prot · GW0946 · 2008-12-10 00:00:00 — Jag tror att vi måste se över hela den svenska arbetsrätten på många olika sätt om vi ska vara konkurrenskraftiga . Den bygger, enligt mitt sätt att se det, väldigt mycket på en 1800-talsmodell. Men alliansen och värnar, som sagt, den svenska modellen väldigt starkt. Stävja skattefusk: Det är självklart att både och alliansen det har väl alla våra partier sagt vill att skattefusket inte ska frodas i . Jag vill ändå gå tillbaka lite grann till det här med hur vi ser på människor och människans egna val. Jag tror att vi måste komma bort från att se människan som något slags neutral produktionsresurs jag känner att det ligger väldigt mycket bakom som inte har en fri vilja. Jag tycker att det nya F-skatteförslaget innebär ett nytt synsätt och tydliggör att den som vill driva en egen verksamhet och har en överenskommelse med den andra parten ska få F-skattsedel. Det är väldigt naturligt för mig att utgå från individens egen vilja, så jag tycker att det är ett väldigt bra förslag. 73 (): För många företagare eller för få företagare det är frågan. För mig som representant för soloföretagen känns det något märkligt med den beskrivning som innebär att man försöker tala om hur allvarligt och problematiskt det är att vara företagare så till den milda grad att man vill avhålla arbetstagare från att bli företagare. Det känns väldigt främmande, om man ska tala om att man vill värna och öka företagandet i landet. Det har vi fått höra alltför många exempel på här. Dessutom kan man tro att de som vill bli företagare har en större benägenhet att fuska än andra genomsnittssvenskar. Det gör mig ganska upprörd att man använder den argumenteringen. Näringsliv och arbetsliv genomgår löpande förändringar och möter nya utmaningar. Den traditionella anställningsformen kontra företagande och arbetsgivare är i en övergångsfas där tidigare förutsättningar inte gäller. Det gäller i form av verksamhet och i form av anställningar. Dessa förändringar måste mötas med administrativa justeringar som svarar mot verkligheten. Det gäller särskilt inom tjänstesektorn där anställning och företagande ibland blandas. Projektarbete, uppdrag, deltidsanställning och deltidsföretagande ökar och blandas på ett nytt sätt som inte var känt tidigare. Mot denna bakgrund finns det goda skäl att bifalla förslaget i betänkandet där det föreslås en förenkling och en uppluckring när det gäller att få F-skattsedel. För enskilda som vill finna nya vägar till egenförsörjning, ofta vid en övergång till annan anställning eller i ett gränsland mellan anställningar i företag, är det positivt att man ger en signal om att det blir lättare att få F-skattsedel. Jag har hört lite olika siffror när det gäller de så kallade skattefelen. Jag har hört siffran 103 miljarder. Dessa skattefel har funnits långt tillbaka i tiden. Ingen har väl bejakat att detta skulle vara ett skattefel. Å andra sidan måste man nog komma ihåg att det är skillnad på skattefel och skattefusk. Många skattefel som har gjorts handlar om misstag, felaktigheter eller okunskap. Men de personer som har gjort dessa fel har tyvärr drabbats av ganska stora skattetillägg. Alla så att säga kriminella skulle i så fall ha frodats under de tidigare regeringarna som tydligen hade ordning och reda. Denna typ av argumentation känns lite konstig. Vi skulle vinna mycket mer på att hålla oss till sakfrågan. Det står faktiskt att utredningen har kommit fram till att man vid flera bedömningar har varit tvungen att driva saken till länsrätt och kammarrätt för att få ett avgörande och där domstolen har gjort en annan bedömning än . Det innebär alltså att det sakligt sett inte är bra som det har varit. Då öppnar vi denna möjligt. I betänkandet skriver man att man ska se över och göra en uppföljning av utfallet för att se om det behöver göras några justeringar. Men det gör man i vartenda betänkande när det gäller varje ny förordning som vi fattar beslut om här i kammaren. Socialdemokraterna