prot · GV0951 · 2008-01-15 00:00:00 — När det gäller just kostnaderna och neddragningen var det Socialdemokraterna med stöd av och som lade ramen 2006 för den neddragning som sedan kom. Det är inget som den här regeringen har åstadkommit, utan det var en ram som redan var lagd. Tvärtom såg vi att det var för lite. Därför har vi tillfört ytterligare för att man skulle se till att kunna säkerställa denna omorganisation. Medarbetarna är en väldigt viktig resurs som är nödvändig för att detta förändringsarbete ska kunna bli av och för att vi ska kunna garantera en rättssäkerhet. Därför är det glädjande att se att den senaste enkäten med medarbetarindex är positiv. Det har gått åt rätt håll när det gäller . Det har inte blivit sämre index när det gäller medarbetarnas syn på sin arbetsplats och det arbete som man nu bedriver. Procentsatsen har ökat. Däremot håller jag fullständigt med LiseLotte om att när man frågar om tillgängligheten och bemötandet är det inte så positivt som vi önskar. Men det vet jag att också arbetar med och ser som en av sina viktigaste uppgifter. Därför arbetar man med det. Jag har blivit uppvaktad av personal från glesbygdsområden som är orolig för sin arbetssituation naturligtvis men också för att servicen inte blir så god som man hoppas. Men jag har garantier, som sagt var, från att man ska bygga denna nya försäkringskassa med mycket god tillgänglighet, god service och hög rättssäkerhet. 43 (): Ja, vi i var med och tyckte att det var en bra idé att göra till en egen myndighet. Det är alldeles rätt. Men omorganisationen är en annan sak. Det fanns inte med i det etappmålet. Det är just det som jag vill diskutera här. Jag tycker inte att det har fallit så väl ut som man trodde. Det som gäller neddragning och det som hände före min tid här tar jag inget ansvar för. Däremot har vi i partiet sett att har behövt mer pengar. Vi har också lagt mer pengar i budgeten. Det behövs mer personal helt enkelt. Jag tror att det finns en risk med den här koncentrationen av ärendeslag och handläggningen. Det är precis det jag har sagt tidigare. Jag tror att det riskerar att undergräva demokratin, för det är väldigt små möjligheter att påverka beslut. Det gäller de anställda men framför allt de försäkrade. Man får helt enkelt inte tag i sin handläggare eller den person som har utrett ens ärende. Handläggarna kommer väldigt långt från de försäkrade. Det är en stor risk. Precis som jag har sagt tidigare är det i mitt hemlän i princip katastrof. Man kommer inte att ha möjligheten till de här kontakterna i glesbygdskommunerna. De kommer att försvinna helt och hållet utom dessa enstaka möten . Jag förstår inte riktigt hur man har tänkt få ihop det. Jag vet att är en egen myndighet. De organiserar sig som de vill egentligen. Men vi som sitter i måste ju ta ansvar för att de försäkrade ska få ut det de har rätt till av sin socialförsäkring. Det är därför jag vill debattera det här och tycker att det är en väldigt viktig fråga. Jag hoppas att ministern följer det väldigt noggrant som det är sagt och att man om man nu ser att det här inte faller så väl ut som man har trott är beredd att göra något åt det. Jag hoppas att man inte låter det ta . Om en förändring ska ske måste det ske ganska snabbt. Trots de här enkäterna är handläggare ganska hårt åtgångna. Det har varit väldigt mycket förändringar i deras verksamhet och deras arbete. Så jag tror att de behöver känna ett visst lugn och en trygghet i sin arbetssituation. 