prot · GV0963 · 2008-02-13 00:00:00 — Jag tror inte att du kan hitta någon, inte ens på , som håller med dig om det. Men jag är idel öra och väntar på att se vilka initiativ som kommer. En hel debatt har gått utan att utrikesministern har passat på att ta avstånd från skendränkningar som förhörsmetod. Om man gör anspråk på att vara en stark röst för mänskliga rättigheter och demokrati i världen räcker det inte att ställa sig i en hundrahövdad kör och peka finger åt länder som , och , utan då måste man faktiskt också våga sjunga solo mot de stora makterna som också kränker mänskliga rättigheter. Jag vill tacka för en bra debatt och önskar lycka till på det kommande när Kosovo kommer upp på dagordningen. Vi socialdemokrater har stött i hans arbete med att försöka få ett enigt EU när det gäller erkännandet av Kosovo. I utrikesdeklarationen står det om ett enigt . Jag vet inte riktigt vad det betyder. och tillhör , men de lär knappast tycka att det är okej att erkänna Kosovos självständighet. Jag utgår från att utrikesministern har skött fotarbetet så pass skickligt att nu inte mäler sig ur och blir ett av de sista länderna att erkänna Kosovos självständighet, för det var väl ändå viktigt att EU visade enighet och att vi inte upprepar våra tidigare misslyckanden på . Tack för en god debatt! 15 HANS (): Utrikesministern säger att han inte vill stå på några barrikader tillsammans med Hamas. Nej, utan det kan vi nog alla överleva. Däremot skulle vi vilja ha en utrikesminister som stod på barrikaderna för fred i , för ett fritt och för ett hävande av isoleringen av . I den här debatten slår sig Bildt för bröstet för sina utmärkta kontakter med regeringen i och sin goda dialog med regeringen i . Men om man inte är beredd att sätta kraft bakom orden och ställa krav på kan sitta i utan att fredsprocessen rör sig en enda millimeter framåt. Jag tror att det är hög tid för de krafter som genom en internationell bojkott bidrog till demokratiseringen i att nu återigen samla sig i en internationell bojkott av för att sätta press på staten , något som den inte vill göra. Jag kan lova att jag fram till den dag då ockupationen är hävd inte kommer att köpa israeliska produkter och inte kommer att semestra i . Jag hoppas att många som lyssnar på den här debatten följer mitt exempel. Utrikesministern brukar säga att utrikespolitik bäst förs utomlands. Det är bara delvis sant, för svensk utrikespolitik bör också vila på ett starkt folkligt stöd i . Här kan vi väl konstatera att den borgerliga regeringen har ett hästjobb framför sig. Bakom regeringens deklarationer finns det en stark folklig opinion i för en stark alliansfrihet, för en självständig svensk utrikespolitik och för en tydlig svensk röst för fred, nedrustning och global rättvisa. Alltsedan jag 2006 blev invald i har jag haft möjlighet att resa runt i landet och diskutera utrikespolitik. Det engagemang som jag möter hos svenska folket imponerar. Men kontrasten mellan det folkliga arbetet runt om i och dagens utrikespolitiska debatt är tydlig till både innehåll och engagemang. Det är bara att konstatera att förtjänar bättre, att förtjänar en ny utrikespolitik. 16 (): Utrikesministern säger att klimatfrågorna har fått för lite utrymme i den här debatten. Då är det ju tur att jag har varit med här eftersom jag har fokuserat på dem. Jag skulle vilja tipsa utrikesministern om att ta med sig också till och det stora toppmötet där. har mycket kunskap som också utrikesministern skulle kunna behöva. 