prot · GW0914 · 2008-10-16 00:00:00 — Det som har hänt , under socialdemokratisk regering, är att vi har byggt ut den högre utbildningen, vilket är bra. Det har stått bakom. Men vi har ju försökt trycka på för att man skulle stärka kvaliteten. Det lyckades inte Socialdemokraterna med. Det gör den här regeringen. har regeringen stärkt med . Socialdemokraterna lyckades inte under sina år. Det den nuvarande regeringen gör det är också något som Socialdemokraterna inte lyckades med är att se till att fler får möjligheten att komma vidare till högskolan, att vi får en bättre grundskola, en bättre gymnasieskola. Då får fler möjligheten att komma in på högre utbildning. Det är inte den utslagning som Socialdemokraterna står för. Varför vill ni fortsättningsvis ha era skygglappar på er och inte se att vi behöver en bra gymnasieskola och en bra kvalitetsstärkning i stället för enbart kvantitet? 355 () replik: Jag återkommer gärna till gymnasieskolan när har haft sitt inlägg. Det kan vi tala om då. Jag talade nu om högskolan och påtalade bristerna i er gymnasiepolitik, som kommer att leda till att ännu färre ungdomar kommer att söka till universitet och högskolor framöver och att den sociala snedrekryteringen kommer att växa ännu mer. Det är ett problem i sig. Sedan är det detta med kvalitetssatsningar. Ni har lite problem med det här, ärligt talat, eftersom har sagt att regeringens påstådda satsningar på kvalitet inom högre utbildning och forskning bara är tomma ord. Det var den förra satsningen ni gjorde. SFS sade: Det går inte att fiffla med kvaliteten. Det är långsiktighet som krävs, inte kreativ bokföring. I vår budget visar vi hur man kan bedriva utbildningspolitik när det gäller högre utbildning genom att satsa på kvalitet. Det handlar inte bara om att öka med de här utan också om att satsa på ökad praktik och arbetslivskoppling och dessutom coachning för att ge unga människor en chans att lättare få jobb efteråt. Det här går att göra om man menar allvar med en högskolepolitik som ger unga människor chansen att studera och där man också satsar på kvalitet. Tyvärr gör regeringen ingetdera. 356 () replik: Det är mycket intressant att höra att man tänker på ett mer strategiskt sätt än vad man har gjort tidigare. Det vill jag ge en eloge för, att man faktiskt tar till sig det. Men precis som var inne på finns det en stor diskrepans mellan hur man har agerat, med bara kvantitet, och hur det är , då man gör en viss satsning på kvalitet. Det du inte nämner är att man också har den här kvantitativa ökningen även eller du kanske nämnde det. Den finns ju kvar. Det vill jag ställa en fråga om. Vi vet att det finns oändligt många tomma platser på våra högskolor. Det handlar om i storleksordningen 1 miljard i kostnad för sådant som inte nyttjas. Då vill jag fråga varför det är så viktigt att i det skedet ändå plussa på och öka antalet platser på högskolan. 357 () replik: Förra regeringen gjorde också kvalitetssatsningar i paritet med, kan jag säga, de kvalitetssatsningar, netto, som den här regeringen har lyckats prestera under den här mandatperioden. Det är inte så mycket pengar ni har lyckats plussa på. Ni har tricksat mellan kontona. Det här är en kvalitetssatsning utöver någonting av det vi har sett tidigare. Det är egentligen ½ miljard i kvalitetssatsningar på både utbildning och arbetslivskoppling. Det är ett lyft som vi inte har sett i på väldigt . Vi gör detta därför att vi tror att det behövs, för att kvaliteten behöver det. Det är en fortsättning på den förra mandatperioden men en utveckling av vår politik. Vi omprövar, och vi tänker till, och vi går vidare. har alltid motarbetat utbyggnaden av högskolan. Det är ingenting nytt. Det är samma politik jämt. Det är aldrig så att fler människor ska få chansen att förverkliga sina utbildningsdrömmar. På något sätt måste man ransonera kunskap för att det ska fungera i högskolepolitik. Vi har aldrig köpt den varianten. Men det finns också en brist. Det är en brist på arbetsmarknaden, och det finns ett högt söktryck till exempel när det gäller sjuksköterskor, ingenjörer, beteendevetare och biomedicinska analytiker. Det vi säger i vår motion är: Var lite nytänkande! Använd nya styrmedel! Rikta platserna dit, och ge fler människor möjlighet att förverkliga sina drömmar! 