prot · GV0955 · 2008-01-22 00:00:00 — Det är ingen nådig läsning; det vill jag säga: kommuns styrning och ledning har allvarliga brister som fått avsevärda konsekvenser för eleverna. Oacceptabelt låga resultat. Viktig kompetens saknas. Brist på samordning. Mycket av elevernas undervisningstid går förlorad. Det här är bara några återgivelser från den första sidan i rapporten. Det intressanta är att ni socialdemokrater inte vill diskutera när vi tar upp frågor om kvalitet i skolan, hur vi skapar god kvalitet och hur vi blir av med dåliga skolor. Den här interpellationen handlar inte om kvalitet i skolan. Den handlar om förbud mot vinster, vilket inte är samma sak. Vinst behöver alls inte stå i motsats till bra skolor. Det är faktiskt tvärtom. Ni skapar en konflikt, men egentligen finns det ingen konflikt. Ni angriper ju inte roten till problemet, utan ni angriper symtomen när ni vill förbjuda vinster. Att ge våra barn och ungdomar kunskaper borde vara något av det finaste och det mest samhällsnyttiga man kan göra. Varför tycker inte ni socialdemokrater att kompetenta och duktiga människor som har goda idéer och som är villiga att slita hårt och ta risker är värda den belöning som det kan innebära när verksamheten går med lite vinst under förutsättning att man håller höga kvalitetskrav? Varför vill ni förbjuda denna vinst? Kan inte du, , försöka svara på den frågan? 42 (): För min del är det viktigaste att de som går i skolan lär sig saker. Min tanke är inte att det viktiga är att verksamheten ska gå med vinst. Varken jag eller har här med ett enda ord sagt nej till friskolor. När man lyssnar på och är det som att man befinner sig på någon sorts peppningskonferens med på någon lämplig Ålands- eller Helsingforsbåt. Det är någon sorts marknadens lov som ni här sjunger. Men ni svarar inte på min enkla fråga som ni inte ens kommenterar: Är ni beredda att kräva att alla skolor öppet redovisar sin ekonomi? Den frågan ställde jag i mitt förra inlägg. Jag tycker att ministern kan svara på den. Ägarnas vinstintresse får aldrig gå före elevernas behov. Jag tycker att det är en rätt så enkel princip. Varje skolas utvecklingsarbete ska självklart komma andra intresserade skolor till del. Pedagogiskt arbete får aldrig bli affärshemligheter. Skolan ska ha kollektivavtal och garanterat goda villkor. Här har vi fyra av de punkter som jag i mitt förra inlägg nämnde några utgångspunkter. Jag anser att det i vårt land finns oerhört bra kommunala skolor som har bra lärare, ett effektivt och framtidsinriktat utvecklingsarbete samt en kompetent utförd undervisning. Sådana skolor finns det i varje kommun i . Eftersom friskolornas fördelar alltid framhålls skulle jag vilja fråga utbildningsministern: du uppfattningen att vi i samtliga kommuner i vårt land har bra kommunala skolor med goda framtidsutsikter och att vi har bra lärare i de kommunala skolorna? Delar du uppfattningen att vi har det? Det är rätt enkelt att svara på den frågan ja eller nej. Jag tror att ett svar är viktigt för att få en balans i ministerns eget framförande här. 43 Utbildningsminister (): Efter ett par inledande inlägg om huruvida man ska ha friskolor eller inte ska jag säga att jag ser en del av de aspekter som ni tar upp som problem; det råder ingen tvekan där. sade att ägarnas vinstintresse inte får gå före elevernas behov. Det är väldigt spetsigt och fientligt formulerat. Men i själva kärnan har jag ingen invändning mot det resonemanget. Det är klart att elevernas behov är det centrala med att driva skolor. Det är därför skolor finns. Den ägare till en friskola som sätter ett vinstintresse före elevernas behov kommer inte att få några vinster, för ingen kommer att vilja gå där. Ett par saker inom ramen för skollagsarbetet är på gång. Jag är inte tillfredsställd med vad som gäller när , eller , finner att det råder allvarliga missförhållanden på en skola det må vara en friskola eller en skola. Då kan man dra in tillståndet för en friskola. För kommunens skolor