prot · GV09128 · 2008-06-13 00:00:00 — I första delen när ombildning sker är det möjligt att få köpa sin lägenhet billigt, men i nästa del handlar det om ekonomi igen. Då är det fråga om att köpa dyrt. Det ska någon göra. Då har flexibiliteten försvunnit. 25 Statsrådet (): Hur paradoxalt det än kan låta tror jag att och jag är överens på den här punkten, nämligen att det är viktigt för individen att det finns gott om hyresrätter, att det är möjligt, som säger, när barnen flyttar ut att enkelt hitta en hyresrätt. Och det ska finnas hyresrätter där jobben finns. Det är helt rätt. Det är avgörande för tillväxten och den långsiktiga välfärdsutvecklingen i vårt land. Problemet är att det har gått åt precis motsatt håll. Vi har halkat efter hela tiden med den politik ni har fört. Det är därför den nu måste läggas om. kommer tillbaka till att det inte finns en hyresrätt att byta mot hyresrätt. Nej, just det. Den politik som har förts, som inte skapar förutsättningar för att investera i fler hyresrätter, leder till det problem som själv så talande beskriver. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2007/08:712 om försäljningen av 26 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder mot att , som ägs av de fyra första AP-fonderna, förvärvar det statliga företaget . Innan jag svarar på frågan vill jag kort beröra interpellantens kommentarer om när en försäljning av kan vara lämplig att genomföra. Jag ser att det finns ett bra intresse för som har ett attraktivt fastighetsbestånd. Värdet på företagets fastigheter har ökat . Den framgångsrika försäljningen av Vin & Sprit har därtill visat att företag med starka varumärken och stabila kassaflöden är mycket attraktiva för investerare, trots oron på de finansiella marknaderna. I fråga om ett eventuellt intresse för från , och därmed från AP-fonderna, kan jag bara säga att det buffertsystem som AP-fonderna utgör bygger på att fonderna placerar i aktier och andra tillgångsslag för att få så hög riskjusterad avkastning som möjligt. Vilka tillgångar som fonderna får placera i bestäms av de placeringsregler som slagits fast i förhandlingar mellan de fem partierna bakom pensionsöverenskommelsen och som riksdag sedan ställt sig bakom. Fastigheter tillhör de tillgångsslag som fonderna kan välja att placera i. fanns drygt 41 av AP-fondernas placerade i fastigheter och andra så kallade alternativa investeringar. Dessa alternativa investeringar har givit ett positivt bidrag till avkastningen i fonderna och därmed varit till gagn för såväl dagens som framtidens pensionärer. Jag har därför ingen anledning att vidta några åtgärder mot att AP-fonderna genom visar intresse för att förvärva eller andra kommersiella fastighetsbestånd som finns till salu. Regeringen kommer att utvärdera alla seriösa intressenter på affärsmässig och lika grund. Det är basen för vårt arbete. 27 (): Bakgrunden till min interpellation är att den borgerliga regeringen med ideologiska utgångspunkter har bestämt sig för att göra en utförsäljning av flera statliga bolag. Ett av skälen som statsrådet har angett för denna utförsäljning är att det inte är statens uppgift att riskera skattemedel genom att ha stora investeringar i företag. pekar man på att man inte tycker att det är en statlig uppgift att äga företag. Däremot tycker statsrådet inte att det är ett problem tvärtom är det snarare okej för andra stater att köpa och äga bolag som har ägts av det svenska folket tillsammans. Många ekonomiska bedömare menar nu att det är helt fel tidpunkt att sälja flera av de statliga bolagen på grund av den ekonomiska kris som har spridit sig runt om i världen när det gäller fastighetsmarknaden och som har bidragit till fallande priser. I min interpellation tar jag upp att ett av de bolag som är intresserade av är som ägs av de fyra statliga AP-fonderna. Därav min fråga. Om man ogillar statligt ägande borde det här väl vara något som är emot. Uppenbarligen är inte det i alla fall när det gäller det här. Hur rimmar det