prot · GV09120 · 2008-06-02 00:00:00 — När talar om valfrihet handlar det fortfarande bara om det offentliga. Det är ungefär som när sade: Ni får välja vilken färg ni vill på Forden, bara ni väljer svart. Men vi vill mer. Vi vill flytta makten från politiker som har bestämt länge i kommunerna till de äldre själva och säga: Avgör ni vad som är bäst kvalitet. Vi sätter upp riktlinjerna. Vilka kriterier ska gälla i kommunen för dem som ska vara verksamma? Ja, de som kan uppfylla kriterierna vara välkomna. Sedan är det de äldre själva som avgör vad som är bäst. Det är inte vi som politiker som bedömer det. De som levererar bäst kvalitet kommer naturligtvis att få fler som väljer dem. Så fungerar det. Denna valmöjlighet är en bristvara. i kan inte välja något annat eftersom valfriheten inte finns. Hon är missnöjd, men det finns inget att välja på. Här går en skiljelinje mellan alliansens politik och vänsterns politik. Vi är beredda att flytta maktkoncentrationen från politikerna till de äldre själva. Jag förstår inte varför denna rädsla gäller just äldreomsorgen. På tandläkeriets område har vi länge haft privata aktörer vid sidan av offentliga. Alla har jobbat under samma förutsättningar, men en del har fått fler kunder och andra har fått färre. Det är samma förhållanden som gäller här, men här tycker man att det ska vara ett inmutat område som ingen annan får kliva in på, trots att det finns massor med kvinnor inom vården och omsorgen som vill starta eget. De vill erbjuda sina tjänster och har en verksamhetsidé som de aldrig har fått omsätta under den tidigare regeringen. är det morgonluft som kan vädras. 73 (): Jag får förmodligen ställa en ny interpellation om vi ska hinna gå på djupet i detta. Jag pratar om Attendo Cares skattefusk och räntesnurror. pratar om Attendo Cares höga kvalitet. Hon citerade vad man i Attendo Care är duktig på. Hon vet också att Attendo Care av kommun hade krävt betalning för hemtjänst åt 16 personer som hade avlidit. är man tvungen att betala tillbaka . Det nämnde hon inte. Här handlar det om vad regeringen har för syn på ett riskkapitalbolag som bedriver äldreomsorg och använder räntesnurror för att undvika skatt och på det sättet konkurrerar ut mindre, seriösa företag som annars kunde komma in och ta hand om en del av vården. säger att det är viktigt att vi har många med oss. Det är ju faktiskt tre stora bolag som har hälften av marknaden . Regeringen och måste nu göra något åt detta med räntesnurrorna, för annars begränsar det konkurrensen. Då begränsas mångfalden. Skattefusk är bord, säger statsrådet. Ja, så är det ju. Men har ansvar för äldreomsorgen, och om nu äldreomsorgen begränsas för att man använder skattetricksande borde det vara en fråga i hennes och hela regeringens intresse. Det är ju detta frågan handlar om, inte om att det är så jättebra med mycket satsningar. Jag vill ha svar på frågan om skattefusk, men vägrar uttala sig. Alltså får jag väl återkomma och gå lite mer på djupet i detta och prata mer med Kalla faktas reportrar. 74 (): Jag tycker att det vore intressant att få veta om ser någon risk med de stora riskkapitalbolagen och med en äldreomsorg som blir alltmer vinstdriven. Det vore faktiskt intressant att se om detta inte bara innehåller fördelar utan också sådant som man ska vara uppmärksam på. Jag skulle vilja ställa den konkreta frågan: Tycker att det är viktigt att vi har kvar också en äldreomsorg, eller går det lika bra om allt är privat? De stora riskkapitalbolagen kan konkurrera ut både verksamhet och mindre, seriösa företagare. Jag besökte Attendo Cares boende i som återgick till kommunen och träffade personal. Man gick tillbaka i regi, för personalen vägrade jobba kvar och ville gå till kommunen, där de hade fast anställning. Man hade dragit ned på personalen, och om man kom för sent drogs från lönen. Man hade tagit bort alla överrapporterings- och överlappningslinjer. Det finns säkert andra ställen där det har fungerat bättre, men jag tror att vinstdriven