har gått så långt att de vill se över möjligheten för förtidspensionerade att få jobba utan att deras sjukskrivning ska ifrågasättas. Har ni hört på maken? Man ska se över möjligheterna för de stackare som redan har lämnats ute, de 550 000. Då tycker jag att man ska vara lite försiktigare när man jagar människor som kanske vill skapa ett företag och i stället se det som positivt och hitta vägar att på ett bättre sätt hjälpa skattemyndigheten med enkla regler så att risken att göra fel blir mindre, det blir lättare att komma åt dem som avsiktligt gör fel och de som råkar göra fel av misstag får en rättelse. Jag läste i min länstidning att det var en dam som hade råkat skriva en nolla för mycket i sin inkomstkolumn. Hon fick ett skattetillägg på . Det vill vi ändra på. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.) 16 § Sänkt bolagsskatt och vissa andra skatteåtgärder för företag Föredrogs skatteutskottets betänkande 2008/09:SkU19 Sänkt bolagsskatt och vissa andra skatteåtgärder för företag (prop. 2008/09:40 och prop. 2008/09:65). 74 (): ska vi tala om företag igen. Regeringen har skrivit i sin budgetproposition att den relativa positionen för företag i har försämrats i jämförelse med andra länder när det gäller bolagsskattesänkningar. Man skriver också att bolagsskatten ur ett tillväxtperspektiv tillhör de skatter som betyder mest för tillväxten. Detta har jag hakat upp mig på lite grann och funderat på. Är det verkligen så att sänkningen av bolagsskatten är den bästa åtgärden om vi ska skapa tillväxt? Jag är av den uppfattningen att åtgärder för mindre företag på ett mycket bättre sätt skapar tillväxt, om vi ska använda en påse pengar och göra någonting för företagandet. Jag tror inte att man ska tillmäta sänkningen av bolagsskatten en så stor betydelse som jag tycker att ni i alliansen gör i budgetpropositionen. Jag tror att det finns en lång rad åtgärder som man kan vidta för de mindre företagen. Jag tänker inte ta upp frågan om F-skattsedel. Jag tror inte att den har så stor betydelse i detta sammanhang. Jag tänker på en sådan sak som att begränsa de mindre företagens kostnader för sjuklön och att införa skattereduktion för forskning och utveckling. Jag tror på sådant som vi till stor del har gjort, till exempel att reformera 3:12-reglerna. Någonting som vi inte har gjort och som ingen har föreslagit är att faktiskt titta lite mer på hur situationen ser ut för enskilda firmor och handelsbolag. Jag tror att det är någonting som man ska gå vidare med. Varför jobbar vi inte med till exempel 3:12-reglerna? Någonting bra som alliansen har gjort är att försöka komma till rätta med problematiken kring räntesnurrorna. Jag tycker att vi ska gå vidare och titta på skatteflyktslagen i dess helhet. Varför är den så tandlös? Varför har den släppt igenom sådana upplägg som vi sedan faktiskt har tvingats förhindra genom att lägga fram förslag som rör uppläggen med de så kallade räntesnurrorna? Det finns en annan fråga som jag också tycker borde diskuteras lite mer ingående, nämligen frågan om sänkning av arbetsgivaravgifter. Det är som ett mantra att en sänkning av arbetsgivaravgifter skulle vara en väldigt bra åtgärd för att skapa sysselsättning. Jag tror att vi ska ta till oss och läsa det som har skrivit i sina rapporter och som revisorer skrev , nämligen att det är väldigt dyra åtgärder. Man kan inte påvisa någon märkbar höjning av sysselsättningen med anledning av de åtgärder som man har vidtagit. Man har också tittat på alliansens förslag om kraftigt sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar. Dessa åtgärder har blivit oerhört dyra. Man säger att om syftet var att få fler unga människor i arbete hade en satsning på arbetsmarknadspolitiska åtgärder och utbildning varit så mycket mer effektiv och så mycket billigare. Den hade förmodligen också resulterat i att ungdomar hade fått jobb. Detta ville jag ta upp och diskutera med anledning av detta betänkande. Jag tänker inte yrka bifall till min reservation. 