20 minuters talartid är inte så . Jag hade tänkt tala om vikten av att låta äntligen få genomföra den folkomröstning som de så länge har väntat på. Jag hade också tänkt tala om och säga att jag inte delar regeringens uppfattning om att vi agerat så kraftfullt från svensk sida, för vi hade kunnat göra mycket mer. Utrikesministern och jag är i alla fall kanske överens om att den nya utlovade folkomröstningen mer än något annat är ett PR-trick från regimens sida; jag antar det. Jag vill gå tillbaka och ta upp en annan fråga som jag i ett av mina tidigare inlägg inte hann med. Det gäller någonting som jag och biståndsministern har haft en del diskussioner om. Vi är överens om att man måste ha en helhetssyn i biståndspolitiken, i utrikespolitiken och så vidare. Men jag saknar kopplingen till migrationspolitiken som är väldigt nära sammanflätad med de andra frågorna. ger vi i reda pengar hälften så mycket i bistånd till som vi ger till trupp i det landet detta trots att vi vet att biståndet har bättre förutsättningar med tanke på det förebyggande konfliktarbetet. I väntar 500600 afghaner på att bli skickade tillbaka till ett land i krig, till ett land där myndigheterna har svårt att försörja dem som redan befinner sig i landet. De som bor här i har kunnat hjälpa sina familjer genom att skicka pengar till dem. Jag tycker att det är cyniskt och inhumant att i samma veva som vi talar om vårt stora engagemang i och skicka människor är det fråga om människor som i sex levt i tillbaka till krig. Miljoner människor som bor i närområdet ska också tillbaka. Jag förstår de irakiska och kurdiska regeringarna som spjärnar emot det återtagandeavtal som faktiskt försöker tvinga igenom med dem. Jag skäms över agerande i den frågan. Det behövs en helhetssyn. Den bör innefatta också det som är vår migrationspolitik. 17 (): Det har varit en intressant debatt här . fick alla vi som deltog i debatten i denna kammare höra från Socialdemokraterna att de hade delat ut ett eget utrikespolitiskt dokument, en egen deklaration, i kammaren, framför allt på läktaren. har vi i kunnat läsa om de tolv punkter för nedrustning som Socialdemokraterna presenterar. Jag instämmer i bedömning att det kokar ned till en diskussion om anslaget till . Där var utrikesutskottet i slutändan ändå enigt. Måhända är anledningen att Socialdemokraternas politik är föremål för omprövning. Det rådslagsmaterial som gick ut med sluttid har man i den socialdemokratiska partiorganisationen förmodligen inte hunnit smälta. Därför kommer det inte ut mer från Socialdemokraterna än det vi här tagit del av. Det blir spännande för oss alla att höra de olika inslagen från vänsterns sida när det gäller utrikespolitiken. Vi har hört rätt tydligt säga vad som gäller för del. Det låter som ett nej till turkiskt medlemskap i och som ett nej till EU:s roll i utrikes- och säkerhetspolitiken. Är det alternativet till den utrikesdeklaration som vi hört här ? Om man ska driva en politik för att åstadkomma frihet, fred och försoning i världens länder krävs det att man vågar handla. Det går inte att bara sitta på läktaren och titta. Jag är glad över att vi har en regering som vågar handla. Jag hoppas också att vi i det arbetet ska vara framgångsrika när det gäller och förändring. Jag hoppas att vi också ska lyckas med att göra skillnad när det gäller . Här krävs en avgörande framgång i de förhandlingar som pågår. Låt mig, fru talman, få avsluta med att konstatera att tortyr icke är acceptabel oavsett av vem och var den utförs. Om vi hävdar mänskliga rättigheter måste vi vara tydliga i den delen. 18 (): Ett kort axplock av kommentarer till dagens debatt först till Hamas. socialdemokratiska flirt med Hamas var ganska intressant. Man nästan saknar i dessa sammanhang. Hans partikollega besökte också . träffade inte Hamas, men Hamas träffade nästan med en kassamraket. Det är kanske detta som har påverkat er hållning i frågan. Jag tycker att det är viktigt att regeringen håller fast vid de tydliga principer som världssamfundet har satt upp för Hamas. För att de ska komma in från kylan måste de erkänna staten rätt att existera. De måste ta avstånd från terrorism och respektera ingångna fredsavtal. Ska det vara så svårt att ställa de kraven? Avslutningsvis kort också något om klustervapen. Jag tror att vi alla i denna kammare kan vara eniga, såväl regering och riksdag, om att vi strävar efter ett förbud mot klustervapen. Men det är också viktigt att betona att de här vapnen har vidriga effekter för civila, och jag instämmer med många talare som har nämnt det i diskussionen tidigare. Det är viktigt att betona att bombkapsel 90 inte få bli en gisslan för processen för ett internationellt förbud. Jag ska avsluta med att citera . Min personliga prognos är dock att klockan klämtar för bombkapsel 90 om det blir ett förbud. 