med synen på att det inte är så bra att staten äger? är det fyra statliga AP-fonder som i sin tur äger . När de gäller hanteringen av kommer frågan om avyttring av att bli föremål för diskussion i rådet för försäljning som regeringen har tillsatt. I går kunde vi läsa i att regeringens rådgivare är jäviga och att de inte kan delta i beslutet om att sälja . Det här borde innebära också en viss fördröjning. Man borde fundera på vad det får för konsekvenser. Marknaden säger att det inte är bra läge att försälja. Regeringen har ett råd som inte kan yttra sig därför att nästan alla rådgivarna är jäviga. finns bolag som vill stoppa försäljningen av därför att de menar att det kommer att innebära en oacceptabel situation på marknaden. tycker inte att det är några problem alls. Min grundfråga återstår: Varför är det okej den här gången att sälja till något som kan uppfattas som ett statligt ägande? Varför är det inte okej att äga direkt när man kan äga indirekt, ? 28 Statsrådet (): Jag tycker att jag har svarat utförligt på frågorna. Vi utesluter ingen seriös köpare. AP-fonderna, som också är mitt ansvarsområde i regeringen, är en del av vårt pensionssystem. De är buffertfonder som ska vara med och säkra att den så kallade bromsen inte slår till i pensionssystemet vid fluktuationer i konjunkturen. Alla pensionsförvaltare har ett intresse av att ha en diversifierad portfölj. De svenska AP-fonderna har ett intresse av att vikta upp fastigheter i sina portföljer. Det är någonting som de bedömer själva. De har fått placeringsregler som de följer, och de ska anpassa det här så att de får bästa möjliga riskjusterade avkastning. Det är något helt annat än att staten äger. Vi har en politik som går ut på att de här fonderna ska få köpa tillgångar i privata bolag. Vi säger inte i reglerna att de inte får köpa företag som är delägda av en stat eller som ägs helt och hållet av en stat. De är fria att köpa de tillgångar som styrelserna finner vara förenliga med de avkastningskrav som fonderna har. Dessutom vill jag när det gäller rådet säga att ledamöterna där har alla förutsättningar att vara beslutsmässiga i de bolag som de har att granska. 29 (): Det som i alla fall har framgått när det gäller rådet för utförsäljningar är att ledamöterna inte ska ha någon kunskap och inte någon insikt i affärerna. Det är viktigt det har statsrådet sagt till mig i tidigare interpellationsdebatter. Uppenbarligen kommer flera av dem att kunna ha åtminstone kunskap om affärer, precis som till exempel som styrelseordförande i var föredragande för rådet trots att hon sitter i rådet. Sedan deltog hon naturligtvis inte i beslutet om huruvida rådet skulle yttra sig i frågan eller ej. Det kan väl påpekas. Jag tycker att det är ett problem, och det har jag upprepat . Vi vet fortfarande inte om övriga ledamöter i rådet har intressen i fastighetsvärlden, så det kvarstår. Vi vet inte hur det är med övriga delar av rådet som kan delta. Tre personer är uppenbarligen jäviga, och övriga kan också vara jäviga. Även om i sitt svar pekar på att det finns ett bra intresse för innebär inte det med automatik att det leder till en bra affär. Ett bra intresse betyder inte alltid en bra affär. pekar på att försäljningen av Vin & Sprit skulle ha varit framgångsrik. Ja, det får historien visa. Jag tror att det är alldeles för tidigt att dra de slutsatserna . Vad jag pekar på är att flera ekonomiska experter säger att det är en alldeles för instabil situation att just nu avyttra statliga bolag, framför allt , med tanke på hur fastighetsmarknaden ser ut. Eftersom många av de ekonomiska experter som uttalar sig befinner sig på den här marknaden och skulle kunna vara sådana personer som satt i regeringens råd blir min fråga: Vad är det för kompetens de inte har som de som sitter i rådet har? Man gör ju helt olika bedömningar. Det är klart att de som sitter i rådet som har intressen i fastighetsvärlden kommer att tycka att det är bra att säljs ut, därför att det kan finnas intressen