äldreomsorg kommer att prägla utvecklingen i äldreomsorgen på lång sikt. Ser något problem? När det gäller LOV, lagen om valfrihet, skulle jag vilja ställa frågan: Ser något problem med att den kommunala i är utkonkurrerad, bland annat för att man har bättre villkor än de andra företagen? Företagen behöver inte ha kollektivavtal, och de kan sälja tilläggstjänster. Bland andra Kommuner och Landsting har tagit upp att det inte är konkurrensneutralt om inte kommunala företag och verksamhet får sälja åtminstone sådana tjänster som ligger nära äldreomsorgen. Vi vill inte att alla ska åka i en svart . Jag tycker inte att det är en svart om de äldre själva kan bestämma om de vill ha städat, gå ut, åka till stan och handla eller hur de nu vill utnyttja tiden. Det är en verklig valfrihet. 75 Statsrådet (): Det senaste som nämnde är fullt möjligt också . Det är för övrigt många kommuner som har fri använd tid. : Om man sysslar med olagligheter skattefusk och skatteflykt ska det beivras. Svaret på frågan har varit väldigt tydligt genom hela debatten, även om inte vill lyssna på det. Missförhållanden kan uppstå i alla typer av verksamheter. Låt oss säga det. Det kan uppstå inte bara i privat verksamhet utan också i offentlig verksamhet. Men vi måste ha ett bra uppföljningssystem så att det faktiskt dokumenteras. Om man tittar på lex Saraanmälningar kan man inte se att det skulle vara mer frekvent med missförhållanden i privat verksamhet än i offentlig. Vi alla, hoppas jag, eftersträvar en god kvalitet i all äldreomsorg. Då måste det finnas olika alternativ, så att de som är i behov av bistånd själva ska kunna få avgöra vad man vill ha för inriktning på verksamheten utifrån den person man har varit tidigare i livet. Därför är det jätteviktigt att kommunerna har en bra uppföljning när man använder LOV. Det kommer att leda till att de tre stora bolag som har utvecklats under Socialdemokraternas tid vid makten kommer att åtföljas av många fler och mindre företag. Här kan man konkurrera på lika villkor oavsett om man är stor eller liten. Det är detta som är så fantastiskt med den nya lagstiftningen, och det kommer, hoppas jag, att skapa väldigt mycket ny verksamhet. Med en god uppföljning från kommunens sida och en viktig tillsynsfunktion, som ska fungera på likartat sätt mot både privata och offentliga aktörer hoppas jag att de ideella och idéburna aktörerna ska bli många fler. Från nationell sida har vi inrättat Äldreguiden för att också på nationell basis jämföra kvaliteten. Detta har inte funnits innan. Det har inte tagits något nationellt ansvar för att ha en sammanhållen statistik och kunna gå ned på äldreboendesnivå eller hemtjänstföretagsnivå och göra jämförelser. Det är nödvändigt med en god tillsyn och bra uppföljning, men de äldre måste få bestämma själva. Det ska inte politikerna göra åt dem. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2007/08:669 om modernisering av i 76 Statsrådet (): har frågat om jag kommer att medverka till att vi får investeringsmedel till en större sluss i . Låt mig först säga att både och hamnar spelar en viktig roll i det svenska transportsystemet. Dessa hamnar är beroende av en väl fungerande sluss i . Jag delar också uppfattning att sjöfarten i är viktig för näringslivets transporter. Hur Mälarsjöfarten och i kommer att se ut beror bland annat på det slutliga utfallet av Klimat- och sårbarhetsutredningens slutbetänkande som presenterades samt i utredningens delbetänkande som presenterades . Denna utredning redovisar bland annat vilka åtgärder som måste vidtas för att förhindra översvämningar i . Klimat- och sårbarhetsutredningen visar att kommer att påverkas kraftigt av klimatförändringarna, och anpassningen till klimatförändringarna bör påbörjas . Utredningen föreslår därför att avtappningskapaciteten genom sluss samt vid i ökas. Kostnadsansvaret bör enligt utredningen delas mellan kommunerna runt och staten. Regeringen gav i början av det här året i uppdrag till bland annat att utveckla regionala systemanalyser som ska tydliggöra förutsättningarna för bland annat regional, och privat medfinansiering av olika infrastrukturprojekt. kommer att redovisa sitt uppdrag och slutsatserna där tillsammans med Klimat- och sårbarhetsutredningens analyser kommer att utgöra ett viktigt underlag för regeringens slutliga ställningstagande till vilka åtgärder som bör vidtas när det gäller i . 