19 (): Det är självklart att tar plats i en debatt som denna. Jag tror emellertid att det finns risk för att vi ser den konflikten isolerad enbart till och de palestinska områdena. Det verkar som om agerande, inställning och infiltration i gränstrakterna runt och de palestinska områdena avskiljs i debatten från fredsprocessen. Det är givet, som deklarationen uttrycker, att vi ska verka för att isoleringen av hävs. Men ingen ska inbilla mig annat än att Hamas, om man bestämde sig för detta, skulle kunna få slut på de nära nog ideliga raketbeskjutningarna i södra . Det är också en självklarhet att det som kallas separationsbarriären ska demonteras. Den är för övrigt så konstruerad att den relativt enkelt kan tas ned. Men det är inte rimligt att orda om barriären om man inte i varje fall tankemässigt erinrar sig varför den existerar. Det finns anledning att gång på gång erinra om att både palestinier och israeler nu arbetar för att nå en fredsöverenskommelse. Det är i och för sig inget nytt att en svensk regering ökat stödet till det palestinska statsbyggandet. Men personligen tror jag att det behövs mer än pekuniära insatser. Det fordras en ärlig vilja från och Hamas, från och från . Det fordras att regeringar och politiska ledare står för en anständig och balanserad information också i den här kammaren, och det krävs att vi alla i omvärlden håller oss med en balanserad syn utifrån all den tragik som området rymmer från åtminstone 1948 och fram till . Sedan tycker jag, fru talman, att det måste lyftas fram åtskilliga fredsfrämjande initiativ och åtskilliga fredfrämjande projekt i vilka israeler och palestinier är engagerade, kanske vid sidan om politiken. Det vore klokt om dessa verksamheter blev mer hörda och observerade. 20 (): Jag tänkte ägna mina åt att mer fokusera på . Som säger får man bestämma sig om man ska använda minuterna väl. Vi har ett som faktiskt är säkrare än i historien, till och med än under , utrikesministern. Går vi tillbaka på historia kan vi inte se ett som varit tryggare och säkrare än , i alla fall . Det tar vi för givet. Precis som säger är det lätt att man tar det för givet, särskilt den yngre generationen som inte har upplevt något annat. Man behöver i och för sig bara säga ordet för att erinra om att den här säkerheten kan vi inte ta för given. Hur har vi då byggt det säkra ? Ja, vi har egentligen byggt det på två grunder. Den ena är värdering, värden som är viktiga att upprätthålla. Den andra är starka organisationer. Det här bygger naturligtvis på bittra erfarenhet, det faktum att vi är den kontinent som har mördat varandra mest och haft mest förtryck och dessutom för inte så särskilt länge sedan. Hela var under förtryck . Att ha värderingar, mänskliga rättigheter och demokrati är själva basen för att bygga det trygga . Vi har några mekanismer som är särskilt viktiga. En är rätten att som medborgare i ett land överklaga till en domstol som ligger över den nationella nivån. Jag tänker på och domstolen i , det faktum att man kan gå över den egna rättsordningen och få det egna landet att rätta till sina lagar. Det har svenskar gjort under historien, gått till Strasbourgdomstolen och fått den svenska att korrigera lagstiftning som har stridit mot de gemensamma värderingarna. , och det säger jag med särskild adress inte minst till och andra, måste vi hålla i. Det är det här vi har byggt gemensamt för att se till att vi har ett som inte faller tillbaka i det förfärliga. En annan sådan detalj, kan man tycka, men en central sådan, är valövervakning. Jag är själv djupt inblandad i just denna fråga inom ramen för . Där handlar valövervakning just om att garantera