kan man inte göra någonting , men man kan alltså dra in tillståndet för en fristående skola. Om det då är ett allvarligt missförhållande kan trots allt verkställigheten av det indragna tillståndet dra ut långt genom olika rättsprocesser. Det är inte tillfyllest. Vid allvarliga missförhållanden ska ett tillstånd kunna dras in, och det ska kunna genomföras med omedelbar verkan. Så är det inte , men så kommer det att bli med den nya skollagen. Jag tycker inte heller att det är rimligt att det finns en möjlighet för en fristående skola att dra ned , det vill säga det som kallas för minsta gemensamma undervisningstid i våra regler, för att på så sätt öka det ekonomiska överskottet. Men när detta är sagt skulle jag vilja säga att när man går in och tittar i resultattabellerna är det övergripande intrycket att friskolor inte har sämre undervisningsresultat än kommunala skolor. Det är precis tvärtom; friskolor har bättre undervisningsresultat än kommunala skolor. Ni säger i en bisats varje halvår att ni är för friskolor, men resten av er argumentation går ut på att beskriva friskolorna som det stora problemet i svenskt skolväsende. Det beror inte på friskolorna att sjunker i de internationella PISA-mätningarna. Det beror på kvaliteten i det kommunala skolväsendet och på en skolpolitik som har varit problematisk . Om man nu vill peka ut var det är möjligt att verkligen tjäna pengar i skolväsendet, , så är det inom entreprenadverksamheten i vuxenutbildningen. Där är det möjligt. Några av de vinster som har pekats ut har gjorts där. Den kommun som har gjort den enskilt största entreprenadupphandlingen inom vuxenutbildningen är det socialdemokratiskt styrda . Jag är rätt kritisk. Jag har tillsatt en utredare, nämligen ledamoten , som ska fundera över vilket annat system än entreprenadupphandlingar vi kan ha för vuxenutbildning som mer liknar friskolesystemet. Men de enskilt största vinsterna går alltså att ta hem i entreprenadupphandlingarna i vuxenutbildningen. Friskolor är någonting bra. Men det är klart att när de växer så kraftigt bara på grund av att folk är missnöjda med det kommunala skolväsendet är det rätt allvarligt. Det måste vi ta ad notam. Vår uppfattning är att vi ska höja kvaliteten i det kommunala skolväsendet, och inte förbjuda friskolor. 44 (): Nej, vi ska inte förbjuda friskolor. Det är inte heller det som debatten har handlat om. Men det finns avarter. har säkert det största antalet fristående skolor i västvärlden, men man kan räkna på olika sätt. Det är inte detta det handlar om, även om såväl skolministern som försöker göra det till det. Det handlar om avarterna. Det handlar om Plymouthbröder som startar skolor som förespråkar mannens överordning över kvinnan och inte tycker att sektens barn ska få äta med andra. Det handlar om Tibble gymnasium, som knoppas av mot lärarnas och elevernas önskan och dessutom antagligen till underpris. I är det samma sak. har inga invändningar. är nästa exempel på att vinst går före omsorgen om elever. Vi tycker att skolan inte är som vilken del av samhället som helst. Skola, sjukvård och sådant ska man inte tjäna pengar på. Därför tycker vi, precis som era borgerliga kamrater i andra länder, att skolan ska drivas non-profit. Den får gärna drivas i aktiebolagsform, men man ska inte kunna tjäna pengar på den. De pengarna ska faktiskt gå tillbaka till eleverna. Annars är bidraget helt enkelt för högt. Jag vill ta upp fråga. Varför inte kräva att man ska ha en öppen redovisning så att väljarna kan se vad pengarna går till för någonting? Ser inte skolministern att vinstintresse kan stå i konflikt med det pedagogiska intresset? Jag vill också återigen fråga om skolministern vidhåller att den som vill tjäna pengar icke ska göra sig besväret att starta en friskola. 