77 (): Jag ber att få tacka infrastrukturminister för ett positivt svar vad gäller utbyggnaden av i . Ministern påpekar helt korrekt att och hamnar spelar viktiga roller i det svenska transportsystemet, och hamnarna är beroende av en väl fungerande sluss i . Befintlig sluss är och har klarat en utveckling mot allt större tonnage. Det har varit en utveckling , men räcker inte de gamla slussmåtten . För Mälarsjöfartens framtid och därmed även hamnverksamhetens utveckling är utbyggnaden av i en absolut nödvändighet med hänsyn till möjligheten att ta in fartyg i med den nya bredden och en längd . Uteblir investeringen kommer Mälarsjöfarten att minska i omfattning för att helt tyna bort, eftersom de nya fartyg som byggs kräver större mått på . 5 miljoner årston gods passerar i på väg in i eller ut från . Motsvarande godsmängd skulle belasta det redan tyngda vägnätet med 600700 lastbilar per dag, vilket skulle öka koldioxidutsläppen väsentligt. Vi måste i stället öka sjöfrakterna i landet för att få ned koldioxidutsläppen från lastbilarna. i har utöver sin betydelse för sjöfartens utveckling på även betydelse för regleringen av vattenståndet. En investering ger också möjlighet till en ökad avtappning, . Klimat- och sårbarhetsutredningen visar att kraftigt kommer att påverkas av klimatförändringar och därmed även . är vattentäkt för ett flertal städer, bland annat . är därmed känslig för översvämningar och andra störningar. Klimat- och sårbarhetsutredningen rekommenderar en investering i i . Det är naturligtvis en väldigt viktig rekommendation. Det brådskar med en investering i i , vilken kommer att ta tre till efter beslut. En dialog har förts mellan ägarna av Mälarhamnar, alltså stad och kommun, och för att ersätta en renovering av i med en utbyggnad. En utbyggnad möjliggör en 50-procentig ökning av dagens tonnage genom . kontaktade regeringen och framförde att en investering i utbyggnad av är av en sådan storleksordning, 660 miljoner penningvärde, att den inte kan hanteras inom ramen för verkets normala investeringsplaner. I övrigt konstaterade , efter teknisk utredning och genomförd samhällsekonomisk kalkyl, att utbyggnaden är tekniskt genomförbar och samhällsekonomiskt lönsam. Upprepade kontakter har sedan tagits med regeringen och den gamla regeringen för att hitta en lösning i denna fråga. 78 (): utbyggnad i och framtiden för hamnarna i och var en av valrörelsens stora frågor i . Anledningen till det var den dåvarande regeringens oförmåga att göra någonting åt situationen, alltså skapa framtida möjligheter till sjöfart till det inre av . Det här är viktigt. är ett av främsta industrilän och har stora behov av transporter och givetvis helst också miljövänliga sådana. är också ett transportkors för transporter i . Utbyggnaden av är alltså en nyckelfråga som bör lösas. Jag har själv deltagit i ett otal debatter här i kammaren och även motionerat i den här frågan. Orsaken till de många debatterna har varit att oppositionen numera försöker ge nuvarande regering svartepetter i fråga om vem det är som är orsaken till att det tar så att göra någonting åt situationen i . Jag tar det som ett tecken på att man nu har insett vem det är som har svartepetter, eftersom man inte deltar i debatten här . Jag upplever statsrådets svar på interpellation som positivt, och jag vet att statsrådet var på besök i och är insatt i den situation som vi har. Statsrådet lyfter också fram Klimat- och sårbarhetsutredningen och behovet av investeringar för att klara en ökad avtappning av via våra slussar. Jag delar uppfattningen att det här är ett