358 () replik: Jag noterar att jag inte får något riktigt svar på varför man väljer att öka ytterligare när det finns så mycket tomma platser. Jag tycker inte att du är riktigt ärlig, för vi har i alla fall lagt 360 miljoner på kvalitetssatsningar, under . Du beskriver att högskoleförbund säger att det inte är tillräckligt. Det beror ju på den utarmning av anslagen som ni genomförde under de föregående tio åren. Man talade ju om en utarmning på mellan . Det är klart att vi inte kan bygga tillbaka allt detta på en gång. Men låt mig återkomma till de platser som du talar om. Om det nu är viktigt att helt plötsligt öka dem där det faktiskt finns behov av nya yrkesverksamma jag tänker till exempel på läkartrycket, som är så enormt hårt undrar jag: Hur har ni stillatigande kunnat sitta och se alla som vänder sig utomlands för att få den utbildningen? 359 () replik: Vi får återgå till det. Ni får argumentera mot högskolorna, inte mot oss, när man pratar om att ni inte har genomfört några kvalitetssatsningar av något större mått. Det har blivit mindre satsningar än de kostnadsökningar man har. Det är väl ert problem. Det är inte mitt problem. Det handlar om att man måste investera nu i högskolesektorn brett. Då tror jag att man måste se vad har sagt, att de har gjort jättemånga misslyckade rekryteringsförsök. Företag har inte kunnat rekrytera den arbetskraft de behöver i . Det bromsar utvecklingsmöjligheter som det gör att människor stannar kvar i arbetslöshet. rasar konjunkturen, och varslen står som spön i backen. Tyvärr kommer unga människor, tror jag, att stå först i kön att gå ut i arbetslöshet eller att inte få nya jobb. Då gäller det att vara lite smart som politiker. Hur rustar man de unga människorna bäst ? Öppna de bristutbildningar som finns, där vi ser att det finns behov , där söktrycket är högt! Gör något för de här unga människorna så att de kan få studera vidare! Det handlar inte bara om att räkna utbildningsplatser. Det handlar om att räkna utbildningsplatser som faktiskt ger jobb och där ungdomar vill studera. 360 FINN () replik: kvar av sin talartid väljer att inte kommentera forskningspolitiken med motivet att man väntar på den kommande forskningspropositionen. Det är väl i sig ett klokt besked med tanke på att det enda vi vet är att det är den största finansiella satsningen i modern tid på forskning med 15 miljarders tillskott. Det kan leda till att man kan fundera lite grann själv. Däremot tycker jag att det är intressant om trots allt vill reflektera lite över socialdemokratisk forskningspolitik som har varit. Att en sådan här forskningsproposition kommer fram över huvud taget är ju resultatet av att kroniskt har halkat efter jämförbara länder i forskningsligan under de år som Socialdemokraterna har styrt. Då är min fråga: Vad är det som ser har varit problemet med att vi har halkat efter i forskning som Socialdemokraterna har lett och lagt fram forskningspropositioner för det här landet? Och har du några förslag, så vi kan stämma av det när forskningspropositionen kommer, om hur du vill se framtiden? Någonting måste ni ha tänkt efter misslyckandet. 