44 Statsrådet (): När det gäller den miljard kronor som LiseLotte nämner i sin interpellation var det den bedömning som försäkringskassorna själva gjorde i samband med att skulle besluta om att skapa denna nya myndighet. Man sade att man bedömer det som att man kommer att klara ett sparbeting på 1 miljard just genom att lägga ihop försäkringskassor och göra saker och ting mer effektiva och använda till exempel datasystem och annat bättre. Det var en uppgift som kom från försäkringskassorna själva. Man gjorde den bedömningen. Det var innan den nya regeringen tillträdde. När det gäller det fortsatta förändringsarbetet med fanns den informationen innan jag kom till departementet. Så det kan kanske inte vara helt utan vetskap för dem som satt i regeringen då att arbetet med den förändrade personalpolitiken var på gång. När det gäller koncentrationen kan vi tala om och norr och söder om den. Men jag har besökt och enheten för bilstöd. Där har vi sett en positiv effekt. Vi har debatterat ofta i kammaren att för personer som ansöker om bilstöd för att kunna utrusta sin bil och kunna köra även om de har ett funktionshinder har det tagit väldigt att få besked och att få pengarna. har det blivit en betydligt snabbare och bättre handläggning. Tiderna för att få beskedet och pengarna har blivit betydligt kortare. Där ser jag ett väldigt positivt exempel på vad man har åstadkommit med just denna centralisering. När det gäller rättssäkerheten vet jag att både LiseLotte och jag och alla andra är överens om att det inte får förekomma att folk inte får sina pengar när de ska ha dem. När blev en myndighet glömdes faktiskt en sak bort. Det tror jag att LiseLotte också vet. Det var tillsynen. När vi hade de små försäkringskassorna var det som hade tillsyn. När det 2005 beslutades om den här stora myndigheten glömde man bort att göra en oberoende tillsynsenhet och granska verksamhet. Regeringen tillsatte en utredning, och den kommer att presenteras här . Min förhoppning är att vi i och med den utredningen och det förslag som kommer ska få en ordentlig oberoende tillsyn och granskning av arbete och verksamhet. Det är något som inte har funnits och som det är hög tid att vi får igenom. 45 (): Ministern tog exemplet och bilstöd. Det är sant att det har blivit mycket bättre. Men det är väldigt olika inom olika ärendeslag. Allt har inte blivit bra. Det finns även det som har blivit sämre. Det tar , är mer osäkert hur det ska gå och sådana saker. Jag tycker också att det är väldigt bra att tillsynsmyndigheten ska bli av. Det är precis som ministern säger. Den har inte funnits. Det borde ha varit självklart när man skapade myndigheten att man hade förstått att det skulle behövas en sådan. Så det välkomnar jag verkligen. Men jag är fortfarande väldigt oroad av det som kommer att hända i mitt hemlän. Det händer så mycket, och det händer så väldigt fort. Just nu är det kris i organisationen. Det fattas personal. Personalen i mitt hemlän är beordrad övertid för att de ska hinna med det de ska göra helt enkelt. Det i sig gör att det blir dyrare. Övertid kostar mer än vanlig arbetstid. Bara det tycker jag tyder på att det har gått väldigt fort. Det har gått för fort. Man har inte riktigt haft greppet om hur man vill att det ska fungera. Det oroar personalen och de försäkrade. Det har pågått en debatt i mina hemmatidningar om de inlandsförsäkrade. Vad kommer att hända? Vem ska vi prata med? Hur ska vi få kontakt med folk? Det finns en stor oro för den förändring som sker. Det går väldigt fort, och man hinner inte riktigt med. Just där skulle jag vilja ha ett svar från ministern för att kunna lugna mitt hemlän. Jag tycker att det skriftliga svaret inte räcker så långt. Jag skulle vilja ha något mer att ta på, att man säger att det kanske blir bra jag själv är tveksam, det är en annan sak. Men det kan bli bra om ministern kan garantera att man följer upp det, lyssnar på vad folk säger, lyssnar på Västerbottensborna även från andra håll förstås och försöker göra något åt det om det är på väg åt fel håll. 46 Statsrådet (): Jag kan ge LiseLotte garantier om att jag kommer att följa detta väldigt noga. LiseLotte vet också att är en myndighet med en styrelse som ytterst är ansvarig, men jag kommer att följa detta mycket, mycket noga. Jag förstår att det föds mycket oro och ångest i ett sådant stort förändringsarbete som man nu går igenom. Många är rädda om sina arbetsplatser, och många undrar om man ska kunna möta någon handläggare och så vidare. Det är inte konstigt att dessa diskussioner uppstår vid ett förändringsarbete. Jag tror dock att är klart medveten om detta och kommer att göra allt för att det ska bli en god service och rättssäkerhet. Med den tillsyn och bevakning av verksamhet och de enskildas rättssäkerhet som jag hoppas kunna sätta i sjön tror jag att det kommer att bli ett lyckat förändringsarbete. Jag är medveten om att saker och ting olyckligtvis kan fela mellan det nya och det gamla i en förändringsprocess. Men låt oss försöka hjälpas åt så att vi inte föder en oro som kanske inte är befogad. Det skrämmer upp väldigt många människor. Många av dem som behöver ha kontakt med är utsatta, sjuka eller gamla. Dem hjälper vi inte jättebra genom att elda under en oro som kanske i sig är obefogad. Jag tycker i stället att vi ska hjälpas åt att bevaka vad som händer och sker och ha, lovar jag, en kontakt med i denna fråga. Men att döma ut någonting och föda på med oro är kanske inte det bästa vi kan göra . vill jag säga att jag tror på , och verksamhet att samordna sig på ett och samma ställe för att kunna ge service, sätta individen i centrum och använda de kompetenser som finns för att på samma kontor kunna stödja, hjälpa och ge god information. Personer ska inte behöva springa mellan olika myndigheter. Det är också ett utvecklingsarbete som jag tror på. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 10 § Svar på interpellation 2007/08:182 om mångfald inom vård och omsorg 47 Socialminister (): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att regeringen ser över lagstiftningen så att hälso- och sjukvården liksom äldre- och handikappomsorgen undantas från lagen om offentlig upphandling samt vad jag avser att göra för att komma till rätta med brister som uppstår när hälso- och sjukvård samt omsorg har upphandlats. Regeringen har redan tagit initiativ till att se över lagstiftningen som reglerar upphandling av hälso- och sjukvård samt äldre- och handikappomsorg i syfte att öka mångfalden. Regeringen anser att en mångfald av aktörer berikar den offentligt finansierade hälso- och sjukvården samt omsorgen. En mångfald av vårdgivare inspirerar bland annat till innovativa lösningar och förbättrad produktivitet och effektivitet, vilket skapar goda förutsättningar för en positiv kvalitetsutveckling inom hälso- och sjukvården samt omsorgen. Mångfald handlar framför allt om att ge patienter och brukare möjlighet att välja vårdgivare, men även om att ge personalen möjlighet att välja arbetsgivare. Regeringen har därför tagit flera initiativ när det gäller att stimulera mångfald och valfrihet. Utredningen rätt i vården ska bland annat lämna förslag på lagreglering av det fria vårdvalet och särskilt se över hur patientens möjligheter att fritt välja vårdgivare ska kunna efterlevas. Utredningen ska lämna ett delbetänkande rörande etableringsfrihet inom primärvården och slutredovisa sitt arbete . Utredningen om fritt val inom äldre- och handikappomsorgen ska utreda förutsättningarna för ökad valfrihet när det gäller vård, omsorg, stöd och service inklusive särskilt boende som ges till äldre och personer med funktionshinder enligt socialtjänstlagen. Regeringen har också beslutat om tilläggsdirektiv som innebär att utredningen även ska utreda om det finns förutsättningar för att också inom hälso- och sjukvården använda den upphandlingsmodell för valfrihetssystem som utarbetas för äldre- och handikappomsorgen. Utredningen ska redovisa sitt arbete . Kommuner och landsting som sluter avtal med någon annan om vården av en angelägenhet har likväl kvar huvudmannaskapet för uppgiften och därigenom också det yttersta ansvaret för verksamheten. Huvudmannen har alltid ett ansvar för att ange tydliga kvalitetskrav i förfrågningsunderlaget och sedan följa upp resultatet. Jag förutsätter därför att kommunerna och landstingen tar ansvar för att patienter och brukare får vård och omsorg av god kvalitet oavsett driftsform. Regeringen har också beslutat att initiera ett projekt där , och Kommuner och Landsting med flera deltar och som bland annat syftar till att utveckla upphandlingar inom hälso- och sjukvården samt omsorgen. Beslutet om projektet ingår som en del i en större satsning på ökad mångfald inom hälso- och sjukvården samt omsorgen. Regeringen har även fattat beslut som syftar till att främja kvinnligt företagande på olika sätt, stärka patientsäkerheten, utveckla ersättningssystem inom hälso- och sjukvården samt förbättra möjligheterna till uppföljning och öppna jämförelser. En mångfald av vårdgivare är en del av regeringens strategi som innebär att skapa förutsättningar för att ge en god vård och omsorg med patienten och brukaren i centrum. 48 (): Tack, socialministern, för svaret. Jag har i hela mitt liv jobbat inom vård och omsorg som undersköterska. Det har varit många stunder av funderingar över sjukvårdspolitiken och naturligtvis över skiljelinjerna mellan de olika partierna. När jag skrev den här interpellationen var jag mycket upprörd efter ett samtal med en undersköterska som berättade hur hon och hennes arbetskamrater blev behandlade av ett bolag som hade hand om äldreomsorgen. En kvinna berättade att hon hade 24 besök på helgschemat och 4 som hade väldigt stora behov av hjälp. En annan berättade att hon hade så mycket på sitt kvällsschema att hon inte hann med. Hon ringde arbetsledningen, men ingen lyssnade. Det är i dessa fall man undrar över om de företag som har enbart vinstintresset i fokus har tappat de mänskliga värderingarna. Man undrar vilken människosyn de har fått. Vd:n för det här företaget satt i ett annat land. Det svar de fick av honom var: Vinsten är det viktigaste. Se till att göra så gott ni kan. En del har slutat i det här företaget; andra hänger sig kvar av rädsla för att bli arbetslösa. En del anmälningar har gjorts. De gamla får hoppas på att få besök och den hjälp de behöver. Jag har lyssnat på många vänner inom undersköterskekåren som jobbar för privata alternativ. De beskriver samma sak i andra bolag: Vinsten främst. Kvaliteten och likvärdigheten står inte alla gånger i fokus. Det smärtar att höra de här historierna som drabbar de gamla som behöver hjälp och inte alla gånger kan prata för sig själva. En sak är säker: Det är viktigt att vi lyfter fram de här frågorna i fokus och i offentlighetens ljus. När jag går till affären och handlar en frukt väljer jag den absolut bästa. Jag bryr mig kanske inte så mycket om att socialministern, om han kommer efter mig, ska få en lika bra frukt som jag. Att man jämför handelsvaror med offentlig sektor oroar mig djupt. Jag vill att alla ska ha bra tillgång till bra sjukvård. Det handlar om kvalitet och det handlar om likvärdighetsprincipen och om att det inte är plånboken som ska styra. Det oroar mig lite att ministern i sitt svar pratar om att mångfald berikar. Jag hoppas att ministern tar till sig debatten här som visar att vissa av de privata bolagen har vinsten och aktieutdelningen främst för att man ska få så mycket till aktieägarna som möjligt. Det handlar också om demokratiaspekten. Av de undersköterskor jag pratar med är det många som känner sig rädda för att yttra sig i de privata bolagen. En del vill också se försämrad insyn och granskning. Det hoppas jag att ministern tar till sig. Där är oron stor . Det handlar om vår välfärdsmodell, och det handlar om demokratin. Med den politik som ni för på arbetsmarknadsområdet är människor ännu mer rädda att förlora sina arbeten. Jag är rädd att tystnaden kan bli ett faktum. Den offentliga sektorn, skattebetalarnas pengar, ska vi hantera på ett bra sätt. Jag tycker att det ibland är lite fantastiskt när jag ser att vissa privata aktörer får vara kvar på marknaden. Det är oftast de stora jättarna i svensk sjukvårdspolitik som köper in sig och blir de som driver företag inom vård- och hälsosektorn. Jag hoppas att sjukvården får vara offentligt finansierad och att inte privata försäkringar kommer att träda in i den svenska sjukvården. 49 FINN (): Det är en mycket intressant interpellation som har ställt. Jag börjar med att understryka vikten av det som hon nämner i det andra stycket i interpellationen, nämligen lagen om offentlig upphandling och delvis brister i dess konstruktion när det gäller att se till kvalitetsaspekter inom vården. Jag delar verkligen den bedömningen. Jag tycker också att det är mycket förtjänstfullt när socialministern lyfter fram att det också handlar om att se att det ytterst är uppdragsgivaren som har ansvaret för att det här faller ut på rätt sätt. Frågan är hur mycket lagändring som behövs och hur mycket uppdragsgivaren behöver koncentrera sig på sitt huvuduppdrag, nämligen att se till att den högsta vårdkvaliteten kommer till stånd. Då kommer vi in på de andra mer kritiska synpunkter som jag har på interpellantens synpunkter. Det här är något som enligt första stycket i interpellationen verkar vara förborgat i just alternativ till den offentligdrivna vården. Jag har precis som interpellanten jobbat hela mitt liv i sjukvården. Jag har varit allt från sjukvårdsbiträde, undersköterska, operationsassistent, sjuksköterska till slutligen läkare. Under de som jag kan summera har jag mött förfärligt många människor som uttryckt bekymmer över arbetsgivaren. Men den arbetsgivaren har huvudsakligen varit den offentliga arbetsgivaren. Man har sökt sig till alternativ som man har haft väldigt svårt att få till stånd i framför allt socialdemokratiskt styrda och vänsterstyrda landsting. Alternativen har varit alltför få. Interpellanten lyfter väldigt intressant fram ett alternativ. Hon beskriver hur man kan tänka sig att certifiera utförare till att bedriva uppgiften. Låt mig påminna om att i mitt eget hemlän har vi kämpat för att få just en certifiering till stånd. Vi kallar det auktorisation när vi driver detta som alliansmajoritet. Där möter vi hårdnackat motstånd från partikamrater som inte på något sätt ser detta som något intressant. Sammantaget vill jag göra en bedömning av det som framskymtar i interpellantens antydan. Problemen med sjukvårdens effektivitet och kvalitet skulle på något sätt vara förknippat med alternativa utförare till den offentligdrivna vården. Jag gör inte bedömningen att det är så när det gäller patientens kvalitetsupplevelse och än mindre när det gäller den tillfredsställelse som olika människor som är sjukvårdsutbildade kan få av att kunna ha en större mångfald av arbetsgivare att välja mellan. Min fråga går egentligen tillbaka till interpellanten. Jag undrar om hon vidhåller att det problem som hon beskriver efter en kontakt med en kvinna skulle vara någonting som är unikt för dem som bedriver sjukvård utanför det offentliga. Kan det vara så att även offentliga arbetsgivare missköter sig på ett sådant sätt att mycket kritik har kommit fram från alla olika yrkesgrupper i vården? Det svar som har lämnats av socialministern visar på ett mycket fräscht alternativ. Alliansregeringen har med full kraft satt i gång att öka både kvalitet och effektivitet i vården och inte minst tillgängligheten. Det innebär en ökad mångfald till gagn för patienten i centrum. Personalen får också själv avgöra vem som ska vara dess arbetsgivare och inte politiker. undrar jag om tycker att certifieringsmodellen är något att lyfta fram från socialdemokratiskt håll. Anser hon att partikamraterna i mitt hemlän har rätt, eller är de ute i ogjort väder när de kritiserar alliansens förslag? På den här punkten är det närmast identiskt med det som interpellanten själv lyfter fram. 50 Socialminister (): Den diskussion vi för nu är oerhört viktig. Vi blir alla oerhört upprörda när vi upplever att människor som är sjuka och sårbara behandlas illa eller inte får den vård och omsorg som de behöver. Det gäller när äldre människor som är i behov av hjälp och stöd behandlas på ett sådant sätt att deras värdighet inte upprätthålls och att de ibland rentav vanvårdas. För att komma till rätta med det finns det inte en enkel lösning. Det fordras väldigt många olika tilltag . pekar i sin interpellation på instrumentet lagen om offentlig upphandling. Det kan vara en viktig faktor. Men jag tror också att det är viktigt att ta till sig det som Finn framhåller. Detta är någonting som tyvärr förekommer inom verksamheter som drivs i offentlig regi men också där det är privata intressenter inblandade. Det finns exempel på verksamhet med god kvalitet som drivs privat och offentligt. Det finns exempel på verksamhet som drivs med bristande kvalitet privat eller offentligt. Vi ska komma ihåg att allt finansieras gemensamt. Men utförarna kan vara privata eller offentliga. Det finns ingenting i exempelvis tillsynsrapporter som tyder på att privat driven vård och omsorg generellt skulle vara sämre. Tvärtom tyder mycket på att en ökad mångfald i öppen konkurrens möjliggör en effektivare vård med bättre tillgänglighet som ger bästa och mesta för varje insatt skattekrona. Det stimulerar mer innovativa arbetssätt och lösningar inte minst genom öppna jämförelser. Att vi gör på lite olika sätt gör att vi kan lära oss av varandra. Man ska komma ihåg att lagen om offentlig upphandling är ett instrument som kan användas. Det är ett verktyg som egentligen inte ger svaret. Det är ett verktyg som kan användas med olika mått av skicklighet. Om upphandlaren är duktig när det gäller att göra förfrågningsunderlag och precisera vad man vill upphandla kan man få bra utfall. Är det så att man slarvar eller kanske ibland är alldeles för feg att precisera annat än det som handlar om kronor och ören kan man hamna väldigt fel. Detta instrument ställer väldigt stora krav på upphandlaren att använda det på rätt sätt. Man behöver ha tillräckligt med kunskap och tänka igenom vad det är som man verkligen vill upphandla. Är det enbart billigast möjligt, eller är det någonting annat? är det någonting annat. Det handlar om en hög kvalitet, en värdighet för äldre eller för den som är sjuk och en god vård eller omsorg. Jag vill påminna om det arbete som sker med en så kallad värdighetsgaranti inom äldreomsorgen. Den syftar till att etablera en lästa möjliga nivå som aldrig någonsin får underskridas i kvaliteten i den vård och omsorg som våra äldre får. Jag vill också påminna om det arbete som jag har annonserat tidigare. Vi vill genomföra ett arbete som syftar till att i samverkan med olika aktörer ta fram en lättillgänglig, användarvänlig och bra vägledning för upphandling inom hälso- och sjukvården och inom omsorgen. Den kan fungera som ett stöd för upphandlaren så att man vet vad man ska fråga efter så att vi ser till att vi får ett bra underlag. 51 (): Tack så mycket för ditt svar, ministern. Upphandling inom offentlig sektor är svår. kan jag känna: Varför lägga den energin på det i stället för att lyssna på dem som är verksamma inom organisationerna och göra den offentliga sektorn mer förändringsbenägen? Det handlar om att ta till vara kompetens och idéer som finns i olika verksamheter. En betydande del ska vara i offentlig regi. Det kan dock ibland finnas situationer där det kan vara bra med kooperativa lösningar eller andra alternativ. Jag vet många bra kooperativa verksamheter runt om i vårt land. Där gäller kvalitet och likvärdighetsprincipen, och man jobbar hårt. Många som har varit verksamma inom vård och omsorg är engagerade och drivs av sitt hjärta inom kooperativet. Det är tragiskt att se utländska kedjor som köper upp sjukvård och där det i vissa fall finns andra regeringar som äger verksamheterna och inte den . När det gäller de offentliga upphandlingarna kan det först vara det fantastiska kooperativet. Där arbetar undersköterskor och sjuksköterskor som verkligen har glöden. Men sedan kommer man till andra upphandlingen när tiden har gått ut. Då kliver storjättarna in på marknaden. Det är det stora gigantiska aktiebolaget som blir den som får bedriva verksamheten, och kanske är det i utländsk ägo. Det är detta som är så otroligt tragiskt. Det måste man se över, och man måste verkligen jobba på ett annat sätt.