gemensamt ansvar för staten och kommunerna kring . Men jag vill ändå lyfta ett varningens finger i och med att vattendomen för nu är uppe och ses över mot bakgrund av Klimat- och sårbarhetsutredningen. Möjligheten till avtappning av finns såväl i som i . när en översyn sker och aktualiseras av hamnar, som står för vattendomen, finns det en strategisk risk att intressenter vill förlägga avtappningen till vid av ekonomiska skäl. Ett sådant synsätt skulle innebära dels att avtappningsfrågan skjuts , dels att ekonomiska resurser tas bort från utbyggnad i . Jag förväntar mig att den process som är i gång sköts på ett sådant sätt att sårbarhetsfrågorna sätts i fokus och inte ekonomiska särintressen. En annan faktor som talar för en skyndsam hantering av frågan är den kommunala hanteringen av slussförändringarna i . En utbyggnad av är en planfråga och därmed också en fråga för en miljökonsekvensbeskrivning. Vi vet att den här typen av planärenden kan ta tid. Därför bör man skynda på frågan. En avsiktsförklaring från regeringens sida, som underlag för den kommunala processen, vore därför bra, så att man kan komma i gång med det här planarbetet. Statsrådets svar ger öppningar även om några frågetecken kvarstår. Frågan om medfinansiering, privat, regionalt, kommunalt, är en fråga som vi får svar på under tidig höst. Jag förväntar mig inte ett mer utvecklat svar, men jag vill ändå skicka med statsrådet de här två frågetecknen i den fortsatta behandlingen. De gäller alltså vattendomen och den kommunala planprocessen. 79 (): Det är inte första gången som vi debatterar i , inte ens . Jag tycker att det är bra att har tagit upp frågan igen, för det är en viktig fråga. Och jag tackar statsrådet för svaret. Det finns många infallsvinklar på detta. Jag tillhör inte dem som är bosatta i . Jag tillhör däremot dem som är bosatta i det län där ligger. Därför blir perspektivet något annorlunda. Så här är det i många sammanhang. Trafikinvesteringar som egentligen inte berör den ort där de görs berör ändå orten i högsta grad. Så är det med . har i grund och botten inget intresse av , för det är egentligen Mälarhamnarna som har det. Däremot har andra orsaker till att vara intresserad av att se till att denna fråga löses. Det gäller inte minst ur miljösynpunkt. Det är ju två delar i den här frågan. Det är bland annat frågan om utsläppen från . Där skulle jag vilja ställa en fråga till statsrådet. Klimat- och sårbarhetsutredningen säger att kostnaderna ska fördelas mellan kommunerna runt och staten. Då kan man titta på hur det var i . Där drabbades ju försäkringsbolagen. När det väl blev översvämningar drabbades försäkringsbolagen oerhört hårt. Man kan diskutera detta, om det är rimligt att inte försäkringsbolagen och försäkringstagarna tar något ansvar för den finansieringen. Det tror jag är en klok infallsvinkel att se till i den delen. Sedan är det på det sättet att en del av investeringarna har gjorts av miljöskäl. De södra slussportarna i är bytta. Det är bara de norra som är kvar och som väldigt mycket påverkar hur mycket man kan släppa ut där. Rent tekniskt kan man bygga ut i med . Som har sagts i den här debatten skulle det påverka väldigt mycket hur mycket båttonnage som man kan ta in i och så vidare. Då måste man också fundera på följande: Är det rimligt att detta inte påverkar hamnavgifterna i och ? Det är också en annan finansieringskälla till detta. Om man gör en sådan investering måste man titta på detta. Om man funderar på det andra alternativ som finns, nämligen att man skulle bygga en lite mindre sluss för fritidsbåtar, då kan också tänka sig att vara med och investera i denna, däremot inte i den stora eftersom det inte är några båtar som anlöper som har nytta av den. Där finns ju hamn som är en stor och betydande hamn. Vi vet alla hur vackert det är när man tittar ut över som SJ har byggt över dessa hamnar. Min fråga till statsrådet i denna viktiga fråga är: Måste man inte lösa denna fråga inom rimlig tid för att få loss pengar i detta sammanhang? och har helt klart rätt i fråga om detta. Då måste man se till att det är fler som kan ta ansvar för investeringarna, i och i men också i . Också av klimatskäl måste man göra detta. Är det inte på det sättet att vi alla som bor runt kanske måste vara med och betala någonting på våra försäkringar för att vi inte ska drabbas av det som många husägare i drabbades av ? 