gemensamma standarder. Det är inte, som utrikesdeklarationen poängterar, att sätta villkor för valövervakning. Det handlar om gemensamma regler som vi vill se efterlevas. Ingen av oss är kanske perfekt när vi genomför val. Det är svårt att genomföra ett val alldeles hundraprocentigt korrekt. Men vi ska se till att driva upp standarder så att de fel som görs minimeras och framför allt inte påverkar slutresultatet. Vi har också avtal som vi har kommit överens om. Jag vill uppehålla mig vid ett sådant, och det är avtalet om konventionella vapen i , det så kallade . Det får inte sättas ur spel genom ensidiga deklarationer, och det bör också ratificeras. Det ena säger jag med adress till , det andra med adress till Natoländerna. Vi har den unika situationen att vi aldrig haft färre soldater i , och definitivt färre soldater i proportion till folkmängden, än någonsin i historia. Förmodligen får vi gå tillbaka till tiden för miljonarmé han var ju den förste som hade en miljonarmé för att se det absoluta antalet vara mindre i . Detta är någonting enormt som har uppnåtts på denna kontinent, denna kontinent som tidigare försökt begå självmord genom världskrig och på annat sätt. Därför får vi inte nu hamna i ett nytt kallt krig, i en situation där vi åter börjar upprusta. Vi ska se till att vi håller de överenskommelser och inte minst de mekanismer vi har både för att begränsa konflikter och för att ha insyn. Öppenhet och insyn, för att kunna se vad vi gör ömsesidigt över gränserna, är oerhört stabiliserande. Låt mig också erinra om att vi har en situation där tre kärnvapenmakter har avvecklats på den europeiska kontinenten. Det glömmer få. Vi ska naturligtvis se till att vi inte får en ny utplacering av kärnvapen i länder som inte har det. Att värna våra gemensamma organisationer är en central del i det europeiska arbetet. För att uppehålla mig vid Europeiska unionen ska jag säga att vi måste värna dess förmåga att agera. Där är det nya fördraget ett viktigt och centralt steg i att unionen på ett bättre sätt ska kunna fullfölja den politik som vi har en stor och bred enighet om i , även om vi ibland avviker i detaljer. Förutsättningen för att vi inte ska gå tillbaka till en stormaktspolitik där de stora länderna bestämmer tidigare i historia har de stora länderna bestämt och de små länderna fått anpassa sig är just att vi har starka gemensamma organisationer. När det gäller EU vill jag understryka det som också utrikesdeklarationen säger om att slå vakt om det öppna . EU ska inte vara en organisation för att sluta och stänga utan för öppenhet. Det gäller frihandeln, det gäller synen på migration, det gäller också utvidgningen. Vi har en riksdag där alla sju partier står upp bakom rätt att vara medlem i EU om de så önskar och om de uppfyller kraven. Det är viktigt med båda de två elementen. Vi ser hur EU kommer att spela en central roll på västra . Både Kosovo och har ju perspektivet att vara med i EU. Man kan återuppbygga mycket av det goda i det före detta genom Europeiska unionen fri rörlighet, möjlighet för människor att få kontakt. Vi har också arbetet vad gäller Svarta havsregionen och länderna där som är europeiska och som behöver komma in. Låt mig avsluta med att säga att det är en bred utrikespolitisk deklaration, en bra sådan som täcker mycket. Vi har också en i stort sett bred enighet i om utrikespolitiken. Jag tycker att det är viktigt att uppmärksamma det. Vi ser det också i utrikesutskottet. När vi i Försvarsberedningen sade att inte kan stå passivt om katastrof eller angrepp drabbar ett annat europeiskt eller nordiskt land var det faktiskt enighet mellan sju partier bakom detta. 