45 Utbildningsminister (): Det var lite snett citerat. Jag har sagt att den som snabbt vill tjäna stora pengar göre sig inte besvär att starta en friskola. Och så är det. Om man snabbt vill tjäna stora pengar finns det väsentligt lättare branscher än skolväsendet att ge sig in i; det kan jag säga. När det gäller friskolor med religiös och konfessionell inriktning som nämnde vet hon att nya bestämmelser är på väg i den nya skollagen på den punkten. Ett ekonomiskt överskott kan naturligtvis komma i konflikt med skolans pedagogiska uppdrag. Om det blir så är det självklart att regelverket ska se till att skolorna koncentrerar sig på det pedagogiska uppdraget. Jag menar att det inte får förekomma att en friskola tar ut en ekonomisk vinst till aktieägarna på bekostnad av kvaliteten i skolan. Jag ska precisera det så här: Det får inte förekomma att en skola sänker kvaliteten så att man inte når målen och tar ut ett ekonomiskt överskott som ägare. Det kan till exempel handla om att man inte ger elever rätt hjälp och att man gör stora avkall på kvaliteten. Det är inte rimligt; det håller jag med om. Den skola som gör så kommer att bli uthängd. Det kommer inte att bli några elever och föräldrar som väljer den skolan framöver. är ivrig med att peka ut och namnge några skolor som hon säger har gjort så. Det skulle jag inte våga göra. Det är en rättsprocess eller en granskning från som måste avgöra det. Det är rätt oansvarigt att stå och peka ut en viss skola och säga att den har gjort si och så när man inte vet det. Jag vet att det har förekommit tv-inslag där detta påstås av en del. Men innan man står i talarstol och påstår att skolor är kriminella bör man ha rätt mycket belägg för det och torrt på fötterna. Det är rätt oansvarigt och omdömeslöst. Vi menar att friskolor fyller en viktig funktion också . Men det ska självfallet finnas ett regelverk och ett ramverk för detta. Vår uppfattning är att vår huvuduppgift är att förbättra kvaliteten i den kommunala skolan. Det är den signalen vi ska ta på allvar när föräldrarna väljer friskolor. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:297 om vikten av lika villkor för kommunala och fristående skolor 46 Utbildningsminister (): har frågat mig vad likvärdiga villkor innebär och om jag kommer att verka för att elever oavsett huvudman får likvärdiga villkor. Inledningsvis vill jag klargöra att min principiella inställning är att alla elever i alla skolor bör ha likvärdiga villkor oavsett vilken huvudman skolan har. Det är glädjande att ansluter sig till uppfattningen att offentliga och fristående skolor ska kunna bedriva verksamhet på lika villkor. Fristående skolor är en självklar och viktig del av det svenska skolväsendet och bidrar till en ökad mångfald och en större valfrihet för alla elever. Regeringen vill skapa ett skolväsende där villkoren för kommunala och fristående skolor är likvärdiga och där alla barn och föräldrar har möjlighet att välja mellan olika skolformer. För att stärka principen om likvärdiga och rättvisa villkor har regeringen tillsatt en utredning med uppgift att bland annat föreslå hur storleken på kommunernas bidrag till fristående skolor ska beräknas på ett öppet och förutsägbart sätt, så att det blir möjligt för en förvaltningsdomstol att efter överklagande från huvudmannen pröva nivån på kommunens bidrag till verksamheten. I pågår ett arbete med att ta fram ett förslag till en ny skollag, där samtliga bestämmelser i den gamla skollagen ses över. En utgångspunkt för arbetet är att i största möjliga utsträckning åstadkomma likvärdiga villkor mellan huvudmän. En viktig del i detta är att minska de statliga detaljregleringarna av skolans verksamhet och organisation. En elev som behöver särskilt stöd ska i första hand få detta vid den skola som han eller hon vill gå i. Skolans uppgift är att anpassa sin organisation och sin undervisning så att hänsyn tas till alla elevers behov och förutsättningar. De elever som behöver särskilt stöd ska få det. Fristående skolor är, på samma sätt som kommunala skolor, öppna för elever i behov av särskilt stöd. När det gäller den kommunala slår skollagen 4 kap. 6 § fast att kommunen får neka att ta emot ett barn vid en viss skola