80 Statsrådet (): Som interpellanten och andra har sagt beror det på flera intressenter att det blir en bra lösning när det gäller i . Jag har mött detta framför allt utifrån ett näringslivsintresse i form av uppvaktningar och artiklar som har lämnat över till mig. Det handlar om engagemanget för att fortsatt ha bra förutsättningar för godstransporter och därmed vikten av att man skapar förutsättningar för investeringar i i . Men inte desto mindre har den naturligtvis ett mycket tydligt samband med de risker och de sårbarhetssituationer som dagens infrastruktur nu står inför och kanske till viss del redan har blivit drabbad av. Det kommer att krävas tydligare säkerhetsanalyser och säkerhetsåtgärder. Men det handlar framför allt om att förebygga ett eventuellt kommande ökat tryck på grund av klimatförändringar. Därför är naturligtvis det som Klimat- och sårbarhetsutredningen har lämnat ifrån sig en oerhört viktig del i det samlade ansvaret när regeringen därefter går vidare med detta. Det finns ett engagemang och ett tryck att man ska överföra ytterligare gods på sjöfarten, i detta sammanhang utifrån näringslivet i och kring och så vidare. Det får naturligtvis också konsekvenser på de investeringar eller kommande ytterligare kostnader som skulle krävas. angav vikten av att det också görs investeringar för att man ska kunna ta emot större fartyg. Större fartyg innebär ytterligare krav på muddringar för säkerheten i fråga om djup och bredd. Det är i sin tur miljöpåverkande, som i sin tur kräver miljökonsekvensanalyser. Detta är alltså en mycket komplex fråga i sig, precis som säger. Det finns minst två sidor när det gäller de åtgärder som krävs för i . Inte desto mindre tror jag att det är viktigt att vi också ser att , som har ansvaret för slussarna i , arbetar med de gamla portarna och har ersatt portarna nedströms med nya. Man analyserar och har påbörjat en projektering av slussportarna uppströms för att undersöka vilka möjligheter det finns att sätta dit slussportar som gör det möjligt att öka avtappningskapaciteten jämfört med . Det är naturligtvis viktigt att se att det pågår ett arbete. Vi befinner oss alltså inte i en stillastående situation även om det är andra åtgärder som interpellanten och övriga debattörer efterfrågor just i syfte att stärka situationen i fråga om godstrafik till sjöss. Men jag tror att det är viktigt att vi har med oss att det också vidtas åtgärder . 81 (): Tidsfaktorn är väldigt viktig i denna fråga. Det är inte bara för klimatets skull utan för att tonnagets storlek ökar och att det blir svårare och svårare att få en rationell hantering. Kommer båtarna inte in i till en vettig kostnad blir det inget tonnage den vägen, utan då är det lastbilar som är alternativet. Det är alldeles riktigt som ministern säger att det pågår arbete. träffades en delegation från med landshövding i spetsen. Kommunalråden i och var med samt ledningarna för hamnarna. Man träffade ledning. Man beslöt då att gå igenom situationen vad gäller i för att nå en gemensam slutsats som kommer att presenteras för regeringen . Jag vill gärna understryka att kommunerna är beredda att ekonomiskt stödja projektet. Detta är ett väldigt viktigt projekt för och även för . Det innebär att det finns möjligheter att få en investering till i för regeringens infrastrukturproposition . Tidsfaktorn är viktig. Jag håller med ministern om att en fråga som måste diskuteras ytterligare är muddringsfrågan. Det är nya säkerhetsavstånd . Man går från ett säkerhetsavstånd . Därför kan det behövas mer muddring i farleden med tanke på de nya säkerhetsfrågorna som bland annat EU har tagit upp. Ministern sade också att näringslivet stöder detta. Ja, så är det verkligen. Man har arbetat med denna fråga . Man har gjort uppvaktningar, man har skrivit brev, och man har skrivit debattartiklar i tidningarna, bland annat . Det är en enhällig uppslutning kring detta transportslag och Mälarsjöfarten, och man är beredd att göra ett commitment i dessa hamnar långsiktigt för att det ska bli en vettig ekonomi. Jag tror att vi ganska snabbt kan komma till en lösning i denna fråga. 