75 (): betänkande 19 handlar om lite olika saker i fråga om företagsbeskattning. Betänkandet handlar om sänkt bolagsskatt, sänkt expansionsfondsskatt, ränteavdragsbegränsningar, förbättringar av 3:12-regler, mervärdesskatt och uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster. Jag tänker inte beröra allt i mitt anförande utan koncentrera mig på sänkt bolagsskatt och sänkt expansionsfondsskatt samt begräsning av ränteavdrag. Regeringen har kommit med ett förslag om en sänkning av bolagsskatten med från till eller närmare räknat . Nivån på den svenska bolagsskatten är faktiskt viktig i flera avseenden. Bolagsskatten påverkar företagens kapitalkostnad för investeringar, och en sänkt kapitalkostnad innebär att fler investeringar faktiskt blir lönsamma. En låg bolagsskatt är också viktig för lokalisering av företag till . Signalvärdet här kan inte underskattas. har relativt sett i jämförelse med sina traditionella handelspartner haft en låg bolagsskatt. Men i takt med EU-utvidgningen har skattekonkurrensen tilltagit i EU, vilket är positivt. Vi ser en tydlig utveckling inom EU mot lägre bolagsskatter. Jag ska ge några exempel på länder som vi har omkring oss. I är bolagsskatten , i och i . Vi kan sedan titta på de nya EU-länderna. I och i är bolagsskatten , i 12 ½ procent, i och i . Det är alltså betydligt lägre bolagsskatter än i . De har också ett högre investeringstempo i fråga om utländska investerare än vad har. Enligt beräknas varje procent som man sänker bolagsskatten med motsvara ungefär 3 ½ miljard kronor i utländska direktinvesteringar. Om man nu skulle räkna fritt på dessa som bolagsskatten sänks med är det en ökning av direktinvesteringar till med i runda slängar 5 ½ miljard kronor icke föraktligt. Analogt med sänkningen av bolagsskatten sänks också expansionsfondsskatten i motsvarande grad. Att i princip börja på ruta noll i och med den här lagstiftningen det vill säga att avsättningar i expansionsfonder före , då detta träder i kraft, även räknas in i den nya, lägre, skattesatsen innebär de facto en engångsförstärkning för företagen. En del av finansieringen av denna breda bolagsskattesänkning är de lagändringar i syfte att stoppa avancerad skatteplanering som föreslås av regeringen. identifierade för sedan ett antal skatteplaneringsförfaranden, så kallade räntesnurror, och uppvaktade skatteutskottet i det hänseendet. Jag ska försöka våga mig på att enkelt beskriva en räntesnurra återstår att se om jag lyckas och då med talmannens godkännande. Det handlar inte om morötter eller annan rekvisita utan bara om några små gubbfigurer som jag ställer upp här och som ska representera företag. Ett svenskt företag ägs av ett bolag i ett skatteparadis. Skatteparadisbolaget säljer det svenska företaget till ett holdingbolag kamrat kan också stå här. Holdingbolaget får en skuld till bolaget i skatteparadiset och får därmed ett koncernbidrag från det svenska företaget för att betala ränta på lånet. Det svenska företaget kan då dra av koncernbidraget mot sin vinst, och holdingbolaget kan skicka vidare räntebetalningen till bolaget i skatteparadiset. Där betalar man inte skatt på några ränteinkomster. Snurrigt och fiffigt men fult! Det handlar alltså om rent skatteflyktsmässiga upplägg omfattande ca , eller 27 miljarder i utebliven bolagsskatt. Det första utkastet till en proposition fick kritik från flera remissinstanser. Man stödde syftet med förslaget om det tror jag att vi alla här i kammaren är eniga men menade att det i sin första utformning skulle kunna träffa transaktioner som inte är affärsmässigt motiverade. Regeringen tog till sig detta och arbetade in remissinstansernas påpekanden och inarbetade också två undantag från den här avdragsbegränsningen. I detta instämmer inte . Jo, man instämmer i att det är bra att regeringen motverkar räntesnurror. Men nuvarande skattesats på kan fortfarande, påstår man, anses som konkurrenskraftig. Jag vill då peka på