om det skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen. Självfallet är det önskvärt att elever med särskilda behov också ska ha möjlighet att välja en fristående skola. är bidragsreglerna för fristående skolor så utformade att det är elevens hemkommun som avgör i vilken utsträckning detta ska vara möjligt. En fristående skola kan när det gäller barn i behov av särskilt stöd ha svårt att ta emot en elev. För att skolan ska få neka en elev tillträde måste emellertid svårigheten vara betydande. Det kan till exempel vara fråga om att skollokalerna måste förändras eller att det behövs extra personal för just denna elev. Om kommunen är beredd att betala för det särskilda stödet kan inte den fristående skolan vägra att ta emot en elev på grund av ekonomiska svårigheter. Varje skola ska granskas lika kritiskt och uppfylla samma höga kvalitetskrav, oavsett vem som driver den eller vilken inriktning skolan har. Regeringen har därför föreslagit skarpare, tätare och kvalitetssäkrade kvalitetsgranskningar av varje skola och anslagit i utökade resurser till den nationella utbildningsinspektionen för detta. Regeringen avser att skärpa sanktionsmöjligheterna för skolor som inte följer regelverket eller som brister kvalitetsmässigt och som inte snabbt åtgärdar detta. Regeringen avser att lämna ett förslag till som innebär att ges möjlighet att utdela vite till såväl kommunala som fristående huvudmän. Därmed blir det möjligt att snabbt tillgripa sanktioner mot skolor kommunala eller fristående som visar sig inte uppfylla lagstiftningens krav. 47 (): Jag får tacka för svaret. Jag tror att det hos skolministern finns en uppriktig känsla för att det ska vara likartade regler. Men jag ska komma tillbaka till andra saker som kan inge oro. Vi socialdemokrater tycker att alla skolor, oavsett huvudman, som ska tillhöra det gemensamma nationella svenska skolsystemet ska ha samma rättigheter men också samma skyldigheter. Alla skolor ska verka under samma skollag, samma nationella läroplan, kursplan och betygssystem. Och vi vill att utvecklingsarbetet ska ske gemensamt och att samma regler ska gälla för sekretess, öppenhet och meddelarskydd i alla skolor. Den tidigare, socialdemokratiska regeringen tillsatte därför en utredning för att se över det här. Vi tycker, och jag tycker, att det är glädjande att skolministern har tagit tag i den här frågan igen. Vad som däremot kan vara lite oroande är att inte verkar vara med på vagnen. När skolministern uttalar sig i om att det behövs likvärdiga villkor går den moderata gruppledaren i utbildningsutskottet ut och säger att det strider mot den överenskommelse som ni borgerliga partier träffade före valet och att om det skulle ske några förändringar avseende friskolorna skulle alla fyra partierna vara med på det. Hon säger så här: Då sade vi att vi skulle ta bort onödiga regler för både kommunala och fristående skolor, men det här sänder ju motsatt signal. I stället för ökad flexibilitet i de kommunala skolorna ska friskolorna bli mindre flexibla. Då är min fråga, självklart: Vad är det som gäller? Är det skolministerns uttalande i och även här i kammaren, eller är det som har haft inflytande här? Jag kommer tillbaka till det lite mer i nästa inlägg. Det känns som att svaret på interpellationen som jag har ställt är en variant processad på Statsrådsberedningen och inte ett svar på de frågor som jag ställer: Vad händer med läroplan? Vad händer med kursplan? Vad händer med betygssystem? Här är såväl Friskolornas riksorganisation som SKL med på vagnen för mer likvärdiga villkor för att det ska fungera rättvist. 