21 Utrikesminister () replik: När utrikesutskottets ordförande har uttalat sig vill jag passa på tillfället att tacka honom för att han tagit upp den viktiga del av rustningskontrollproblematiken som faktiskt är i vår egen del av världen. Vi diskuterar ofta sådant som är långt borta. Vi har ett avtal om begränsning av konventionella rustningar i som har varit väldigt betydelsefullt för säkerheten och stabiliteten , men som är ifrågasatt genom att har upphört att tillämpa detta. Detta är något som är allvarligt från svensk utgångspunkt, inte därför att vi i och för sig fruktar att det ska bli en väldig ökning av rustningsnivåerna. Taken i avtalet ligger väl över de rustningar som är aktuella, även med de mest dystra prognoser i detta hänseende. Men det är väldigt viktigt för den transparens, den öppenhet och de rapporteringsmekanismer som finns i detta avtal. Därför tillhör det de prioriterade uppgifter som vi står inför nu att med diplomati försöka skapa förutsättningar för att på olika sätt förnya i synnerhet delarna i avtalet om begränsningar av konventionella rustningar i . Det är en viktig svensk säkerhetspolitisk fråga som inte får komma bort i en debatt som denna. 22 () replik: Jag har naturligtvis bara att understryka denna centrala prioritering. Den ställer också krav, och det vill jag understryka, på Natoländerna att ratificera avtalet. Jag tror att det var ett misstag att inte göra det, även om det skäl man använde var väldigt viktigt och behjärtansvärt. Men jag tror att det är viktigt att få till stånd detta avtal. Vi har sedan också att överväga roll här, men det får vi väl komma tillbaka till. När det gäller att vi har låga rustningsnivåer är det precis som utrikesministern säger, att vi har lång väg kvar upp till de fastställda rustningsnivåerna. Vi ligger långt under dessa. När det gäller både personer och olika vapentyper ska vi se till att vi inte får en strävan att nu höja utan bibehålla de låga nivåer som vi har uppnått. Det är faktiskt något enastående i historia att vi har lyckats uppnå detta. 23 Utrikesminister () replik: Som sagt handlar det mindre om rustningsnivåerna. Det handlar mer om öppenheten och transparensen, för om vi har har vi ömsesidigt utbyte av information som skapar den typen av förtroende som gör att vi inte behöver öka rustningsnivåerna mer än vad den yttersta nationella säkerheten gör nödvändigt. Det är därför som vi fäster en sådan vikt vid det. Om vi sedan hamnar i en situation med ratificering och modifiering av avtalet jag hoppas det och kanske kan en ny rysk politik efter det ryska presidentskiftet öppna sådana möjligheter hamnar vi i den situationen att vi, som antyder, får pröva om på ett eller annat sätt ska ansluta sig till detta avtal. Det har vi inte tagit ställning till, men det är en fråga där vi absolut icke ska stänga dörren. Ska vi verka för en europeisk rustningskontrollregim kan i längden inte stå utanför denna. 24 () replik: Det finns en annan aspekt på detta som också är viktig, och det är exemplets makt. På andra kontinenter följer man noggrant vad vi gör i . Många ser med häpnad hur den europeiska kontinenten med länder som har haft sådana krig sinsemellan och med det hat som har funnits förmått att bygga det gemensamma. När det gäller rustningskontroller är det en modell att använda också på andra kontinenter, till exempel för att bygga upp förtroendeskapande åtgärder, transparens, möjlighet att se igenom. För övrigt var en av orsakerna till idén med radarövervakning för och att de två länderna skulle kunna se vad man gjorde. Att stärka säkerheten bygger på den europeiska erfarenheten att insyn i varandras rustningar är stabiliserande och säkerhetsskapande. Det är viktigt att komma ihåg att många sådana här europeiska mekanismer kan användas också på andra ställen för att hjälpa till att minska hoten och öka säkerheten. 