361 () replik: är ett land som har satsat oerhört mycket på forskning. Mycket av den forskningen bedrivs i stora och framgångsrika svenska företag. En mindre del bedrivs som statlig forskning. Jag tror att det är oerhört viktigt att se att den socialdemokratiska regeringen satte upp ett ambitiöst mål och började tala om enprocentsmålet som var någonting nytt i svensk debatt. Jag är glad att allt fler partier nu ansluter sig till det och säger att det är en målsättning för att komma upp i de nivåerna för att kunna bedriva en framgångsrik forskning igen. Varför väntar jag med att diskutera forskning ? Varför väntar jag med det? Jo, därför att det är väldigt oklart vad den forskningspolitiska propositionen ska innehålla. När jag pratar med människor som är aktiva i forskningsvärlden verkar det fortfarande bedrivas full dragkamp om pengarna. Man vet inte om det kommer att hamna i branschprogrammen, i den näringslivsinriktade forskningen eller om alla pengar ska hamna på fakulteterna. Vi får väl se vad den borgerliga regeringen presenterar för forskningsproposition innan vi kan diskutera ifall den är bra eller dålig. Jag väntar med spänning, och jag ser fram emot många och långa debatter om forskning. Om det är något som är viktigt för är det att satsa på forskning och utveckling. 362 FINN () replik: Det var ett elegant sätt att undvika min fråga. Här talar just om kvantitet och försummar kvalitet. Det faktum som kvarstår är att den proposition som läggs fram läggs mot bakgrund av att vi successivt har förlorat mark i forskningen. Det bygger kanske på att man primärt har haft ett kvantitetstänkande som enligt min bedömning och även alliansregeringens bedömning inte har slagit väl ut. Konsekvenserna är att vi halkar efter i forskning. Så alla de argument som just nu nämnde kan rimligtvis inte vara giltiga. Jag undrar lite grann som forsknings- och utbildningspolitiskt ansvarig om ändå har någon filosofi om att fylla denna kvantitet, hans en procent, med något innehåll, det vill säga kvalitet. Kan vi få höra några fräscha förslag som vi kan ta upp och diskutera när väl forskningspropositionen kommer med alla sina fräscha förslag? Eller behöver du läsa in dem först för att kunna stämma av de idéer du kanske inte har om du inte ger oss dem här och ? 363 () replik: Nej, jag behöver inte läsa in mig på någonting. Däremot tror jag att man ska konstatera att i forskningsvärlden är inte kvantitet i statliga forskningssatsningar oväsentligt. Det är inte den signal jag får när jag möter forskare ute på fältet: Det spelar ingen roll hur mycket ni i avsätter till forskning. Den reaktionen möter jag väldigt sällan, ska jag säga, i forskarvärlden. Därför är jag glad över att den socialdemokratiska budgetmotionen innehåller mer för forskningssatsningar. Så det är väl bra. När det handlar om innehållet hade vi en diskussion i där vi gick längre och längre i att försöka konkurrensutsätta medel, att verkligen värna kvalitet i forskningen, att dra ut projekten och göra dem längre så att det inte blev så mycket småsökande i forskning som innebar att forskarna i stället för att forska ägnade sig åt att skriva ansökningar om att få medel till forskningen. Vi gjorde också något nydanande som jag förstår är lite hotat nu i de här tiderna av borgerliga forskningspropositioner. Vi startade ett samarbete med om strategiska forskningsprogram för att bygga starkt och skapa jobb. Jag tror att det är viktigt med båda delarna. 364 (): Jag får tacka alla åhörare denna ganska sena timme. Eftersom vi har högskoleministern här tänkte jag uppehålla mig mycket kring högskole- och studentfrågor. Jag börjar med att ta upp en fråga som även , föregående talare, var inne på, nämligen frågan hur vi får den miljö som gör att vi får våra framtida forskare. Hur får vi högpresterande studenter på våra högskolor? Om skolan är till för eleverna är högskolan till för studenterna, för framtidens skull. Det är en viktig bit. Om vi återgår till frågan om kvalitet skulle jag vilja säga: Som man bäddar får man ligga. Det som gjorde högskolevärlden besviken på alliansregeringens budget var delvis det som var inne på, den omfördelning av medel som man gjorde det var inga nya pengar av outnyttjade platser, och delvis utnyttjade platser, vilket orsakade ännu mer vrede i högskolevärlden. Den kvalitetssatsningen föregicks av betydligt större löften. Man pratade om miljarder och så vidare, lite lättsamt, tyvärr lite väl lättsamt. För det konfronterades då med en ekonomisk verklighet hos budgetministern. Det verkar inte som om budgetministern gillar högskolan något vidare, för någon större kvalitetssatsning blev det ju inte. Därför är jag väldigt glad över att vi i tillsammans med Socialdemokraterna nu har föreslagit 400 fräscha miljoner, inte omfördelade från outnyttjade platser. Det är dessutom väldigt bra då avgångskullarna från gymnasieskolan blir större och större och när varslen duggar tätt. Det var väldigt tacksamt för alliansregeringen att inte alla platser utnyttjades, eftersom man då kunde omfördela dem till . Så ni använde dem ändå. Det kommer tyvärr att behövas ännu fler. Som man bäddar får man ligga. Hur den moderatledda regeringen hanterar ekonomin är intressant också när det gäller en annan bit som handlar om studenterna. Det har jag debatterat med . Det handlar om studiebidragen. utlovade faktiskt statsministern i tv att det skulle komma någon höjning . Det var ju trevligt att höra, får jag säga. har han sagt att det var så roligt för honom att leva på ravioli och halvt om halvt på hungerlön när han själv studerade. har sagt liknande saker. Det är märkligt när personerna på de två poster som har störst betydelse i en regering, statsministern och finansministern, hänger sig åt minnen av sin egen studietid i stället för att fundera på hur man ska kunna ge våra studenter i dagens läge rimliga studieförutsättningar så att de inte måste jobba bredvid studierna, så att de kan ägna sig åt dem på heltid. I stället ger man dem en bonus som gör att de kanske får jobba ännu mer för att uppnå den bonusen. Det vore vettigare att ge dem en rimlig ersättning så de kan koncentrera sig på sina studier. Vi i har gjort det. I tre budgetar i rad har vi lagt fram ett konkret förslag om i studiebidragshöjning. Vi tycker att studenterna är värda det. Det oroar mig ännu mer när man helt enkelt lite nostalgiskt utgår från sina egna gamla erfarenheter i stället. Jag kan också vara nostalgisk över min studietid och tänka att jag levde ungefär på luft och kärlek. Men det främjar inte studierna . Det främjar inte våra studenters möjligheter. Våra studenter i behöver kvalitet. De behöver mer lärarledd undervisning som finansieras rakt av och inte genom indragna studieplatser. De behöver rimliga ekonomiska förutsättningar. räknade ut att de behöver till . Det stämmer ganska väl med satsning som vi bestämde oss för . SFS säger samma sak. När kommer alliansregeringen att uppfylla de löften som tre av fyra partier gav? Med statsministerns medgivande är det nu kanske fyra. Men måste studenterna vänta tills det blir valfläsk? Varför kom det inte ? Det kommer inte att bli mer pengar, snarare mindre med den nu anstormande lågkonjunkturen. 365 () replik: börjar sitt anförande med att fråga hur vi får en miljö för duktiga framtida forskare och högpresterande studenter i vårt högskolesystem. Då skulle jag vilja fråga : Hur tror egentligen ni att man får dessa högpresterande forskare? Det som är det stora problemet är faktiskt inte pengarna i sig utan hur de fördelas. Vi har ett högskolesystem som innebär fler högskolor och lärosäten per invånare än i de flesta andra länder. Det säger sig självt att vi inte får fram pengar som kan skapa de kreativa miljöerna, utan vi måste i stället ge pengar till forskningsmiljöer som kan lyfta fram och producera de framtida duktiga forskarna. 366 () replik: Vad vi från vill göra är just att satsa på studenterna i första hand. Jag ansluter även där till argumentation. När det gäller forskningsmiljöer kommer vi från att ta ställning till det när vi ser forskningspropositionen och då gå vidare in på det. För oss är det dock grundläggande att studenterna får rimliga förutsättningar i alla högskolemiljöer och att de kan ägna sig åt de studier de har valt i stället för att vara tvungna att sidofinansiera dem med halvtidsarbeten på olika sätt. Det kan inte vara rimligt att studierna bara ska bedrivas på halvtid. 367 () replik: Jag var inne på frågan om hur man får bra miljöer för de här studenterna. Ni var med i majoriteten i åtminstone . Aldrig någonsin presenterades en fördelningsmodell för pengar till de olika lärosätena så att studenter får lika möjligheter oavsett var i landet de studerar det har varit långt ifrån en verklighet. Forskningspropositionens innehåll är fortfarande en hemlighet, men ambitionen har ändå varit att råda bot och få en rättvisa i högskolesystemet. Hur tänker ni fördela de extra pengar ni lägger på så att det verkligen ska bli rättvist? 368 () replik: Framför allt satsar vi på kvalitet. Vi har satsat på extra lärarledd timtid, och det menar vi skapar miljöer. Å ena sidan får nämligen studenterna möjlighet att faktiskt koncentrera sig på sina studier, å andra sidan finns det utbildade lärare, forskare och så vidare som kan ge dem det stöd och den vägledning de behöver. Detta är det på tok för lite av , det kan jag hålla med om. Vi hade gärna gjort dessa satsningar tidigare, men det är faktiskt högkonjunkturen har kommit, och jag är besviken över att alliansregeringen inte har gjort dessa satsningar på ett vettigt sätt. En och en halv sida finns det skrivet om kvalitet i den senaste budgeten, men inga pengar. Man radar bara upp vad man har gjort, och det är på tok för lite. 369 () replik: nämner studiemedlen och höjningen av studiemedlen. Det väljer jag att inte kommentera eftersom det faktiskt sitter en studiesocial utredning som diskuterar dessa frågor just . Däremot vill jag kommentera det du nämner om att de 360 miljoner som vi tillförde under inte var någon satsning med friska kvalitetspengar. Du talar om en omfördelning av resurserna. Men faktum är att det sker en avräkning av antalet helårsprestationer som genomförs , så bara för att man har förskotterat de här pengarna är det inget som säger att man därmed har lämnat dem vind för våg. Det är ju ett lån man ger till högskolorna, så det tycker jag att du bör dra tillbaka. Arbetslivskopplingen tycker jag är positiv, men det är faktiskt också ett uppdrag som ligger i högskolornas arbete. Det står i regleringsbreven att de ska väga in detta, och det finns många högskolor som är duktiga på det. Jag vill ställa frågan: Hur når vi de högpresterande studenterna? Kan du också gå ned på grundskolenivå? 370 () replik: När det gäller kvalitetspengarna kan jag notera att man omfördelade pengar av icke utnyttjade, som jag sade. Det är klart att det var icke utnyttjat. Men finns ingenting i den riktningen, trots en och en halv sida, s. 113, i budgetpropositionen. När det gäller arbetslivskoppling är jag naturligtvis också väldigt glad över den del där vi och socialdemokraterna är överens om att faktiskt införa en praktik, en prövning av en rättighet för studenterna att ha praktik. Det finns högskolor i där man har gjort det här är ett mycket gott exempel. Där tror jag att vi kommer att komma mycket längre. Jag får ursäkta mig, min talartid räcker inte till att gå in på . 371 () replik: Det var ju skönt att vi blev överens om kvalitetsfrågan. Jag skulle vilja komma tillbaka till de högpresterande studenterna och hur vi når dit, för det handlar om att börja . Jag skulle vilja att förklarar lite hur ni ser på skolpolitiken och hur vi ska nå bättre resultat och ge eleverna redskapen för att nå bättre resultat. Eller ska vi vara tillfreds med resultaten ? Socialdemokraterna har här gjort en markant omsvängning. De går mer och mer i våra ledband och följer till kanske de reformförslag som vi har lagt fram. Vi läser inte ut samma sak från era rapporter, och jag tycker att det vore intressant att höra om det. Jag har också en fråga om förkunskapskraven till högskolan. Anser att de ska skärpas i den nivå vi har eller ska man göra en återställare? 372 () replik: Jag ska åtminstone försöka hinna med någon av dessa frågor på den resterande tiden. När det gäller grundskolepolitiken är främsta målsättning just nu att ställa skolpolitiken på en vetenskapligt baserad forskningsgrund. Jag, och har haft ett antal debatter med utbildningsministern i den frågan där han tyvärr har avböjt att ställa utbildningspolitiken på en vetenskaplig grund. Om man till exempel tar belöningssystem och utvärderingssystem finns det ett flertal forskare som pratar om skriftliga omdömen och betyg som instrument för att gallra inför avslutningsklasserna. Det är också vad har sagt: Vi vill ha skriftliga omdömen. Vi vill ha betyg i årskurs 9 och i gymnasiet. 373 FINN () replik: manar till mer kvalitetstänkande i reformeringen av högskolan. Det är mycket bra. I mitt meningsutbyte med samarbetspartnern fick vi höra att när det gäller forskning står kvantitetstänkandet i fokus, och enprocentsmålet är heligt trots att vi halkar efter i forskningsligan internationellt. och jag besökte tillsammans med Sällskapet riksdagsledamöter och forskare. Vi blev då varse att där satsar man av sin bruttonationalprodukt på forskning. Det är tragiskt när man har en belåning av tio gånger sin bruttonationalprodukt. Att leva upp till 3-procentsmålet ter sig just inte realistiskt. Det liknar mest de låtsaspengar som utlovas av Socialdemokraterna i skuggbudgeten. Min fråga till i samarbete med Socialdemokraterna blir: Betonar lika mycket det kvantitativa måttet på den här procenten eller tänker ni även där i kvalitetstermer, precis som när det gäller högskolan, för utbildningssyftet? 374 () replik: I den frågan har vi ännu inte satt ned foten helt. Vi är dock mycket intresserade av kvalitetstanken. Däremot är frågan hur man gör detta. Det har varit en lång debatt i högskolevärlden om hur man skapar ett kvalitetssystem när det gäller fördelningsmodeller och så vidare. Det är inte helt enkelt. Jag är mycket nyfiken på vilka förslag regeringen kommer att lägga fram. Det verkar som om vad man än väljer har man ändan bak i den frågan. Det finns rejäla faror om man främjar de miljöer som är framstående. Då kanske man försvårar för nya miljöer att växa fram. Detta går inte att besvara . Jag skulle vilja ha en längre debatt i frågan. Det hoppas jag att vi får när förslaget äntligen kommer. 375 FINN () replik: Jag tackar för ett mycket klargörande svar trots att det var under minuten. Man hör tydligt hur ni satsar och tänker på kvalitet, som resurserna sätts av. Min förhoppning är att med den satsning på 15 miljarder den största i modern tid som kommer i forskningspropositionen har vi en mycket ljus framtid att tillsammans med diskutera kvalitetsfrågorna där uppenbarligen er samarbetspartner verkar stänga dörren. 376 () replik: Vad ska man säga efter en sådan vänlig replik? Jag är intresserad av vad regeringen kommer att föreslå. Däremot har vi inte diskuterat innan vad ni kommer att föreslå. Det är därför svårt för oss att ta ställning till det. En förhandling sker knappast efter det att regeringen har lagt fram sin proposition. För att återgå till min inledning tycker jag att det är märkligt att det inte har skett mer satsning på kvalitet på studentsidan. Det hoppas jag att den moderatledda regeringen kommer tillbaka till eftersom det nu saknas helt. 377 () replik: sade i sitt anförande att det inte går att leva på enbart luft och kärlek. Det verkar dock som att ändå försöker med det. Tittar man i er budgetmotion ökar ni antalet platser inom vuxen- och högskolan, men ni ökar inte studiemedlet i den takt som ni ökar antalet platser. Det gör att ni inte gör den ökning som ni säger er göra. Hur står det till med det egentligen? Är det studiemedlet som ska ökas eller antalet platser? 378 () replik: Jag förutsätter att studiemedlet ska öka. Vi står också bakom en ökning av antalet platser. Om det har skett en felräkning på den punkten får vi rätta till det. Jag litar helt på och vår finanspolitiska avdelning. Vi har länge drivit frågan om studiemedel. Vi driver nu också, tillsammans med Socialdemokraterna, frågan om en utökning av platser. Vi har en speciell situation med större avgångsklasser från gymnasiet än . Vi har också en mycket allvarlig arbetsmarknadssituation där vi måste vara beredda att ställa upp i stället för att stänga dörren. 379 () replik: Det är positivt att vill stärka studiemedlen. arbetar också för detta. Det är en viktig del.