48 (): I den här interpellationen säger sig vilja ha lika villkor mellan kommunala skolor och friskolor. Äntligen, tänkte jag när jag såg den, någonting som vi kanske kan vara överens om. Vi ska ha lika villkor mellan kommunala skolor och friskolor i så stor utsträckning som det bara är möjligt. Det kan åstadkommas på två olika sätt, antingen genom att reglerna för friskolorna skärps eller genom att reglerna för de kommunala skolorna blir lite friare. Jag förordar i huvudsak den senare lösningen, men det gör nog inte Socialdemokraterna, för frihet ligger ju inte riktigt för det partiet. När sedan räknar upp exempel på vad som ska åtgärdas inser man att hon inte vill ha lika villkor i första hand, utan att det är skolor med frihet som hon inte vill ha. Några av de påståenden som finns i interpellationen och också i anförandet här är inte riktigt sanna. säger faktiskt nej till skolor som vill starta om de avviker för mycket från timplanen och om eleverna inte ges förutsättningar att nå målen, exempelvis. Ett sådant exempel är Äventyrsskolan i som fick nej , ett annat är Dianaskolan i . Jag har båda besluten med mig här om är intresserad av dem. Man kan alltså inte erbjuda i slöjd, bild eller idrott och tro att det räcker, för då får man inget tillstånd. upprörs också över att friskolorna inte tar emot elever i behov av särskilt stöd, och det kan jag också göra. Men det var faktiskt den förra, socialdemokratiska regeringen som tog bort dessa elevers valfrihet. Jag hoppas att vi borgerliga nu kan återinföra den när vi beslutar om en ny skollag. I så fall är ni socialdemokrater välkomna att ansluta er om ni vill. En annan intressant sak som tog upp i sitt anförande är att alla skolor ska verka under samma regelverk och ha samma betygssystem. Det kan tyckas låta bra. Men har man bland annat undantagit från att ge betyg. säger du att det ska gälla alla skolor, och då är det ju alla skolor, även . Vill ni ändra på den ordning som har varit , nämligen att undanta Waldorfskolorna? Ska ni tvinga dem att ge betyg när de ger studieomdömen? I så fall skulle det vara en ganska stor nyhet, och jag tror inte att den skulle vara särskilt välkommen i friskolevärlden. Det är också intressant att inte tar upp det som är faktiska, reella och stora problem på många skolor , nämligen osjysta kommuner. Mängder av kommuner, framför allt där socialdemokrater styr, har fällts i domstolar, och de beter sig fel helt enkelt. Det finns partikompisar till dig som vill bli av med friskolorna helt och hållet. Vad gör man då? Jo, man svälter ut dem så mycket man kan. i , nära dig där du bor, är en sådan kommun. Där sänktes ersättningen med från till utan någon som helst förvarning och utan att den kommunala skolan drabbas av samma besparing. Exemplen kan göras ganska många, men det här är ändå rätt belysande. Därför är det bra, tycker jag, att vi snart får ett förslag om hur friskolorna kan få sin rätt prövad i domstol. Det är ett skydd för den svagare parten som verkligen behövs för att skapa lika villkor. Men hur ställer sig då Socialdemokraterna till det här? Tycker ni att det är bra som det är eller behöver skyddet för friskolorna bli lite större? Jag hoppas att du kan svara på det här och på frågan om reglerna för Waldorfskolorna. Du svarade inte på någon av mina frågor i den förra interpellationsdebatten, medan jag däremot försökte bemöda mig om att svara på de frågor som du ställde. hoppas jag, herr talman, att använder sitt nästa anförande till att också svara på de frågor som ställs till henne, för vi måste granska också vad Socialdemokraterna vill. Det räcker inte med att bara vara emot friskolor . 49 (): Likvärdig standard och kvalitet i våra skolor, oavsett huvudman, är mycket viktigt. Så långt är det heller inga problem att i en allmän formulering vara överens politiskt sett. Men sedan handlar det om vägen dit, hur det ska gå till. Då påverkar faktiskt vilken grundinställning man har till skolan, till olika huvudmannaskap, till vikten av ett sammanhållet skolsystem som är öppet för alla. Det är i de praktiska åtgärderna som förmågan att åstadkomma likvärdigheten avgörs. Det är de spelregler som sätts upp som avgör om likvärdigheten blir reell eller om det bara blir ord i sammanhanget. Några utgångspunkter kan då vara: Skollagen ska gälla lika för alla huvudmän. Grund- och gymnasieskolan ska vara öppen och avgiftsfri. Utbildningen ska styras av nationella styrdokument. En annan punkt är synen på de kommunala skolorna och kommunernas roll. Det är orimligt att staten ensam förfogar, menar jag, över beslutet att låta en fristående skola starta och sedan tvinga kommunen att betala notan. Lika orimligt är det med fri etableringsrätt när det gäller förskolor. Eftersom kommunerna har det övergripande ansvaret för alla barns utbildning måste de ha förutsättningar att planera och organisera verksamheten. Därför är det också helt orimligt att, som i de utredningsdirektiv som ministern hänvisar till, säga att kommunernas inflytande över framtida etableringar ska minska. Det är alltså den formulering som man använder i utredningsdirektiven. Man säger också att det särskilt ska prövas om kravet på att alltid ska ge kommunen eller kommunerna tillfälle att yttra sig i sammanhanget ska avskaffas. Kommunernas roll blir, som antyds i utredningsdirektiven, enbart att betala. Statens kontroll över skolverksamheten bör byggas ut. Lärares yrkesansvar måste stärkas. De ska ha skyldighet att anmäla uppenbara brister i verksamheten. Det måste till ett regelverk för hur utbildningsverksamhet kan överlåtas på enskilda aktörer. Och eftersom alla skolor finansieras med offentliga medel bör reglerna för offentlighet, sekretess och yttrandefrihet gälla lika för alla. Alla skolor måste öppet redovisa sin ekonomi. Det är en mycket viktig fråga när det gäller likvärdighet. Kommunala självstyrande skolor ska också kunna etableras i de här systemen . Och rätten att välja en offentlig skola eller förskola får aldrig kringgås eller tonas ned på ett sådant sätt att det i praktiken inte finns något alternativ. Elevernas rätt att själva bilda sig en uppfattning om världen måste gå före föräldrarnas rätt att välja utbildning för sina barn i enlighet med sin livsåskådning. Alla lärare, oavsett arbetsgivare, måste ha tillgång till och på lika villkor kunna ta del av de utvecklingssatsningar som staten fattar beslut om. Det här är några utgångspunkter. När jag läser direktiven ser jag att många saker som jag nämner här inte finns med i utredningen. Jag tror egentligen att man måste ha en bredare ansats för att kunna göra en ordentlig genomlysning av vad som krävs för att åstadkomma likvärdighet och få den att genomsyra hela skolpolitiken. Jag frågar mig verkligen om den utredning som ministern hänvisar till har den bredd som krävs för att kunna genomföra det här uppdraget på ett så relevant och bra sätt som möjligt och om man får de instrument som krävs i praktiken för att upprätthålla den eftersträvade likvärdigheten. Jag vill fråga ministern om han verkligen anser att den utredning som han hänvisar till är tillräckligt omfattande för att kunna garantera likvärdighet mellan olika huvudmannaskap i skolan. Jag vill ge dig chansen igen att svara på frågan: Är du beredd att kräva att alla skolor öppet ska redovisa sin ekonomi? Det är fjärde gången som jag ställer den frågan. Du har inte svarat. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till . 11 § (forts.) Svar på interpellation 2007/08:297 om vikten av lika villkor för kommunala och fristående skolor 50 Utbildningsminister (): Regeringens uppfattning är att det ska vara likvärdiga villkor mellan fristående skolor och kommunala skolor. Det ställdes ett par frågor till mig före pausen. Det var bland annat som frågade om jag anser att Utredningen om lika villkor har ett tillräckligt vitt uppdrag för att belysa dessa frågor. Svaret på den frågan är nej, det anser jag inte. Dessa frågor, om olika villkor, är i själva verket föremål för utredning i en rad olika processer. En av de viktigare processerna är ju Skollagsberedningen, som ska ta fram förslag till en ny skollag. En annan är , som ju har hand om fristående och kommunala gymnasier. Det är , som tittar på frågan om vilka behörighetskrav som ska ställas, och där är det ju vår uppfattning att det ska vara samma behörighetskrav i olika skolor oavsett huvudman.