prot · GV09135 · 2008-06-24 00:00:00 — Jag tycker visst att vi kan vara stolta över att vi har kommit väldigt långt, men är det att tagga upp sig i trafiksäkerhetsdebatten för att vi fortsatt ska vara ett av de ledande länderna i , vilket vi har varit i många, . Det handlar inte bara om den här ministern utan om ett antal transportministrar före dem jag nämnde tidigare. Jag får också önska en god sommar! 65 Statsrådet (): , som får träda in i stället för som har lämnat interpellationsdebatten: Det är naturligtvis så att den goda avsikten att införa obligatoriska alkolås inte hjälper om man inte därtill får gehör i ett EU-sammanhang, och det har den socialdemokratiska regeringen tidigare inte fått. Jag har naturligtvis haft samtal med de övriga länderna i syfte att undan för undan skapa förutsättningar för en gemensam syn på alkohol i trafiken och för en gemensam syn på att flytta fram positionerna för att minimera olyckorna som är relaterade till alkohol. Det är därför jag nu går vidare med mycket tydliga bilaterala samtal med länder för att få gehör och bli uppbackad i syfte att vi ska bli fler länder som vill införa obligatoriska alkolås vad gäller yrkestrafiken. Den utredning som ska redovisa ett underlag för en ny lagstiftning för obligatoriskt alkolås till dömda rattfyllerister ska återkomma . Då förväntar jag mig att vi också kan gå vidare med en lagstiftning kopplad till detta. Den lagstiftningen eller den utredningen är naturligtvis en fortsättning på de försök vi har haft runt omkring i landet med ett obligatorium av alkolås för dem som är rattfylleridömda, allt i syfte att åtgärda alkoholberoende som sådant och ge den hjälp som vederbörande behöver men också för att skapa bättre förutsättningar för en tryggare trafiksäkerhet med färre döda i det här landet. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2007/08:785 om samhällsekonomisk prövning av nya flygplatser 66 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att ny-, om- och utbyggnader av flygplatser prövas ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, nu och framöver. Först vill jag betona att jag ur ett rent nationellt perspektiv inte kan se något behov av fler nya flygplatser i . Som mycket riktigt påpekar ska det enligt gällande lagstiftning vid ny-, om- eller utbyggnad av en flygplats ske en trafikpolitisk prövning som omfattar investeringens lönsamhet och dess inverkan på andra flygplatser i regionen. Härutöver ska även annan prövning ske, bland annat ur miljö- och flygsäkerhetssynpunkt. lufträttsutredning, som har haft ett uppdrag att göra en översyn av luftfartslagen, har emellertid föreslagit att den samhällsekonomiska prövningen enligt 6 kap. 5 § luftfartslagen tas bort. Skälen härtill var huvudsakligen att nya flygplatser med en banlängd av var underkastade en obligatorisk tillåtlighetsprövning av regeringen enligt . Även krävs särskilt tillstånd enligt om banlängden överstiger . Den prövning som enligt utredningen fortsatt ska ske omfattar flygplatsens lämplighet från allmän synpunkt varvid särskild hänsyn ska tas till flygsäkerheten, relationen till övrig luftfart och andra transportslag, totalförsvaret samt särskilda störningar. Detaljplan och områdesbestämmelser ska följas. supplement till utredningen kvarstår förslaget om att ta bort den samhällsekonomiska prövningen enligt 6 kap. 5 § luftfartslagen. Remissbehandlingen av utredningen har just avslutats, och pågår inom ett arbete med en lagrådsremiss, varefter regeringen kommer att lägga en proposition till . Vad denna proposition kommer att innehålla är för tidigt att säga. För att mera direkt försöka svara på fråga kan jag bara säga att det finns ett krav på en samhällsekonomisk prövning av nya flygplatser. När det gäller framtiden vet vi vad utredningen har föreslagit, men regeringen har ännu inte tagit ställning till utredningens förslag. Regeringen kommer alltså att återkomma till i denna fråga. 67 (): Tack, ministern för svaret! Ofta blir det sådana här svar som egentligen går ut på att frågan är under beredning. Det finns inte så mycket att komma med. Men jag får väl ha förståelse för det. Vore jag minister skulle jag kanske inte heller vilja låsa upp mig. är jag ju inte det, så jag kan faktiskt säga vad jag tycker . Jag tycker att det är rimligt att ha någon form av samhällsekonomisk prövning i bred bemärkelse, kanske inte nödvändigtvis i nuvarande form, men i någon form. Egentligen är jag vän av en i grunden fri marknadsekonomi där det inte är ministrar eller andra politiker som prövar vad som är en bra affärsidé eller inte, utan det får avgöras på marknaden. Infrastruktur är onekligen ändå en speciell fråga som gör ett väldigt bestående och påtagligt intryck på vårt samhälle, och där har samhället också tagit på sig ett visst ansvar. Man får inte bygga en väg hur som helst och sedan se att det kanske inte var så lönsamt eller smart, utan vi har en stark prövning där, vilket är bra. I första hand är miljöprövning jätteviktig när det gäller ny infrastruktur, oavsett om det handlar om flygplatser, vägar eller något annat. Men det är kanske inte i första hand så att man konstaterar att flyg ju är det mest klimatskadliga transportslaget, möjligtvis undantaget snabbfärjor, och därför ska vi inte ha några flygplatser. Det är inte så det funkar, utan man tittar mer på lokalisering, utformning och sådana saker. Givet detta tycker jag att det är rimligt att man också har någon form av samhällsekonomisk bedömning. Vi ser att vi har en överetablering av flygplatser, i alla fall om man ser hur mycket subventioner som går till olika flygplatser. Detta tyder på att det kanske inte är en jättestark lönsamhet. Ur det perspektivet tycks det inte jättesmart att investera ytterligare i en klimatskadlig och inte ens lönsam infrastruktur. Av den anledningen kan det vara smart att se över den frågan när nya flygplatser byggs. I föreslog man att den prövning som finns skulle tas bort eftersom det redan finns en tillåtlighetsprövning enligt . Denna obligatoriska prövning finns dock inte kvar . Det har man ändrat på. Ändå föreslår man fortfarande i supplementet att man ska ta bort den samhällsekonomiska prövningen och hänvisar till att den inte har fått så stor praktisk betydelse. Det är detta jag skulle vilja fråga ministern om. Varför har den prövning som finns inte fått någon stor praktisk betydelse? Har man inte brytt sig om att göra prövningen? Har man inte tillmätt den någon betydelse, eller har man kommit fram till att alla flygplatser som har byggts har varit samhällsekonomiskt lönsamma? Hur hänger det ihop? 68 Statsrådet (): Jag ska till interpellanten upprepa det jag sade inledningsvis, nämligen att utifrån ett nationellt perspektiv ser jag inte att det finns något behov av att bygga fler flygplatser i . När kommuner och regioner av affärsmässiga skäl vill investera i flygplatser är det ju en självständig bedömning man gör utifrån ett kommunalt och regionalt perspektiv. Även om man gör en sådan bedömning att man vill göra den typen av investeringar måste ett sådant här projekt naturligtvis prövas mycket tydligt enligt gällande lagstiftning. Här har naturligtvis en obligatorisk tillåtlighetsprövning enligt en avgjord tyngd. På det sättet är prövningen redan med den lagstiftningen oerhört omfattande, och jag behöver inte gå in på vad eventuella förändringar i propositionen kommer att leda till. 69 (): Just den obligatoriska tillåtlighetsprövningen enligt finns ju inte kvar. Det har man ändrat. Däremot finns det fortfarande ett tillståndsförfarande, men då tittar man inte på den samhällsekonomiska biten. Och jag tror att det skulle vara värdefullt. Bara för att ta ett exempel från min egen hemregion kan jag säga att det finns planer på att bygga en civil flygplats strax utanför , trots att regionen är minst sagt välförsedd med flygplatser. Det tar till . Dessutom finns och för dem som hellre vill åka lågprisflyg. Det är ju inte så att det finns ett skriande behov av lågprisflygplatser, kan man utifrån ett lekmannaperspektiv tycka. Nog skulle det kunna vara intressant att få en samhällsekonomisk prövning av ett sådant projekt. Om man nu skulle ta bort bestämmelsen om samhällsekonomisk prövning skulle man inte alls titta på den aspekten, och det tror jag skulle vara olyckligt. 70 Statsrådet (): Vad gäller den samhällsekonomiska prövningen, som efterfrågar, är det ju det underlaget som vi har att arbeta med i regeringen nu och som vi återkommer med i propositionen. Det konkreta svaret på hur just den paragrafen eller det kapitlet om den samhällsekonomiska prövningen kommer att se ut framför allt framöver återkommer vi utifrån en lagrådsremiss med i propositionen som jag förbereder för räkning. 71 (): Det blir kanske inte mycket mer svar än så här. Det får jag väl förstå när frågan är under beredning. Jag får i alla fall tacka för beskedet att ministern inte ur ett nationellt perspektiv ser något behov av nya flygplatser i och passa på att önska en glad sommar och kanske en skön tågsemester. 72 Statsrådet (): Diskussionen om flygplatser och det kommunala och regionala intresset och engagemanget för att hitta bra lokala flygplatser tror jag kommer att fortsätta. Jag tror också att det är en väldigt viktig del av ett kommunalt arbete att se till att vi har en demokratisk process och en demokratisk delaktighet i de egna prioriteringarna. Utifrån ett nationellt perspektiv kan jag dock inte se att det finns behov av fler flygplatser. Icke desto mindre återkommer vi till med den lagstiftning som är berörd i det här sammanhanget och som interpellanten ställde frågan om. Tack för interpellationen och trevlig sommar! Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:729 om börsintroduktion av 73 Näringsminister (): har frågat mig huruvida det är min avsikt att Posten bör börsintroduceras. Han har vidare frågat mig huruvida jag har gjort några beräkningar av om det är förenat med någon kostnad för svenska staten att avstå från en börsintroduktion. Låt mig först ge en kort bakgrund till ärendet. Mot bakgrund av utvecklingen på postmarknaden har regeringen gjort bedömningen att det föreslagna samgåendet mellan är en bra affär för Posten och för . Samgåendet erbjuder en väsentlig möjlighet att genom ökade volymer och finansiella resurser värna den samhällsomfattande posttjänsten på lång sikt. Dessutom skapar samgåendet värde genom positiv inverkan på framtida tillväxt och lönsamhet för Posten. Regeringen har lämnat en proposition till med förslag att godkänner ett samgående mellan bolagen och bemyndigar regeringen att minska statens ägarandel i det sammanslagna bolaget. beslutade i enlighet med propositionen. Avsiktsförklaringen som tecknats mellan svenska staten och huvudägarna till Post innehåller en möjlighet till en börsnotering . Svenska staten är dock inte förpliktad att sälja aktier i en sådan börsnotering. pågår arbetet med att slutföra affären; däri ingår en konkurrensprövning av . fokuserar regeringen på att genomföra samgåendet och se till att det nya bolaget får en bra start. Regeringen har att ta ställning till frågan om en börsintroduktion om och när detta eventuellt blir aktuellt. Ordalydelsen i propositionen, att en börsnotering kan påkallas, syftar på att ingen part har tagit ställning. Eftersom regeringen inte tagit ställning till om Posten bör introduceras på börsen eller inte har jag ännu inte haft anledning att göra några beräkningar av kostnaderna för att avstå en sådan introducering. Jag kan endast i allmänna ordalag konstatera att ett företags lönsamhet och därmed dess värde inte påverkas negativt av en börsnotering. Däremot kan en framtida notering innebära en fördel genom att tillgången till en marknadsvärdering av Posten underlättar kapitalanskaffning vid en eventuell framtida expansion. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 74 (): Jag ber att få tacka näringsministern för svaret. Jag får lov att säga att det är minst sagt klargörande men vill även ställa en del frågor som jag hoppas att kammaren kan få svar på. Jag vill inledningsvis för kammaren anföra att vi socialdemokrater är positiva till samgåendet mellan den svenska och den danska Posten. Vi hade som arbetshypotes att det mer eller mindre skulle vara ett enigt näringsutskott som baxade detta ärende igenom kammaren. blev det inte så, för när vi fick alla detaljer på bordet var det inte en sammanslagning av den svenska och den danska Posten som avsågs utan en ren privatisering av . Såvitt jag vet var detta inget den nuvarande högerregeringen begärde mandat för i valrörelsen, sannolikt för att man helt klart inte skulle få ett sådant mandat av väljarna. Varför är det då en privatisering? För det första ägs delar av den danska Posten av riskkapitalbolaget . För det andra ska personalen i det nya bolaget kunna förvärva av bolagets aktier. För det tredje ska det nya bolaget bli tvunget att börsintroducera. Som vanligt när denna regering säljer bolag har man inte gjort en grundlig analys, vilket man borde ha gjort. I propositionen står angivet att svenska staten har möjlighet att välja om man vill delta i ägarberedning via börsintroduktion. Då är det väl rimligt att näringsministern redovisar vilken uppfattning hon har, om den svenska staten kommer att välja att delta eller inte. Näringsministern har ju mörkat en gång att hon ville privatisera Posten. Men vad vill man ? Ska vi då kunna köpa postaktier på börsen? Det är rimligt att svenska folket får ett svar på denna fråga, fru talman. Men om man inte är intresserad av att kränga Posten på börsen, vad händer då? Detta har inte heller näringsministern gett något svar på. Vilka kostnader skulle det innebära för den svenska staten? Svaret var, som sagt, klargörande när det gäller att en framtida notering innebär en fördel genom att tillgång till en marknadsvärdering av Posten underlättar kapitalanskaffning vid en eventuell framtida expansion. Jag tolkar detta svar som att regeringen är intresserad av att kunna börsintroducera Posten . Jag är ganska säker på att svenska folket är emot en ytterligare privatisering av Posten. Det är därför allvarligt att inte näringsministern lyssnar till vad svenska folket har att säga. 75 Näringsminister (): Jag tycker att det är anmärkningsvärt att interpellanten inte är här och tar emot svaret. Det visar kanske med vilket engagemang Socialdemokraterna går in i den här frågan. Däremot är naturligtvis välkommen att diskutera den här frågan som han är engagerad i. Jag börjar med samgåendet mellan och det underlag som fanns för . Jag trodde i alla fall, och jag tror fortfarande, att socialdemokratiska ledamöter är förmögna att läsa innantill, för allt det som behövdes för att fatta beslut fanns ju i vår proposition. I underlaget fanns information om att CVC äger en del. I det fanns också information som handlade om personalägandet och en formulering som innebär att en börsnotering kan påkallas. Allt detta har haft möjlighet att ta ställning till. När vi kom överens om den här affären handlade det om att säkra svensk postservice. Kunderna i ställer mycket högre krav på möjligheten att leverera både post och paket ut till kund men också från kund och ut i världen. Det underlag som gav till oss visade den konkurrenssituation som man befann sig i. Facket på Posten var mycket angeläget om samgåendet därför att man såg de konkurrenter som kom från norska Posten i form av , brittiska Posten, tyska Posten och andra postföretag. Det är svårt att freda sig om man inte ser till att förbättra konkurrensvillkoren för svenska Posten. Vi vet också att svenska kunder har stora krav på att kunna beställa varor från hela världen. Det ser helt annorlunda ut än vad det gjorde för . Då var det bästa sättet för samgående att gå samman med en nordisk kollega. Vi har förtroende för varandra, det finns ett gammalt nordiskt samarbete och därför är danska Posten bra som part. Sedan hade danska Posten den ordningen att CVC och postens anställda i hade ett delägarskap. Och jag måste säga att jag tycker att delägarskap för de anställda på det här sättet också är någonting bra. Om man frågar hur de på den danska Posten har upplevt samarbetet med CVC säger de själva att det har fungerat alldeles utmärkt. Egentligen tror jag att Socialdemokraterna är rädda för förändring och inte vill diskutera den här frågan i sak. Jag tror att också ni inser att om vi ska klara svensk postförsörjning framöver, att post och paket delas ut i hela landet, måste vi ha en förbättrad konkurrenssituation. En eventuell börsintroduktion i nästa steg ligger långt fram i tiden. Det vi fokuserar på nu är att samgåendet ska fungera väl och att svenska kunder ska kunna känna sig nöjda med det här samarbetet. 76 (): Även om hade vetat vad jag skulle säga, hade det kanske varit bra att lyssna på vad jag sade. Jag sade att Socialdemokraterna är initialt positiva till en sammanslagning av den svenska och den danska Posten just av de skäl som anförde. Det är positivt därför att vi ser hur situationen är. Vi ser också att det finns en viss rädsla för att det blir två, tre eller kanske fyra enormt stora postkoncerner i hela . Därför är det viktigt att man slår ihop de små, nationella postföretagen så att de kan konkurrera med giganterna i , , och kanske . Det ser vi bara positivt på. Därför hade vi heller inte särskilt många frågor till när han besökte oss , om jag inte minns fel. Vi var positiva den eftermiddagen. Problemet var att vi sedan fick veta hela sanningen om privatiseringen. Vi är precis som facket positiva till själva sammanslagningen. Men vi är precis som facket emot detta med börsintroduktionen, och det är det som den här interpellationen handlar om. Vår fråga var: Vad kommer det att kosta om man inte är med och börsintroducerar, om nu CVC av någon anledning vill dra sig ur eller om man av någon annan anledning kommer att hävda just detta med börsintroduktionen? Det är det som den här interpellationen handlar om. Den handlar inte om ifall Socialdemokraterna är positiva eller inte till sammanslagningen. Det står redan i interpellationen att vi är positiva till just denna. Vad vi är tveksamma till är att det sker just på en sådan marknad där det egentligen inte finns någon privat del det är möjligt att det kommer att finnas . Men det är ju nationella postföretag som äger praktiskt taget all postverksamhet, i alla fall i hela . Hur det ser ut i övriga världen kan jag tyvärr inte säga. Men i hela är det nationella postföretag, statliga sådana, som äger i princip all postverksamhet. skulle vara det första land som fick någon form av privatisering av Posten. Det oroar oss just av den anledningen att vi inte vet vad som händer i nästa steg, när man har börsintroducerat. Vem är det som kommer att köpa aktierna i den sammanslagna svenska Posten? Är det den tyska Posten, är det den brittiska Posten? Jag tror inte att så väldigt många andra kommer att vara intresserade av detta, utan det kommer att bli strategiska uppköp, vilket innebär att det blir de stora jättarna som bakifrån kommer att köpa aktierna. Detta vill inte se. Jag tycker att det är allvarligt att vi har en näringsminister som är beredd att sälja ut och att göra det till en annan stat, i synnerhet när regeringen säger att de vill bredda ägandet i de statliga företagen. Men att sälja till andra stater tycker är helt okej. Det tycker jag är allvarligt. 