82 (): Jag delar uppfattning att kanske inte är direkt berörd av effekterna av förändringen av i . Men jag är övertygad om att herr talman skulle kunna ha en lång utläggning om varför ligger där det ligger, kanske på grund av att just finns i . Jag vill säga några ord om medfinansieringen av infrastrukturprojektet. Vi kan konstatera att hemma i bedriver oppositionen en kampanj mot regeringens politik vad gäller medfinansiering. Man säger att kommuner och landsting inte ska behöva välja mellan spår och skola eller mellan väg och vård. Det är de slagord som används. Synsättet är något förvånande i ett västmanländskt perspektiv eftersom vi har en mångårig tradition av medfinansiering just i och . Redan i samband med Mälarledens fördjupning gick in och satsade pengar för att få till stånd denna. gick tillsammans med berörda kommuner in och satsade på utbyggnad, så traditionen med medfinansiering finns i länet. Därför är det bra att man redan nu från och kommuner går ut och säger: Vi är beredda att göra en medfinansiering på samma sätt som tidigare gjorts. Var har ni i oppositionen varit under alla dessa decennier? Det ni kritiserar är ingenting nytt. 83 (): Bland det mest positiva i den här debatten är, tycker jag, att vi lyfter fram olika sjöfartsfrågor. Det känns väldigt bra att är engagerad i de frågorna. Sjöfartsfrågorna har ju kommit att få stå tillbaka. Anledningen till att de nu blir aktuellare är helt enkelt att tonnaget har ökat. I den region som jag företräder har vi också andra projekt, till exempel Horstensleden, där det handlar om en säkerhetshöjning. Där är det inte fråga om så stora investeringar. Men investeringar i storleksordningen kan bli aktuella . Också de måste finansieras. Jag begär dock inte att få svar av statsrådet i den här frågan. Jag har tagit upp frågor i två hänseenden. Det gäller att se till det blir vidgade finansieringsmöjligheter. Jag tror att det jag tänker då på Klimat- och sårbarhetsutredningen är fel att lägga allt på kommunerna. Man måste fundera på om inte också försäkringsbolagen och vi själva måste vara med och betala för en ökad säkerhet när det gäller kampen mot översvämningar. Det som hände i gör att vi alla har anledning att fundera på hur vi har det med tanke på detta med att få en förbättrad säkerhet. Dessutom måste man om den stora investeringen i ska färdigställas, vilket måste göras se till att också de som drar nytta av detta kommer att få ta något mer av de kostnader som blir. Det gäller då dem som nyttjar hamnarna i och . I övrigt tror jag att man i kan vara väldigt intresserad av detta eftersom det blir en förnyelse av stadskärna, vilket också är viktigt. Slutligen: Jag håller med och är övertygad om att talmannen skulle kunna hålla ett utmärkt föredrag om varför ligger där det ligger. 84 Statsrådet (): Jag tror att det är viktigt att se Mälarhamnarna som en del av en infrastrukturkedja. Då berörs naturligtvis fler än de specifika kommuner utifrån vilka och diskuterar. I det här sammanhanget berör åtgärderna och effekterna när det gäller i mer än enbart svenskt näringsliv med anledning av de sårbarhets- och klimatdiskussioner som vi nu har så högt upp på dagordningen. Det pågår ett arbete utifrån att tillsammans med övriga transportverk har i uppgift att beskriva och dra slutsatser av Klimat- och sårbarhetsutredningen men också göra mer systemanalyser av transportsystemet. Detta åligger också länsstyrelserna och annan regional nivå som finns i de sammanhangen.