Det har jag inte hört från lärarorganisationerna. Så det beror väl också lite grann på vem man lyssnar på. 83 (): Skolministern använder sin vanliga nonchalans mot kunskap och kunskapsuppgifter.