prot · GV09138 · 2008-08-28 00:00:00 — Med anledning av den kritiken och för att försäkra oss om att restriktioner inte används annat än när det verkligen finns behov av det tillsatte den förra regeringen en utredning som skulle titta på detta. Den kom med förslag 2006, och vi har tittat på dem. I regleringsbrevet till åklagarna har vi också krävt att de ska redovisa hur många personer som har häktats 2008, och av det ska det också framgå i hur många fall man har medgett restriktioner. Vi följer detta väldigt noga. Det är naturligtvis centralt att man inte har mer restriktioner än vad nöden kräver och att man har ett bra motiv för det. Det är en fråga som vi arbetar en hel del med, och det är viktigt. Det finns ingen officiell statistik när det gäller häktningstider, varken nationellt eller för EU:s medlemsstater, så det är svårt att jämföra. Det är också viktigt. Vi försöker i alla fall att gå igenom detta och se i vilken utsträckning vi har särskilda restriktioner och annat och på vilket sätt det kan göra situationen allvarlig. Den granskning som har gjorts visar också att svenska häkten är hyfsat bra i andra avseenden. Det är lite hit och dit, men vi ska ta det som interpellanten har tagit upp på allvar. Vi har haft många självmord . Vi måste agera för att förebygga och förhindra att sådana sker. Då måste mer göras. Jag menar att vi är på rätt väg. Jag tror inte att det bara är pengar som löser problemet, men ibland kostar åtgärder pengar, och det är precis det vi hanterar i budgetarbetet. 56 (): Jag tycker att det var en ganska rolig jämförelse mellan mig och . Jag har varit justitieminister och . Det är klart att det blir fler självmord då. Räknar man med det socialdemokratiska regeringsinnehavet är det definitivt fler. Det är ingen tvekan om det. Jag tänker inte säga att det är så enkelt som att titta på ett enskilt år. Låt oss i stället vara väldigt oroliga för detta. Huruvida det nu kommer pengar eller inte får vi se. Jag vill understryka att det inte var det som var poängen . Det är nu som den ekonomiska krisen kommer, helt i enlighet med vad säger. Han har inte talat om ekonomiska problem . Dessutom har vi flera olika åtgärder. Jag har ytterligare ett förslag jag har många förslag till dig , som kommer att kunna rädda ekonomin inte bara för Kriminalvården och rättsväsendet. Driv igenom att ni tar pengarna jag tror att det är 1,4 miljarder för hushållsnära tjänster och flyttar över dem till rättsväsendet! Tänk vilken fantastiskt bra idé. Vilken hjälte du skulle bli i rättsväsendet. Det är bara några få miljonärer som skulle sura över det. Det tycker jag att du ska ta med dig. Jag begär inget svar , men du kan väl i alla fall säga om du tycker att det är en bra idé eller inte. 57 (m): Ursäkta att vi hamnar lite grann utanför diskussionen om den här interpellationen. Jag tycker att är lite grann på väg åt rätt håll. Jag skulle vilja att vi lyckades med att fler som avtjänat sitt straff får ett jobb. Då kan det vara en möjlighet att arbeta i hushållsnära arbeten. Vi har genomfört förändringar där. Jag tycker att vi måste kunna se den kopplingen. Jag ska fundera på frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:832 om behovet av nationella kriterier för betygsliknande omdömen 58 Utbildningsminister (): har frågat mig på vilket sätt jag avser att agera för att tillgodose behovet av likvärdighet i bedömningen av de betygsliknande omdömena. Från och med kommer alla grundskoleelever att få ett skriftligt omdöme i den individuella utvecklingsplanen. Det är en reform som inte bara förbättrar informationen till föräldrarna, utan också ökar skolans möjligheter att tidigt upptäcka kunskapsluckor och sätta in stöd. var det förbjudet att ge betygsliknande skriftlig information. Det är märkligt att en lärare i inte fick skriva ned på ett papper i vilken mån eleverna nådde målen och ge det papperet till föräldrarna. , alltså under den förra regeringen, skrev i en rapport om hur man ska komma till rätta med resultatutvecklingen