25 (): Innan jag dyker ned i den tortyrkammare och krutdurk som är vill jag bara ta upp några kommentarer till den utrikespolitiske talesmannen anförande, som kom efteråt och som han inte hade möjlighet att kommentera, om hur det socialdemokratiska partiet agerar. Vi har, precis som har framgått av debatten tidigare och som inte på något sätt är en hemlighet, ett reformarbete, men inte när det gäller idéerna i politiken. Idéerna står fast. De över hundraåriga idéerna om rättvisa, jämlikhet och solidaritet ligger fast. Men verktygen förändras i takt med verkligheten. Det betyder inte att vi inte har någon politik. Den som lyssnade på inledningsanförande och den som läste partiordförandens och den utrikespolitiska talesmannens artikel i märker att det finns substans i politiken. Vi säger nej till Natos snabbinsatsstyrka, ja till ett internationellt förbud mot klustervapen som också omfattar bombkapsel 90. har ansvar för den konflikt som förekommer i . Huvudansvaret ligger på den starkaste parten, ockupationsmakten. Vi säger ja till Kosovos rätt till självständighet när Kosovo själv vill. Vi har elva punkter för att nedrusta kärnvapen i världen. Visst finns det substans i politiken. ska jag ned i krutdurken. Jag ska börja med ytterligare en kommentar. Den gäller besök i . Det är ingen hemlighet att jag var otroligt stolt när min nyvalda partiordförande valde att göra sin första resa utanför till och till . Det gjorde hon som ordförande för det socialdemokratiska partiet, och hon mötte våra socialdemokratiska systerpartier där. Hon var väldigt tydlig med att detta var en uppgift i egenskap av partiordförande för ett socialdemokratiskt parti. Hade hon rest som statsminister hade hon haft andra uppdrag. Kravet för ett ställningstagande i Mellanösternfrågan var och är att föra samtal med alla relevanta parter på marken för att få till stånd en förändring. Det kravet fortsätter vi att ställa. Problemet efter kvarstår. En av förutsättningarna för att det ska kunna bli slutstatusförhandlingar är förändringar på marken, och vi ser inte några förändringar på marken som går i rätt riktning. Muren står kvar. Frågan om flyktingarnas rätt att återvända är inte på något sätt löst. Delningen av finns per automatik med en mur och utan möjlighet att diskutera delningen i praktiken. Roadblocks hindrar utvecklingen. Bosättningarna fortsätter att öka, och checkpoints förnedrar människor . Ockupationen av måste upphöra. ska ha rätt till frihet. Vi socialdemokrater är övertygade om att det går att finna en lösning med två fria stater, med säkra och erkända gränser, som också kan leva som goda grannar. Vägen är lång, men vårt engagemang behövs. Det är viktigt för de människor som bor i och men också för hela . Situationen i och påverkar hela . I visar man gång på gång att i en vidare bemärkelse är den region i världen där demokratin är sämst utvecklad och där respekten för de mänskliga rättigheterna är sämst. visar World Values Survey att människor i om man talar med en enskild kvinna i en by i norra eller med en koptisk kyrkoherde i tror att det går att finna vägar också till demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i utan att hindra kultur och religion. Så visst går det. På samma sätt som man motarbetar demokrati och mänskliga rättigheter motarbetar man de människor som i alla samhällen har det tuffast. Jag tänker i första hand på kvinnorna. Alla dessa stater har ratificerat kvinnokonventionen, men man har gjort det med undantag. Det kan vi aldrig acceptera. De mänskliga rättigheterna är individuella, universella och icke kulturrelaterade. Därför måste inte bara acceptera och vara glad över att man har ratificerat kvinnokonventionen i många stater i utan också kräva ratifikationer utan undantag som är shariarelaterade. Hur gör man detta? Jo, man gör det via dialog. Den dialogen har den socialdemokratiska regeringen alltid arbetet för, från euroislamprojektet via i , generalkonsulatet i och som instiftades 2005. Men vad händer efter det? Hur går dialogen och dialogarbetet vidare? Jag skulle vilja veta hur regeringen arbetar med det. Jag kommer att fortsätta kampen för mänskliga rättigheter. De är otroligt viktiga för mig. De kommer att bära mig i mitt politiska arbete. Men jag kommer att fortsätta i andra forum och i andra former. Jag vill tacka för de som jag har haft möjlighet att arbeta i utrikesutskottet. Jag ser fram emot att möta er i andra debatter. 26 Utrikesminister () replik: