prot · GV0986 · 2008-04-01 00:00:00 — Men och det är haken om jag i stället väljer att marknadsföra mitt företag genom att ingå ett avtal om kultursponsring ställs andra krav. Då ska skatteverk och domstolar bedöma om beslutet som företagare var marknadsmässigt eller om jag har betalat för mycket i förhållande till vad jag får tillbaka. Om bedömer att så är fallet klassas det hela som icke avdragsgilla gåvor i stället för avdragsgilla utgifter för marknadsföring. Detta, fru talman, är inte något hypotetiskt problem. Det har klargjorts och rättspraxis finns. Det har hamnat snett. Den huvudsakliga anledningen till dagens osäkra rättsläge är en prejudicerande dom, som jag nämnde tidigare, avkunnad av Regeringsrätten 2000. Det rörde sponsring av Operans internationella verksamhet. I utbyte för sponsringen fick omnämna huvudsponsorskapet i sin marknadsföring, man disponerade hela föreställningar på , man erhöll biljetter, möjlighet till representation utomlands och allt möjligt annat trevligt. Det var inte tal om att såg detta som en gåva. Man såg det som ett oerhört strategiskt riktigt marknadsmässigt beslut. Man ville bli lierad med varumärket . Trots detta bedömde Regeringsrätten att bara en liten del av utgifter var marknadsmässiga. Domstolen värderade skönsmässigt att hälften av utgifterna motsvarades av direkta motprestationer; det andra var gåvor som inte var avdragsgilla. Detta gjorde att det lades en blöt filt över kultursponsring som företeelse i . Det är synd. Vi behöver göra något åt det. Om man åker slalom i en uniform som ser ut som en kexchoklad är det avdragsgillt. Man fattar vad man får ut i motprestation. Men man kan inte spela i en uniform som ser ut som en kexchoklad; det går inte. Det kanske inte alltid är så lämpligt vid barnteater heller. Finansministerns svar här är därför lite förvånande. Visst finns det möjlighet att få avdrag för sponsring det är inte det vi diskuterar. Det vi diskuterar är om vi ska bibehålla en socialdemokratisk ordning där rättspraxis har blivit sådan att ingen som sponsrar kultur på förhand kan veta hur stor del av kostnaden man kommer att få dra av. Alliansledamöterna i kulturutskottet står eniga bakom behovet av tydligare regler för kultursponsring. ledamöter likaså; kulturministern och näringsministern likaså. Jag undrar: Vilka besked kan vi tänka oss att ge till den sektor som väntar på att kapa bidragsberoende och utanförskap och gå till ökad verksamhet? 143 (): I detta inlägg vill jag betona att kultursponsring inte enbart handlar om pengar. Kulturen är en spännande viktig mötesplats. Kulturarbetarna och företagen kan i sitt samarbete ge varandra väldigt mycket. Jag ser fram emot att intresset för kultur i alla dess former växer hos de anställda i de företag som är framsynta och väljer att sponsra kulturen. Vi måste få en klar skattelagstiftning som gör detta fullt möjligt. Det tycker jag att denna debatt har visat. Det är rätt att alliansregeringen har gjort väldigt mycket som gynnar företagande och människors välbefinnande. är det att gå vidare genom att lyfta fram ett större engagemang för kulturens framtidsfrågor. Vi vet att kultursponsring kan bidra till att utveckla kulturen i hela landet. 144 Finansminister (): har naturligtvis rätt. Ett land blir bättre av en vital kultursektor. Det skapar mer kreativitet. Det underlättar skapande och nyskapande. Det bidrar till att kan stå starkt i en globaliserad värld där vi måste konkurrera med produkter som har ett stort innehåll i termer av upplevelser och intryck hos människor. Det är en gemensam grund för vår kulturpolitik. Det är lika viktigt att vi vårdar vårt nationella kulturarv, och lika viktigt är det att vi sprider kulturen till breda grupper i samhället. Om det är vi naturligtvis helt överens. I olika delar av och i olika intresseorganisationer finns det människor som vill ha sänkta skatter och ökade offentliga utgifter. Ofta ska de ökade offentliga utgifterna finansieras med ytterligare skattesänkningar. Så kan vi inte bedriva ett budgetarbete. Vi måste väga samman alla krav. Vi måste vårda vårt skattesystem. Vi ska bibehålla de inkomster vi behöver för att klara välfärd och trygghet för framtiden och också kunna bevara låga skattebaser. Grundläggande utgångspunkter är att man får göra avdrag för kostnader som är förknippade med inkomstens förvärvande och man får i företag göra avdrag för kostnader som är förknippade med att bibehålla sina inkomster. Det är de utgångspunkter som och våra domstolar har för sin prövning. Det är naturligtvis de utgångspunkter de ska ha. Det återstår naturligtvis alltid att pröva olika ändamål mot varandra. Jag har försökt vara tydlig med att vi inte ser några ytterligare utredningar om skatteavdrag av den här typen . Det kan naturligtvis prövas och diskuteras i andra sammanhang, men det måste då vägas mot alla andra behov. Min utgångspunkt som finansminister med ansvar för skattesystemet måste vara det är ett tjänsteåliggande att värna vårt skattesystem med breda skattebaser och låga skattesatser och klara rättsregler för hur vi tillämpar skatteregler. Vi ska värna kontantlön. Vi ska värna att människor får betalt för arbete, inte att man undandrar sig skatt genom olika typer av avdrag eller förmåner i företagen. Det är den utgångspunkt vi gemensamt har för den skattepolitik som alliansen bedriver. 145 i (fp): Därmed har tiden kommit för mig att tacka för debatten. Jag har naturligtvis full respekt och hyser stor beundran för de insatser som finansministern gör för finanser. Det här har varit ett viktigt samtal. När nu orden tryter denna sena timme återstår för mig och för finansministern att lämna orden och gå till handling. Där ute i finns det många entreprenörer som inget hellre vill än satsa på sponsring av kultur, men som avstår på grund av den straffskatt som tillkom under socialdemokratiskt regeringsinnehav. En del vill satsa för att stärka kreativitet och kompetens hos medarbetare, andra har andra bevekelsegrunder. Men, fru talman, där ute finns också alltför många välutbildade kreativa kulturskapare som trots stor talang och enorma studieskulder kämpar för att hålla näsan över vattnet. Låt oss nu gemensamt se till att de kan få mer makt över sin egen vardag och att de inte är helt förpassade till offentliga finansiering och samhällets stöd. Låt oss i stället på det sätt vi kan stärka möjligheten för dem att leva på sitt professionella konstutövande med stöttning av många aktiva parter där det civila samhället är en sådan part och näringslivet en annan. Kulturen måste engagera många, och många måste bära ansvar för den. Varför fortfarande låta straffskatten styra? Varför acceptera socialistiska regler som innebär att marknadsmässigheten ska kunna överprövas av myndigheter och domstolar? Och framför allt: Varför tveka att låta utreda frågan när det finns en närmast fullständig enighet hos alliansens företrädare i två utskott om vad problemet är och hur frågan kan lösas? Jag ställer mitt hopp till den utredning som finansministern talade om. Jag hoppas att det går att få till skrivningar när direktiven utformas som gör att en bred sektor ska kunna inlemmas i detta. Därmed vill jag tacka för debatten. 146 Finansminister (): Det är naturligtvis beundransvärt och någonting viktigt för alliansen att och andra ledamöter i brinner för vårt kulturarv. Det är någonting som är viktigt för och för alliansen. Vi har många eftersatta områden. Vi har gjort satsningar på barnkultur. Det har vi särskild anledning att fundera över. Vi har ett nationellt kulturarv som ofta dras med stora bekymmer. Vi har nationalscener som vi gärna vill vårda. Vi har kulturföretagarna som har satt sitt hopp till att alliansen ska göra åtgärder. Allt detta är viktiga saker, precis som vi har många andra viktiga åtgärder som vi vill komma fram med. Allt detta måste nogsamt prövas mot våra generella principer för skattesystemet och de andra behov vi har av offentliga medel. Den här regeringen med vår kulturminister och våra ledamöter i kulturutskottet i står för en offensiv kulturpolitik. Den präglas av ett skapande, en kreativitet och en frihet för människor att söka nya former att uttrycka det som ofta är det viktigaste i livet, hur de upplever sin tillvaro och vad de vill sträva efter. Det är våra viktiga och gemensamma utgångspunkter i den här diskussionen. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2007/08:Ju22Ju24 till justitieutskottet /08:T6 och T7 till trafikutskottet /08:Sf9Sf11 till socialförsäkringsutskottet /08:MJ9MJ11 till miljö- och jordbruksutskottet /08:U9U12 till utrikesutskottet 23 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2007/08:SoU9 betänkanden /08:JuU5 och JuU10 betänkanden /08:CU10, CU12 och CU16 betänkande 2007/08:UbU9 betänkanden /08:NU7, NU8 och NU10 Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2007/08:72 Utvidgat system med prövningstillstånd i Arbetsdomstolen, m.m. 2007/08:A10 av m.fl. (s) 2007/08:A11 av och () med anledning av prop. 2007/08:87 Bildande av moderbolag för samt vissa omstruktureringsåtgärder 2007/08:So16 av m.fl. (s, v, mp) med anledning av prop. 2007/08:95 Ett starkare skydd mot diskriminering 2007/08:A7 av m.fl. (s) 2007/08:A8 av m.fl. (v) 2007/08:A9 av m.fl. (mp) med anledning av skr. 2007/08:67 och en politik för gemensamma utmaningar och möjligheter 2007/08:U14 av m.fl. (v) 2007/08:U15 av m.fl. (s) 2007/08:U16 av m.fl. (mp) med anledning av skr. 2007/08:90 Nordiskt samarbete 2007 2007/08:U13 av m.fl. (s) betänkande 2007/08:TU8 Sjöfart betänkanden /08:FiU17 Förlängning av deltagande i Internationella valutafondens (IMF:s) Nya lånearrangemang (NAB) 2007/08:FiU23 2007 betänkanden /08:KrU6 Museer 2007/08:KrU7 Idrottsfrågor 2007/08:KrU8 Trossamfund 25 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2007/08:537 Försäljningen av Vin & Sprit av () till statsrådet () 2007/08:538 Arbetslöshet och aktivt idrottsutövande av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:539 Rimligare ordning för familjeåterförening av () till statsrådet () 2007/08:540 Basindustrins behov av en aktiv näringspolitik av () till näringsminister () 2007/08:541 Tjänsten som rikspolischef av () till justitieminister () 2007/08:542 Statens ansvar för infrastruktursatsningar av () till statsrådet () 2007/08:543 Försäljningen av Vin & Sprit av () till statsrådet () 2007/08:544 Regeringens arbetsformer av () till statsminister () 2007/08:545 Utvecklingen av antalet otrygga anställningar av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:546 Sommarjobb för ungdomar av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:547 Möjligheterna till nystartsjobb och heltidsarbete för deltidsarbetslösa av () till arbetsmarknadsminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 26 § Anmälan om fråga för skriftligt svar Anmäldes att följande fråga för skriftligt svar framställts 2007/08:1026 ekonomi av () till integrations- och jämställdhetsminister () Frågan redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 27 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2007/08:978 Elbilar som miljövänligare alternativ av () till statsrådet () 2007/08:987 Åtgärder mot elöverkänslighet av () till statsrådet () 2007/08:1010 Våld mot barn med funktionsnedsättning av () till statsrådet () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 28 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med 16 § anf. 90 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 20 § anf. 132 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.