i att förbudet mot betygsliknande skriftlig information riktar bort uppmärksamheten från kunskapsmålet så att det i stället blir fråga om omdömen om elevernas personlighet. Jag delar i allt väsentligt bedömning. Det är självklart att skolorna måste ha möjlighet att systematiskt bedöma och dokumentera elevers kunskapsutveckling i sitt arbete med att få alla elever att nå målen. De skriftliga omdömena ska anpassas och utgå från varje elevs behov och förutsättningar, och det är naturligt att informationen anpassas till betygssystemets olika steg ju högre upp i årskurserna eleven kommer. Det är ett av skälen till att förbudet har upphävts. De skriftliga omdömena utformas bäst lokalt av skolans rektor tillsammans med lärarkollegiet. För att underlätta deras arbete har regeringen gett och Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att genomföra implementeringsinsatser. Det handlar om nationella konferenser, samt om stöd- och informationsmaterial. har också fått i uppdrag att revidera de allmänna råden om den individuella utvecklingsplanen för att ge skolorna stöd och vägledning i deras utvecklingsarbete. De nya bestämmelserna innebär ett tydligare krav på lärarna att följa upp och utvärdera elevens utveckling utifrån målen i läroplan och kursplaner och att dokumentera arbetet. De skriftliga omdömena ska varken fungera som grund för urval till vidare studier eller som ett statistiskt underlag för jämförelser mellan skolor och kommuner. I stället ska de vara ett verktyg för varje skola att se till att alla elever ges förutsättningar att nå skolans kunskapsmål. Jag anser mot denna bakgrund att det inte finns behov av att skapa ytterligare statlig styrning vad gäller de skriftliga omdömena. 59 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag måste emellertid konstatera att svaret knappast överensstämmer med min fråga. I skollagen 1 kap. 2 och 9 §§ stadfäster man likvärdigheten i skolan över hela landet och att regeringen har ett överordnat ansvar att följa detta. Utbildningsministern anger i sitt svar att betygsliknande omdömen som ges från första klass bäst utformas av skolans rektor tillsammans med lärare på skolan och att det inte finns något behov av statlig styrning när det gäller skriftliga betygsomdömen. Det måste jag tolka som att utbildningsministern inte ämnar följa skollagen. Vi talar här om betygsliknande skriftliga omdömen. För att följa lagen uppfattar jag det som nödvändigt att införa gemensamma kriterier. Inte minst har jag noterat båda lärarfackens kommentarer till just betygsliknande omdömen. Jag undrar fortfarande: När kommer dessa kriterier? 60 Utbildningsminister (): Det är något märkligt att som är helt emot betyg och helt emot dessa omdömen och dessutom alltid är emot statlig styrning nu kräver statlig styrning av mer betyg längre ned i åldrarna. Det är en något udda åsikt, och det gör att det inte är helt lätt att ta begäran riktigt på allvar. Vår syn är att riktiga betyg ska ges från årskurs 6 . De har rättsverkan; de påverkar elevernas intagning till närmaste högre studier; de är väldigt centralt normerade i förhållande till läroplanens mål. Där finns det ett behov av nationell likvärdighet därför att de just ska ligga till grund för intagning till gymnasieskolan. Jag har inga skygglappar när det gäller att diskutera att införa riktiga betyg längre ned i åldrarna om det är det vill diskutera. För mig är det ingen helig gräns att sätta stopp vid årskurs 6. Man kan tänka sig betyg tidigare. Men de skriftliga omdömena är någonting annat. I grova drag är det att man sätter ned innehållet i de muntliga utvecklingssamtal som man har haft i svensk skola på ett papper och lämnar över till föräldrarna. Man har konstaterat att det är betygsliknande när en rektor eller en lärare till exempel skriver ned att lille har nått målen i engelska, och det är det som har varit förbjudet. Så fort man skriver ned på ett papper hur eleven ligger till i förhållande till undervisnings- och kunskapsmålen är det i någon mening betygsliknande, och detta har varit förbjudet att skriva ned. Då blir det som säger att de skriftliga omdömena får innehålla jättemycket information, men de får inte innehålla om eleverna når målet eller inte, för det har varit förbjudet för att det är betygsliknande. Det är det som är så absurt. Ska man ge ett papper till föräldrarna om hur det går för eleverna i skolan måste man få tala om ifall eleverna har nått målen eller inte. Det är ju den mest centrala informationen av alltihop. Den centralstyrning som man kan säga finns är att det, när vi nu antar tydliga mål i årskurs 3 och i årskurs 6, finns mål som man kan ange om eleverna har nått eller inte eller är på väg att nå eller inte i olika årskurser. Det kan man då ange i de här omdömena. Men exakt hur detta ska skrivas ned, i tabellform eller löpande text eller om man gör olika för små barn och större barn, får man avgöra själv. Och tänk, , jag har ett väldigt stort förtroende för att lärare och rektorer kan lösa detta. tycker jag att det finns behov för staten att gå in och styra saker, men hur ett papper som överlämnas av en lärare till en förälder ska se ut finns det litet behov av att styra. Jag litar helt på deras omdöme. 61 (): Jag gläder mig över att höra om utbildningsministerns förtroende för lärare. Jag hoppas också att han tar frågan om betygsliknande omdömen seriöst. Det är en fråga som jag fortfarande inte har fått något svar på. Eftersom just betygsliknande omdömen är betygsliknande och likvärdigheten i den svenska skolan är lagfäst behövs det nationella kriterier för just betygsliknande omdömen. När kommer dessa kriterier? Det framkommer i svaret att en hel del insatser planeras, men räcker detta för att åstadkomma likvärdighet enligt skollagen. Är detta frivilligt? När kommer råden att finnas etcetera? Utbildningsministern har fortfarande inte, menar jag, tagit frågan om betygsliknande omdömen på allvar. Jag vill gärna ha svar på min fråga. 62 Utbildningsminister (): är det bara trams håller på med. Det var ju precis det jag svarade på! Jag anser inte att det finns ett behov av att styra upp exakt hur omdömena ska utformas. Gör man det är det betyg, och det har vi bestämt att vi ska ha från årskurs 6. Jag är i och för sig helt öppen för att diskutera att vi ska ha riktiga betyg tidigare, och då måste det styras upp. Men att man skriver ned på ett papper det man säger är något annat. De muntliga utvecklingssamtalen är inte heller uppstyrda, . Vi kanske ska skicka ut statliga riktlinjer för hur de också ska vara, så att det blir likvärdigt överallt. Jag har inget behov av att allting ska vara likvärdigt i svensk skola. Det finns inget behov av att allt ska vara exakt likadant. Däremot måste det naturligtvis vara det ju högre upp i åldrarna man kommer, för då har det rättsverkan för eleverna. Betygen måste utformas likadant. Men det här handlar bara om att man skriver ned på ett papper hur det går för eleverna i skolan och ger den information till föräldrarna som man muntligt överfört i ett utvecklingssamtal. Det är bara det som det handlar om, och det har vi aldrig styrt upp på det sätt som nu begär. Jag ser inget behov av denna centralstyrning. Om tycker att vi ska ta fram mer statliga kriterier så föreslå då det! Men när du frågar mig om jag vill ha det säger jag nej, det vill jag inte. Däremot kommer myndigheterna, och , att ge en del råd om hur det kan utformas, men de är inte bindande. Det är råd om hur man kan utforma detta om man vill. Så vitt jag vet är det på gång eller någon månad, för det är nu mot slutet av denna hösttermin som de första skriftliga omdömena kommer att ges i svensk skola. 