även för dem. Men varför är det en så lysande affär just nu att sälja när de ekonomiska experterna säger att det inte är det? Bra intressen, som sagt var, leder inte automatiskt till en bra affär. Jag tycker inte att jag har fått några kommentarer om hur det ser ut på den ekonomiska marknaden och hur man påverkas av den situation som finns i . Det skulle jag vilja ha svar på. 30 Statsrådet (): Jag noterar med glädje att läser tidningarnas näringslivsbilagor och läser alla de experter som uttalar sig kors och tvärs i de här frågorna. Jag vet inte vem hon lutar sig mot, för de har helt olika uppgifter. Det finns i alla fall läsning , med spekulationer i de här frågorna. Jag ägnar mig inte åt att utgå från det, utan jag utgår från verkligheten i stället. Samma experter dömde helt ut möjligheterna att sälja Vin & Sprit och få ut något värde som var nämnvärt. De fick fel på den punkten. När det gäller finns det ett bra intresse, som jag sade. Regeringen kommer inte att sälja något av dessa bolag förrän vi ser att det är rätt tidpunkt, rätt pris och rätt köpare. Svaren på de frågor som ställer har vi den dagen när vi öppnar slutbuden på . 31 (): Tack för svaret, statsrådet! Jag kan konstatera att det alltså inte är något problem för staten att äga bolag indirekt. Det är inte heller något problem att sälja statliga bolag till andra stater. Däremot är det uppenbarligen problem för staten att äga de här bolagen direkt. Jag tycker att det hade varit på sin plats att också nämna den försäljning av av Telias aktier som inte var någon lyckad affär, om man nu ändå vill framhålla att man har gjort en bra affär. Det visar att man inte alltid gör de bästa affärerna bara för att man säljer delar av de statliga bolagen. Vi har från Socialdemokraterna talat om att vi ogillar det sätt som man hanterar de statliga bolagen på och den ideologiska ivern att sälja och sälja till vilket pris som helst. Jag utgår från att frågan om de statliga bolagen kommer att debatteras i även . 32 Statsrådet (): Det är alltid intressant att diskutera med , inte minst vad gäller den här typen av affärsangelägenheter. ängslan i de här frågorna har naturligtvis en ideologisk grund. Ni socialdemokrater är nu helt motståndare till varje försäljning. Det finns inte på en skala det som ska säljas. Det är bara det att när ni själva hade makten sålde ni bolag för , utan att göra de analyser som vi nu gör, utan att ha ett råd som granskar detta. Försäljningen av Teliaaktier för till en miljon svenska småsparare gör inte att är någon vidare konsult som ska tala om för mig och regeringen hur vi ska hantera de här frågorna. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2007/08:726 om förändringar i allmännyttan och barnperspektivet 33 Statsrådet (): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att bredda remissunderlaget till betänkandet om EU, allmännyttan och hyrorna, inte minst ur ett barnperspektiv. När man upprättar en remisslista finns det ett antal aspekter att ta hänsyn till, och vi anser att vi tillgodosett det när betänkandet remitterats till 90 listade remissinstanser. Remisslistan består av domstolar, myndigheter, kommuner och organisationer. Jag håller med interpellanten om att barnperspektivet är viktigt, och jag förutsätter att några remissinstanser kommer att analysera förslagen i betänkandet även utifrån den aspekten. De instanser jag närmast tänker på är , och . Det står dessutom alla organisationer fritt att lämna synpunkter på remissen även om man inte finns med på själva remisslistan. Dessa synpunkter behandlas på samma sätt som de som inkommer från de listade instanserna. Allmänt kan jag i detta skede säga att regeringen inte har någon ambition att lägga fram förslag som leder till marknadshyror eller som tillåter att hyrorna höjs så kraftigt att människor får svårt att bo kvar. Det är heller inte utredningens förslag att hyreshöjningar skulle kunna ske med någon automatik, som interpellanten skriver, utan endast när man kan påvisa en varaktig bostadsbrist på en viss ort och först efter en hyresförhandling i vilken är en part. Förslaget i betänkandet går ut på att stärka bruksvärdessystem och inte införa marknadshyror, som felaktigt framförts i debatten. Ett fungerande bruksvärdessystem är ett viktigt skydd för hyresgästerna, däribland barnfamiljerna, mot oskäliga hyreshöjningar och för att de ska känna trygghet inför framtida boendekostnader. 34 (): Jag får tacka för svaret. Men jag har lite grann att tillägga, och det finns en del saker som jag är glad över att vi kanske kan få reda ut i den här interpellationsdebatten. Det är viktigt att en regering lägger fram förslag till , till oss riksdagsledamöter, som är väl genomarbetade och bra underbyggda. Det är någonting som jag kräver, och jag tror också att vanligt folk i allmänhet kräver det. Jag känner en oro omkring det. Det har varit lite för mycket av korta remisstider som inför förändringen i a-kassan, orimliga remisstider med remissvar mitt , massiv remisskritik som sedan inte har påverkat regeringens förslag, till exempel införandet av vårdnadsbidraget. gäller det allmännyttan. Jag har själv blivit kontaktad av ett antal organisationer och ett antal boende hemma i län som är arga och besvikna. Det visar sig nämligen när man tittar på den officiella remisslistan för det här utredningsförslaget att den enda folkrörelse som har bevärdigats att få svara på den här remissen är . Det är självfallet att regeringen inte kan prioritera bort . Men det finns ju ett antal folkrörelser och organisationer som påverkas av de här förändringarna, som har åsikter om boendet och som har lämnats utanför. Det borde vara intressant för regeringen som underlag till beslut och när vi sedan ska debattera det här i att få veta vad ensamstående föräldrar tycker om idéerna om höjd hyra i de flesta av större städer. Två tredjedelar av ensamföräldrarna bor i hyresrätt. Vad anser barnrättsorganisationer om att familjers ekonomi påverkas av tankarna i de här utredningarna och att barns trygghet i boendet påverkas av den här utredningen? Det verkar regeringen inte vilja veta något om. Vill man inte veta något slipper man höra talas om det. Det är min åsikt om hur regeringen verkar resonera när det gäller det här fallet. Organisationen föräldrar har till och med fått ett löfte av själv att få vara officiell remissinstans. Ändå fanns de inte med. hemma i mitt län, i län, fick också ett löfte av att få en träff här i för att prata om de här frågorna. De reste hemifrån mitt län till och fick i foajén med en politisk sakkunnig till . Det här är oroande, och det känns inte speciellt bra om det är så den nuvarande borgerliga regeringen arbetar när man ska plocka in underlag till beslut som vi sedan ska fatta här i riksdag. Det här ser jag fram emot att få prata lite mer om med ansvarigt statsråd . 35 Statsrådet (): Som representant för och alliansen vill jag säga att barnperspektivet ligger mig nära om hjärtat. Jag vill säga till det jag sade redan i mitt skrivna svar, nämligen att alla organisationer, och även privatpersoner, är hjärtligt välkomna att komma in med remissynpunkter på den här utredningen. Jag kan försäkra att de kommer att behandlas lika seriöst och noggrant som de som har varit listade och som det har skickats ut till. När det gäller i ville de överlämna ett stort plakat till mig. Jag vet inte om det är så man vill bedriva samtal, men man ville tillsammans med fotografer och journalister överlämna ett plakat till mig. Jag hade inte möjlighet att ta emot det när de kom, utan det gjordes av en sakkunnig till mig, alldeles riktigt. Jag har sett plakatet. Jag har tagit del av det. Jag kommer också att läsa remissvar, självklart. Jag har kontakter med , dess ordförande och även andra personer, och vill ha en nära dialog, gärna också med regionala organisationer inom hyresgäströrelsen. Men det är väl ändå så att och hennes parti har en del att själva fundera över när det gäller barnperspektivet i bostadspolitiken. Som jag sade i en tidigare debatt ökade bostadsbristen under den förra mandatperioden , under er ledning, från att vara brist i 61 kommuner till att vara brist i 122 kommuner. I de kommunerna bor av befolkningen i vårt land. Det är klart att där finns också barnen. Det råder bostadsbrist på fler och fler ställen. Då är det de resurssvaga som kommer i kläm. Det är en effekt av en bostadspolitik som gör att det byggs hälften så mycket i som i våra grannländer. Det blir de svagaste som kommer i kläm. Det är de som får ta dyra andra- och tredjehandskontrakt. Jag vill med bestämdhet hävda att just en dåligt fungerande bostadshyresmarknad som vi har i slår mot alla men hårdast mot de resurssvaga. Ni har älskat överreglering, subventioner och annan politikerstyrning. Det är en av de viktigaste orsakerna till att bostadsmarknaden ser ut på det här sättet. Det drabbar barnfamiljer och grupper som kan betraktas som svaga. Det är dessutom en dyr och väldigt trubbig politik. Jag tror att för att kunna säkerställa att resurssvaga hushåll ska ha ett billigt boende måste vi göra något helt annat än det som en del debattörer jag vet inte om tillhör dem menar, att hela marknaden måste regleras. Om vi tittar på reglerade marknader runt omkring oss ser vi att de sällan är väl fungerande. De brukar präglas av köer och av brist på de tjänster och varor som man har reglerat. Vi har satsat på just att stödja resurssvaga grupper genom bostadsbidrag, hyresgarantier och förvärvsgarantier i stället för att ge miljardsubventioner till redan miljardstinna byggföretag. Med subventionerades ett antal byggföretag som redan hade miljardvinster. Det går inte, , att tro att vi ska få ett mer barnvänligt boendeförhållande genom att subventionera byggföretagen. Det är genom att se till att utbudet av bostäder ökar, och det är de svaga grupperna som ska ta emot eventuella stöd från samhällets sida, inte de redan väldigt framgångsrika byggföretagen. 36 (): Jag tycker att det är rätt symtomatiskt. Kristdemokraten , ansvarig för boendet, börjar med att säga att barnperspektivet är viktigt för . Så brukar det låta i retoriken. Men när man tittar på hur det ser ut i praktiken när ni nu sitter vid makten, när det nu är ni som styr utveckling och barns vardag ser det mycket annorlunda ut. Det visade också det svar som jag nu fick av , där han pratade mycket och länge om många saker men inte speciellt mycket om barnens perspektiv. Du sade ju tidigare i en debatt här att du brukar vilja utgå från verkligheten. Varför vill du inte göra det den här gången? Det borde väl ha varit självklart att på den officiella remisslistan hålla det löfte som du gav till Makalösa föräldrar. De skulle ha funnits på den officiella listan, för de kan ju hjälpa dig att se verkligheten som den är för ensamföräldrar som bor i hyresrätt. Det hade också varit idé att låta barnrättsorganisationer vara med på den officiella listan för att få dem att berätta hur verkligheten ser ut för barn i som bor och finns i hyresrätt. Men, som sagt, i retoriken finns barnperspektivet med men inte i praktiken. Där för man en politik där man glömmer eller offrar barnen. Jag kan ta några ytterligare exempel. kommer sjukersättningen att sänkas. 70 000 kommer att få sänkt sjukersättning. Kommuner och Landsting har räknat ut att 10 000 människor kommer att få gå till socialkontoren som en effekt av förändrade sjukregler. Här finns det vuxna, här finns det föräldrar, och här finns det barn med långtidssjuka föräldrar. Hur påverkas de? Det vet vi inte, och det tog regeringen inte ens reda på när man gjorde de förändringarna. Vi kan ta vårdnadsbidraget. Till och med remissinstanserna kritiserade att förslaget inte hade en barnkonsekvensanalys. Här finns kvinnor och barn i våra storstäder med annan etnisk bakgrund. Det är de som offras. Det ofinansierade kommunala vårdnadsbidraget kommer att införas . Kommuner och Landsting har räknat ut att det kommer att kosta 3 miljarder för kommuner. Det är resurser som ingen lägger till, resurser som naturligtvis riskerar att tas från alla barn som finns i förskolan. är det igen. handlar det om allmännyttan. Barnens röst får inte höras i remissrundan, och man glömde löftet till Makalösa föräldrar. är det barnen i hyresrätten som glöms. Jag är mycket orolig över att det är barnen i hyresrätten som kommer att offras när och hans borgerliga regering framåt hösten tydligen tänker lägga fram ett förslag om förändringar i allmännyttan som är mer ideologiskt präglat än faktiskt format utifrån den verklighet som vi har att leva i, inte minst barnen i allmännyttan. Det skulle vara spännande att höra förklara hur han tänker sig att barnens röst ska få höras när det gäller den här frågan och hur han tänker utgå från barnens verklighet i allmännyttan när han studerar de här remissvaren och när han lägger fram sin proposition. 37 (): Jag hade inte tänkt gå in i den här debatten. Men det är klart att det här är frågor som engagerar. Det är frågor som är oerhört viktiga. Det har också en viss bäring på det som vi pratade om här tidigare. Jag blir orolig. I och för sig vill jag tro på vad säger. Han säger så här: Vi från värnar om barnen. Det är de resurssvaga som kommer i kläm. Ja, det är just det som är vårt stora bekymmer när det gäller bostadspolitiken och hur det ser ut. Vi ser också att andelen barn i fattiga hushåll ökar. Enligt siffror som vi har fått från var det 2006, 2007 och 2008, och det ökar ytterligare. Sedan står det om ensamstående med barn, andel barn i fattiga hushåll, procent, förändring innan, procentenheter. Det var 2006. Det ökade drastiskt , från 21,5 till 26,0. Och man beräknar det till 2009. Det här är en oroväckande utveckling när det gäller barn inom den så kallade fattigdomsgränsen. Då blir ju det svar som ger än mer oroväckande. sade också att förutsättningen för att den negativa trenden för hyresrätten ska vända är en fungerande hyresmarknad. Ja, en del borde ju kunna vara att man till exempel lyssnade på många remissinstanser, det som har tagit upp. Svaret borde väl i stället ha varit att vi ska behålla allmännyttan, att vi ska värna allmännyttan, och att vi ska utveckla den och också se till att man håller hyrorna nere runt det här. För även här finns det en skrämselpropaganda, . En är att man till exempel säger att hyrorna i allmännyttan kommer att höjas . säger också att det inte finns något sådant beslut. Man ska då förhandla om detta. Men det här är också en del som ligger i trycket för omvandlingen av allmännyttan och hyreslägenheterna till bostadsrätter. Det här finns inom hela den här sfären, i hela den här cirkeln, och det gör naturligtvis att det känns oroväckande. Precis som sade är det lätt att här stå och säga att man värnar om barnen och att det är de resurssvaga som kommer i kläm, att det är dem som vi ska göra någonting för. Men hur ser det ut i praktiken? Hur mycket lyssnar man i de här frågorna? Vilka åtgärder vidtar man? Vad är det man vill underlätta för när det gäller att se till att man skapar en trygghet i boendet? Det är en trygghet som tyvärr sätts i väldigt stor gungning . De som i första hand drabbas är de som i mångt och mycket har en svag ställning. Det är ensamstående. Det är barnen. Det är pensionärerna med flera. Detta är en utveckling som jag hoppas att förstår att vi känner en stor oro för, därav engagemanget i dessa frågor. 38 (): Inte heller jag hade egentligen tänkt delta i den här debatten, men när svarar på det här sättet kan jag inte låta bli. Här står och säger till att han kritiserar den socialdemokratiska bostadspolitiken för att den byggde upp bostadsköer. Det finns all anledning att vara självkritisk från vårt parti. Men det nu gör är ju att öka bostadsköerna i stället. Han medverkar till att bostadsbyggandet går ned. Det blir inte fler hyresrätter för att han bedriver den politik han gör. Det blir inte fler hyresrätter bara för att människor kan omvandla en hyresrätt till ett eget boende. Det blir liksom inte fler lägenheter av det.