och hänvisa till de siffror som jag tidigare räknat upp. Man anser att en bolagsskattesänkning inte är av avgörande betydelse för viljan att investera och att nyanställa. Jag håller inte med här. Bolagsskatten och dess betydelse för investeringar ska inte underskattas. Att den hålls på en konkurrenskraftig nivå är av avgörande betydelse för företagen. Bolagsskatten är en rörlig skattebas. Vi lever i en alltmer globaliserad värld. De lagändringar som föreslås gynnar dessutom mindre företag eftersom man använder de fulpengar som stora koncerner har kunnat skatteplanera med och sänker skatten för alla företag. Det om något är väl rättvisa! Jag yrkar bifall till skatteutskottets förslag i betänkande 19. 76 () replik: säger att bolagsskattens betydelse inte får underskattas. Men den får inte heller överskattas; det är det som är poängen i mitt resonemang. I går intervjuades en finansanalytiker i en tv-sändning. Han trodde att utdelningarna kommer att vara oförändrade detta trots den förändrade konjunkturen, trots situationen på arbetsmarknaden och så vidare. Jag började då lite grann fundera på förslaget om sänkt bolagsskatt. Vilka garantier finns, om man sänker bolagsskatten och därmed ökar en utdelbar vinst, för att man inte därmed också ökar utdelningarna? Det är en fråga. När det gäller borttagandet av möjligheten att fuska genom räntesnurror kompenserar man företagen om jag förstått rätt genom att sänka bolagsskatten. Men att säga åt företagen att följa lagen tycker man väl kanske inte måste följas av en typ av kompensation. Jag tog upp en lång rad andra frågor som rör företagsamhet och beskattning. Men jag har inte fått någon som helst kommentar från till exempel om synen på sänkta arbetsgivaravgifter. 77 () replik: Detta med att överskatta eller underskatta bolagsskatten kan vi förstås stå här och argumentera om. Vi kan i alla fall vara överens om att underskattar betydelsen av att hålla konkurrenskraftiga nivåer på vår bolagsskatt. Av betänkandet framgår att man vill hålla fast vid de . Man tycker att det är en rimlig nivå. har till och med föreslagit en höjning av bolagsskatten till . kan jag tänka mig att det inte är så fiffigt att föreslå det. Det skulle innebära en höjning med i förhållande till förslaget här, så det är kanske inte så lätt att sälja in det hos företagen. I dessa tider är det tufft nog ändå för företagen. En talare sade tidigare här att antalet företagskonkurser ökar. Då ska vi väl inte göra det ännu svårare för våra företag att konkurrera. Vi ser ju att det nu är tuffare för företagen också när det gäller kreditvillkor och likviditetsproblem. Regeringen är ganska hård i sin kritik. Jag tror att vi alla kan instämma i att vi alla måste ta vårt ansvar i detta avseende. Ärligt talat, , antecknade jag inte alla dina frågor i ditt anförande. Vi kan väl ändå konstatera att vi har olika politik. Jag respekterar att man vill använda pengarna på olika sätt de 7 miljarder som man räknar med att till en början kunna få in genom den här lagstiftningen. Vi använder pengarna till att gynna alla företag fördelningsmässigt rättvist, kan man väl tänka sig. vill använda de pengarna på ett annat sätt. Ja, så må det väl vara. 78 () replik: vill säkert använda de pengarna på sitt sätt. ((): Förlåt!) Det spelar ingen roll. Jag tror mig veta att också vill gynna de mindre företagen. Det jag i mitt anförande hakat upp mig på är det ni skrivit om att bolagsskatten i ett tillväxtperspektiv tillhör de skatter som betyder allra mest för tillväxten. På något sätt fastslår ni detta, medan jag anser att det i ett tillväxtperspektiv är mycket viktigare att göra satsningar som riktas till de mindre företagen. Vi talar ju om ett tillväxtperspektiv. Därför tog jag med det som finansanalytikern sagt. Jag tänker då mer i ett ägar- och placerarperspektiv. Men jag vill prata om ett tillväxtperspektiv, så jag delar inte riktigt uppfattningen där. Jag tycker att det är mycket viktigare med åtgärder som gynnar de mindre företagen. Det gäller till exempel, som du själv tog upp, problemet med att få krediter. Det och att krediter sägs upp är ett oerhört problem, för det betyder att företag som kanske inte är på obestånd ändå tvingas gå i konkurs genom att de får likviditetsproblem. Detta är det viktiga för dagen så att säga. Det måste få en lösning; någonting måste hända. Jag tog också upp frågan om sjuklönekostnader för mindre företag. Jag ifrågasatte om sänkta arbetsgivaravgifter var den rätta vägen mot bakgrund av vad till exempel har kommit fram till. Vi måste kunna vända på alla stenar och använda de bästa åtgärderna, de som faktiskt skapar jobb och skapar en hållbar tillväxt. Det är det som är poängen i mitt anförande, plus att jag inte har yrkat bifall till min reservation, för jag ville ha den här debatten. 79 () replik: Jag får backa lite grann. Jag hade visst skrivit upp de olika saker som togs upp. Jag har framfört det tidigare här i talarstolen och får framföra det igen att jag tycker är en seriös debattör, påläst och mycket klok i många avseenden. Många av de saker som framförde i sitt inledningsanförande kan jag definitivt skriva under på, och det är någonting som regeringen jobbar väldigt aktivt med. Man ser över 3:12-reglerna. Vi föreslår i det betänkande som vi nu tar ställning till ytterligare förenklingar i 3:12-reglerna. Man ska titta på hur det ser ut för enskilda firmor och handelsbolag, absolut! Det var lite intressant att tog upp skatteflyktslagen som varandes tandlös. Jag kan faktiskt hålla med om det. Här har vi just haft en process i regeringsrätten med de största målen vad gäller skatteflykt, det vill säga industrivärlden, och man fann lagen inte tillämplig. Om man ska se över den eller inte kan vara en fråga. En fråga som vi kan skicka i väg från den här kammaren är om man kanske ska ha skatteflyktslag över huvud taget, om den är för generell och tandlös, precis som påstår. Det är inte bara den kulturella sektorn som är kreativ, utan skattesektorn är också väldigt kreativ. Det finns alltid fiffiga personer och skatteplanerare som hittar vägar runt våra lagstiftningar . Det är en energi som förvisso skulle kunna riktas mot någonting bättre, att starta ett företag till exempel. Är det då skatteflyktslagen som gör att vi kommer åt de icke affärsmässigt planerade förehavandena eller är det kanske att, som vi gör , vi täpper till hålen när de kommer upp? 80 (): Herr talman och alla uthålliga skattedebattörer! Låt mig ge några reflexioner kring detta betänkande om sänkt bolagsskatt och vissa andra skatteåtgärder för företag. Det handlar om de lagändringar som behövs för att genomföra flera av de förändringar på företagsskatteområdet som aviserades i budgetpropositionen . Den största förändringen, den som också har debatterats här, är sänkningen av företagsskatten från . Förslaget syftar till att förbättra villkoren för lokalisering av företag till , för investeringar i , för redovisning av inkomster i och därmed till att förstärka svensk skattebas. Här kan man få en liten andhämtning med anledning av inlägg. Jag är alldeles övertygad om att det är fler faktorer som är viktiga för ett gott företagsklimat. då jag jobbade med företagsinformation och rådgivning är jag alldeles övertygad om att det är den samlade infrastrukturen som är en av de saker som är viktiga. Frågan är också att kunna stärka den svenska skattebasen. Jag utgår från att vi är överens om att en solidariskt finansierad välfärd är utgångspunkten för samhällsarbetet. Där har vi en mycket stor utmaning, inte minst för de mer glesa områdena i vårt land. Vi måste ha en skattebas som klarar den utmaningen. För det andra finns en annan positiv förändring gällande de så kallade 3:12-reglerna. är det området inte något under av enkelhet, om man uttrycker sig milt. Men det handlar om att fler företagare ska komma att använda förenklingsregeln. Förutom att det medför en skattelättnad minskar det den administrativa bördan för de företag som använder sig av denna regel. För det tredje handlar det om, och det har berörts här utförligt, att man vill förhindra ett skatteupplägg inom koncerner med räntesnurror. Jag har inte några attribut för att på ett så fint sätt som föregående talare åskådliggöra hur det fungerar. Som sagt är det ett stort problem. Det har väckts bara en motion i ärendet, och jag har förståelse för flera av punkterna där. Det är lite för tidigt att döma ut arbetsgivaravgiftssänkningarna. Visst, de kostar en hel del, men just när det gäller de unga har de gällt , och det kan finnas en del problem med att nå ut med budskapet. Det är en stor stamstämmighet om betänkandet, och för tids vinnande yrkar jag direkt bifall till skatteutskottets förslag och avslag på motionen. 81 (): Alliansen har genomfört många reformer för att förbättra villkoren för företagen i . Det har blivit enklare och billigare att anställa genom bland annat sänkta arbetsgivaravgifter för unga och äldre, en bättre matchning. Förmögenhetsskatten har slopats så att visst kapital kan stanna i landet. En skattereduktion för hushållsnära tjänster har införts, och medfinansiering när det gäller långtidssjukskrivning har slopats. För att fler än ska vilja starta företag och för att man ska ha lättare att driva företag som har varit i gång ett tag behövs ytterligare förändringar. Därför är en ganska stor del av alliansens nästa års budget inriktad på företagande. Företagarpaketet är värt 16 miljarder och innehåller bland annat den bolagsskatt som vi nu debatterar. Jag ska försöka snäva in till den, jag tänkte nämligen fokusera på den. Det finns andra bra förslag i betänkandet de förbättrade 3:12-reglerna och att vi täpper till hålet i skattelagstiftningen men dem tänkte jag inte prata så mycket om. Bolagsskatten är alltså den skatt som aktiebolag betalar på den vinst som företaget gör. Sedan får vi inte glömma att ytterligare beskattning förstås görs på de medel som delas ut till aktieägarna. Jag tittade lite historiskt, för jag kände att jag inte kunde så mycket om bolagsskatten, och såg att vi hade en bolagsskatt på . I skattereformen sänktes bolagsskattesatsen först till och sedan till . breddades skattebaserna på lite olika sätt. Dagens skattesats på har legat oförändrad , men föreslår vi alltså en sänkning. Att sänka bolagsskatten är en internationell trend som har pågått . redogjorde så förtjänstfullt för hur det ser ut runt omkring oss, så jag tänkte inte gå in så mycket mer på det. Men vad man kan konstatera är att när vi tidigare internationellt sett har haft en förhållandevis låg bolagsskatt har vi det inte längre på samma sätt, och vi förlorar därmed i konkurrenskraft. Jag ser att den kanske viktigaste utmaningen för svenska företag är globaliseringen, och kapitalmarknaden är i allra högsta grad global. Då ska inte vi i ha villkor som försämrar vår konkurrenskraft. Om svenska företag får behålla mer av sin vinst är de bättre rustade att investera. Sänkt bolagsskatt ska ses mot bakgrund av utvecklingen i omvärlden. Jag själv har inte läst så mycket nationalekonomi, men jag tar gärna del av vad de som har gjort det tycker och tänker. Sedan är det inte alltid så lätt att lotsa, för nationalekonomerna tycker ju inte alltid samma sak. En nationalekonom som jag tyckte var väldigt intressant att ta del av är , som gav ut en bok ihop med , som är före detta skattedirektör i . Boken heter bolagsskatt, analys och konsekvenser. Där gör de en oerhört omfattande genomgång av de praktiska, juridiska, redovisningsmässiga och företagsekonomiska problem som företagsbeskattning föranleder. Deras analyser av de ekonomiska konsekvenserna pekar på stora svenska vinster när det gäller investeringar och statsfinanser om man reducerar bolagsskatten. De menar att de problem som bolagsskatten vållar är stora och framhåller inte minst att det är oerhört viktigt att inte hamna på efterkälken, för då går investeringspengarna till andra länder som har lägre bolagsskatt.