63 (): När jag lyssnar på utbildningsministern undrar jag om han själv riktigt har förstått vad han har drivit igenom och infört, nämligen betygsliknande omdömen. Med tanke på att den svenska skolan inte har gett några betygsliknande ordningsomdömen från årskurs 1 på många, är det lätt att föreställa sig att rektorer och lärare får hitta på kriterierna själva, oberoende av varandra. Detta kommer varken att uppskattas av elever, föräldrar eller lärare. Syftet påstås ju vara att alla elever ska ges förutsättningar att nå skolans kunskapsmål. Jag skulle vilja uppmana utbildningsministern att lyssna lite mer på den pedagogiska utbildningsforskning som underkänner betygsverktyget i detta avseende. Vad vi behöver är instrument som faktiskt ökar elevernas inlärningsförmåga, och därför är det viktigt att hålla sig till fakta i denna fråga. Jag undrar fortfarande när vi får dessa nationella kriterier. Det där med som utbildningsministern nämnde med olika kurser och jämförelser och så vidare verkar lite flummigt, om jag får säga så. 64 Utbildningsminister (): Det är tredje gången som ställer samma fråga, och svaret blir detsamma. Det kommer inga nationella kriterier. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2007/08:834 om den utlovade höjningen av studiemedlen 65 Statsrådet (): har frågat mig när jag kommer att presentera en höjning av studiemedlen. Mitt svar på denna fråga är att den tidshorisont som har talat om är att se över studenternas ekonomiska villkor. Regeringen har därför tillsatt en studiesocial utredning (, U2007:13). Syftet med utredningen är bland annat att se över studerandes möjligheter till försörjning. En del av kommitténs uppdrag är att överväga och föreslå hur framtida beloppsnivåer och fribelopp inom studiemedelssystemet ska se ut. Detta görs med utgångspunkten att systemet långsiktigt ska säkerställa en skälig levnadsstandard för de studerande och ge förutsättningar att bedriva effektiva studier. Jag vill avvakta den studiesociala kommitténs förslag och den följande remissomgången innan jag tar ställning till mer genomgripande åtgärder som kan förbättra studerandes ekonomiska och sociala situation. Kommittén ska redovisa sitt arbete . Kommittén har även möjlighet att lämna delbetänkanden. 66 (): Jag tackar statsrådet för svaret och konstaterar att jag har fått ett liknande svar som de som både jag och har fått tidigare. Men när jag läste det här blev jag ändå förbluffad och lite förvånad. Jag talade i går med , tidigare ordförande i . Hon intygade för mig att SFS i ett möte på fått beskedet att den studiesociala utredningen inte skulle stå i vägen för en höjning av studiemedlen och att man inte skulle avvakta den studiesociala utredningen, , innan man skred till verket för en höjning. När jag läser det svar som jag nu har fått måste jag konstatera att man hänvisar väldigt starkt till . Vad har hänt? I valrörelsen var det så att tre av fyra allianspartier lovade att höja studiemedlem. Både jag och riksdagsledamoten har ju fått svaret av högskoleministern att så kommer att ske. Senast fick jag svar , då ministern uttalade sig å hela alliansens vägnar och sade att det skulle komma en höjning. Jag undrar: Har högskoleministern bytt åsikt om studiemedlen och anser nu att man först ska avvakta Studiesociala kommitténs slutbetänkande eller delbetänkande? Det var inte de beskeden man gav till studenterna när kommittén tillsattes. 67 Statsrådet (): Vi följer naturligtvis kontinuerligt vad som händer i fråga om studenternas ekonomiska villkor. Det är många faktorer som påverkar det. Det handlar om möjligheten att få sommarjobb, prisutvecklingen och så vidare. Vi ska komma ihåg att internationellt sett har ett väldigt bra studiemedelssystem. Något man ibland verkar glömma bort i den offentliga debatten är att studiemedlen är indexreglerade, så de höjs i takt med prisnivån. Sedan kan man föra en diskussion jag har gjort det i kammaren om det index man använder är det korrekta. Det har förekommit nya uppgifter om att det pågår en kontinuerlig, långsam men dock, urgröpning av studenternas levnadsstandard. När man hänvisar till sådana här olika undersökningar tycker jag att man ska påminna sig om att det också finns en hel del signaler om att situationen inte är så alarmerande som antyder i sin interpellation. Ett exempel är att CSN