77 Näringsminister (): Jag lyssnar visst till vad säger. sade att det inte fanns tillräckligt med information. Men det stod ju i propositionen att det fanns ett delägande i den danska Posten av CVC och av personalen. Det är bara att läsa innantill så får man reda på att det redan i den här affären finns ett privat delägande. Det är viktigt att veta, och det tog vi reda på ordentligt, hur samarbetet mellan danska Posten och CVC har fungerat, för det var en viktig ingrediens i våra diskussioner med danska Posten. Deras bild av samarbetet med CVC var väldigt positiv. De tyckte att de hade fått in ny energi och kraft i danska Posten för en effektivare verksamhet. Sedan ska jag säga att svenska Posten står sig väl i konkurrensen med övriga postväsenden. Annars hade vi inte varit i den situation som vi är i, med tanke på att vi har konkurrens från andra nationellt ägda postföretag som konkurrerar på vår marknad. Om vi fortsatt ska klara postförsörjningen kan vi inte bara utan att göra någonting åse att andra kommer in och konkurrerar på vår marknad. Då var vårt val att titta på vårt närområde, och då föll det sig naturligt att öka samarbetet just med danska Posten som hade uttryckt ett intresse för detta. Det ger oss möjligheter att komma ut på kontinenten. Vi får också en bra sammanslagning mellan två postväsenden som kan fungera väl tillsammans. I den affären ligger just ett delägande av CVC och personalen, vilket vi tycker är bra. Vi ska komma ihåg att det kommer en avreglering på den europeiska postmarknaden. Då ligger bra till därför att vi tidigt avreglerade postmarknaden. Om vi är starka själva, har gjort de rationaliseringar som behövs i svenska Posten och kan samarbeta med danska Posten på det här sättet, då ökar våra möjligheter att vara en stark partner också längre fram. Den har inte tagit ställning till en börsintroduktion, utan det finns som en del i hela paketet. Jag tror att vi kommer att se en ökad konkurrensförmåga från Postens sida. Jag tror att vi kommer att se att svenska kunder kommer att vara mycket mer nöjda, därför att de kommer att få brev och paket både hemlevererade och levererade ut i världen på ett helt annat sätt framöver än . Jag har inte ens tagit ställning till, om den här situationen skulle uppstå, om vi ska sälja eller inte. Det som är poängen med det här avtalet är att varje part har möjlighet att påverka ett eventuellt nästa steg, och vi har säkrat det genom ägandet. Om står här och är rädd för spöken må han vara det. Men det vi har säkrat är att det finns möjlighet för den och de svenska ägarna att säga nej till en eventuell börsintroduktion i ett nästa steg. Jag nöjer mig så här långt mycket väl med det samarbete som har skett och det samgående som sker. Jag hoppas verkligen att den här affären ska lyckas, att vi ska klara konkurrensprövningen och att vi också kan få sätta i gång med det viktiga arbetet att säkra postservicen för både svenska och danska kunder. 78 (): Nej, jag är inte rädd för spöken. Däremot är jag livrädd för borgerliga regeringar som säljer ut vår gemensamma egendom, och den rädslan delar jag med stora delar av svenska folket. Det som denna interpellation handlar om är vilken uppfattning regeringen egentligen har om börsintroduktionen. Tycker regeringen att möjligheten till börsintroduktion är någonting som är positivt? Kommer regeringen i så fall att arbeta aktivt för att introducera Posten på börsen ? Om man inte har den avsikten, vad kommer det här i så fall att kosta Posten? Det är vad interpellationen handlar om. Den handlar inte om huruvida det var bra eller inte att slå ihop Posten och . Det tror jag att vi faktiskt är ganska eniga om även hela oppositionen, vågar jag nog påstå. Men vad vi är mer nervösa för är just detta med att man ska sälja ut det här på börsen. Det är vi rädda för i varje fall oroade för. 79 Näringsminister (): Som jag sade till har vi inte tagit ställning till det. Det finns som en option i avtalet. Men regeringen har, som sagt, inte tagit ställning till det därför att vi har helt och fullt fokus på att slå samman Posten i de två länderna. Det är det som är viktigt för oss. Sedan ligger det i sakens natur att CVC är en partner i den här affären. Det måste Socialdemokraterna också ta med i sin bedömning. Jag är naturligtvis glad över att Socialdemokraterna äntligen har insett att vi behöver göra rationaliseringar på det här området för att säkra den nationella postservicen.