själv har gjort en stor enkät med över 8 000 studenter. Bilden där är ganska positiv. De flesta studerande upplever sin situation som övervägande positiv. De har en positiv framtidssyn, upplever framgång i sina studier och har sällan större ekonomiska bekymmer. Jag tror också att det är så att färre studieskulder går till kronofogden. Även det kan tyda på att situationen, i varje fall bland dem som ska återbetala, är bättre. Det finns en del ljusa inslag i den här bilden också. Det jag har sagt förut gäller, men tar bara upp hälften av det jag har sagt. Den andra hälften handlar om att det också kan hända att den höjning som jag räknar med dröjer ända till 2010 och att vi fattar beslut om det först . Jag vill inte utesluta några alternativ än så länge, men det är klart: Ju längre kommer, desto mer sannolikt blir det att vi inte gör något förrän vi har dess slutbetänkande. Det framstår väl nu som det mest sannolika alternativet. Fördelen med det är ju att vi har ett mycket bra beslutsunderlag, och det bör väl alla tycka är en stor fördel. 68 (): Jag måste säga att jag blir lite förvånad när jag lyssnar på statsrådet . ifrågasätter man plötsligt om det över huvud taget finns ett behov av att höja. Jag inledde den här eftermiddagen med en debatt med kommunminister om behovet av studentbostäder. betonade väldigt starkt behovet av att höja studiemedlen för att på det sättet göra studenterna mer attraktiva på bostadsmarknaden. Det var hans lösning, förutom andrahandsuthyrning. Han ville inte bygga några nya bostäder. Man kan också lyssna på en mer oberoende part i den här frågan, till exempel . har gjort en utredning där man kommit fram till att det saknas för studenterna . Jag tror inte att går studenternas ärenden. Det finns alltså ett tydligt behov. har självt drivit en höjning av studiemedlen och lovat detta inför förra valet. Men säger statsrådet att det kanske inte behövs, och dessutom menar han att man kan vänta till minst 2010 och att ska leverera förslag och underlag till detta. Då menar jag att man går ifrån det löfte man gav till SFS och studentföreningarna före inrättandet av denna kommitté. Och jag måste säga att de flesta svenska studenter nog blir ganska besvikna. Det är inte , eller ännu längre fram som man behöver mer pengar för att klara sig. Det utbildningssamhälle som ofta pratar om kommer det inte att bli bättre och lättare att få fram om studenterna inte har vettiga omständigheter för att klara livhanken. De kan ju inte koncentrera sig bättre på studierna när de måste jobba och kanske ha två eller tre jobb bredvid för att klara sig. Min fråga till statsrådet är alltså fortfarande: Håller du med om att studiemedlen måste höjas? Jag vill också lägga till frågan: Är alliansen fortfarande överens i frågan om att studiemedlen ska höjas? 69 Statsrådet (): Vi måste komma ihåg utifrån vilken ram vi diskuterar, nämligen att fram till valet var med och styrde och bidrog till att studiemedlen höjdes . Det måste väl då ha varit till en nivå som tyckte var rimlig. har vi 2008, och sedan höjningen 2006 har studiemedlen uppjusterats med inflationen. Det är därför svårt att se att läget skulle vara katastrofalt. När refererar vad jag sagt vill jag nämna att jag aldrig sagt att jag lovar att studiemedlen ska höjas 2008 eller 2009. Jag har sagt att tillsättningen av utredningen inte omöjliggör en tidigare höjning, och säger jag att ju går desto rimligare blir det väl att avvakta utredningen. Budgetpropositionen är dock fortfarande inte framlagd och alltså ännu inte helt klar. Vi får därför återkomma till vad som händer i den delen. Det finns skäl att höja studiemedlen. Jag nämnde att man kan påvisa en viss urgröpning genom att sådant som studenterna konsumerar mycket, till exempel studentbostäder, haft en snabbare prisutveckling än inflationen i övrigt. Det är ett argument, och därför är det min uppfattning att studiemedlen bör höjas. Det har vi också sagt ska ske. Vi har sagt att det ska ske inom mandatperioden. Jag vill emellertid påpeka att denna dag, , är mer än halva mandatperioden kvar. Vi har alltså gott om tid att infria detta vallöfte. 70 (): Statsrådet refererar till förra mandatperioden och förhandlingar. Det stämmer att vi under den förra mandatperioden drev igenom en höjning av studiemedlen, vilket effektuerades 2006. Vi ville redan då ha mer, men det statsfinansiella läget tillät det inte. har det statsfinansiella läget förbättrats oerhört. Läget är dock nu på väg att bli lite sämre igen, vilket gör situationen något trängd. Studenternas ekonomiska situation är emellertid mycket mer trängd, och jag menar att om tre av fyra partier går till val på att höja studiemedlen är det inte något som man bör vänta med till då det statsfinansiella läget dessutom kanske blivit sämre. Det handlar om ifall studenterna ska kunna studera på heltid. För att göra till en kunskapsnation, något som statsrådet ofta uttalat, måste vi förändra och förbättra studenternas ekonomiska situation. Jag noterade att statsrådet påpekade att vi ännu inte sett den nya budgeten. Jag hoppas därför att statsrådet verkligen ser till att en höjning av studiemedlen finns med när den nya budgeten presenteras. I övrigt hoppas jag att få ett besked. studenter väntar tillsammans med mig på besked om när höjningen kommer. 71 Statsrådet (): Jag har egentligen inte något mer att tillägga. Vi är överens om att ett bra studiemedelssystem är en del av kunskapspolitiken. Det ska inte vara så att man är beroende av föräldraekonomin eller tvingas avbryta studierna för att man inte har pengar till sitt uppehälle. Jag menar att vi har ett ganska bra studiemedelssystem, och det ska bli ännu bättre. Det kommer det att bli framför allt genom de förslag som den studiesociala utredningen kommer med . Låt oss gärna samarbeta om dessa frågor. Jag vet att är representerat i utredningen, liksom alla andra partier. Jag hoppas på bred enighet i fråga om viktiga reformer på detta område. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2007/08:835 om myndighetskoncentration av forskningsfinansiering 72 Statsrådet (): Finn har frågat mig om jag inför den förestående forskningspropositionen avser att beakta att unika individuella företräden bland enskilda forskare, som kan vara helt avgörande för om kreativa idéer till lösningar av komplexa problem över huvud taget kommer fram, möjliggörs för stöd jämte en aviserad satsning på forskningsstarka miljöer samt vilka idéer jag har på hur ett sådant stöd till forskningsstarka personer och forskningsstarka miljöer kan utvecklas. Jag instämmer med Finn i att det är viktigt att satsa på stark forskning av högsta internationella kvalitet och att framstående forskare och starka forskningsmiljöer är den viktigaste delen i en sådan satsning. Svensk forsknings världsledande position har försvagats under en lång rad år. Min och regeringens åsikt är att det är viktigt att vända denna trend och att arbeta för att kvaliteten på svensk forskning höjs. Detta kräver ökade forskningsresurser så att duktiga forskare får en möjlighet att få finansiering för sin forskning. Alliansen aviserade före valet en förstärkning av resurserna till forskningen. Dessa medel bör fördelas på ett sätt som gynnar forskningens kvalitet, och i detta ingår stöd till enskilda innovativa forskare, och inte endast till forskningsstarka miljöer. Det är viktigt att det statliga systemet för finansiering av forskning kan fånga upp excellenta idéer och är tillräckligt flexibelt för att låta dessa utvecklas. Frågan om organisationen av de forskningsfinansierande myndigheterna har utretts av i hennes utredning Forskningsfinansiering kvalitet och relevans, betänkande SOU 2008:30, och bereds i . Regeringen avser att återkomma med besked avseende organisationen av de forskningsfinansierande myndigheterna i forskningspropositionen. I den kommer vi även att presentera förslag som medverkar till att problemen inom svensk forskning kan lösas och att svensk forskningskvalitet kan höjas. 73 FINN ():