prot · GW0940 · 2008-12-02 00:00:00 — En studie som publicerats av den europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten, Efsa, visar att nästan en fjärdedel av alla kycklingflockar inom EU är smittade med salmonella. Däremot hittade man ingen salmonella i de svenska flockar som undersöktes. Eftersom kycklingar kan vara smittade med salmonella redan när de kläcks, finns det enligt inte något säkert sätt att föra in kycklingar utan karantän och provtagning. Jag vågar nog säga att sannolikt har världens strängaste regler när det gäller hållandet av slaktkycklingar. har haft nuvarande regelverk , och följde efter. På grund av dessa regler har vi glädjande nog kunnat bidra till det nya EG-direktiv om skydd av slaktkycklingar som EU beslutade . Genom påverkan av bland annat skrevs det in i direktivet att kommissionen ska lämna en rapport till och rådet om hur genetiska faktorer påverkar sådana identifierade brister som medför ett sämre skydd för kycklingar. Denna rapport kan vid behov åtföljas av lämpliga lagförslag. Detta är ett sätt att påverka avelsföretagen att ta mer hänsyn till djurskyddet, och jag ser fram emot rapporten och kommissionens förslag. 48 (): Jag får tacka jordbruksministern så mycket för svaret. Tyvärr verkar det inte som att det blir så jättemycket åtgärder, dels för att kommer att komma med en rapport som kanske leder fram till något lagförslag, dels, hävdar jordbruksministern, för att vi har världens strängaste djurskyddsregler i när det gäller slaktkycklingar. Jag har inte full koll på slaktkycklingsreglerna i hela världen, ska jag erkänna, men är det så att vi har de strängaste reglerna i världen blir man lite mörkrädd. Fast å andra sidan har vi egentligen ganska bra regler. Det är förbjudet med avel med en sådan inriktning att den kan medföra lidande för djuren. Problemet är att om man inte utför själva aveln i utan bara importerar de kycklingraser som är så framavlade att det medför lidande för djuren kommer man runt det hela. Det blir väldigt problematiskt. Man kan inte säga att det inte förekommer lidande bland svenska slaktkycklingar när var femte till var tionde svensk slaktkyckling lider av benfel. En brittisk rapport visar att kycklingar som får välja mellan foder med tillsats av smärtstillande medel och vanligt foder väljer det med smärtstillande medel. Eftersom vi har i princip samma raser i finns det här lidandet också bland de svenska kycklingarna. När kycklingarna är så framavlade, så fokuserade på att växa så snabbt som möjligt, är det inte så konstigt att kroppen inte hänger med. Benfel är bara ett exempel på det. Inte heller lungorna hänger med, vilket kan leda till problem med andningen, vilket i sin tur kan leda till högt blodtryck, ödem och sammanbrott för inre organ. Det är mycket lidande vi kan hitta i svenska slaktkycklingstallar, även om vi bara tittar på just dem som är förknippade med avel och lämnar de andra helt åt sidan. Att i det läget säga att vi inte behöver göra någonting tycker jag nog är lite lamt. 49 Jordbruksminister (): Jag tycker att det är ett felaktigt påstående att det inte görs något på det här området. Generellt, när vi pratar om djurskydd, avel och liknande saker, är alla producenter intresserade av att ha friska djur i sina besättningar. Det är friska djur som producerar det som producenten vill ha. Producenten vill ha friska kor som producerar bra med frisk mjölk. Slaktkycklinguppfödaren vill självklart ha friska kycklingar som producerar det som slaktkycklingproducenten ska sälja på en öppen marknad. Har det då inte hänt någonting på det här området? Jo, jag tycker faktiskt att mycket har hänt på avelsområdet för att få fram bättre djurmaterial. Om vi talar kycklingar kan vi konstatera att man bland annat har börjat genomlysa och röntga lederna på avelsdjuren rutinmässigt för att minska förekomsten av i olika sammanhang redovisade benproblem och rörelsestörningar. Varför har man gjort detta? Jo, därför att man självklart vill ha fram föräldradjur som producerar friska djur som sedan ska användas i produktionen. Interpellantens påstående om att man mer eller mindre medvetet avstår från att ta fram friska djur för användning i olika typer av lantbruksverksamhet tycker jag är direkt felaktigt. 50 (): Jag tror förstås inte att producenter har något intresse av att ha sjuka djur. Tvärtom tror jag att de flesta vill sina djur väl, om de kan välja. Men man lever fortfarande under en ekonomisk verklighet. Om man ser att det är lönsammare att använda raser som är framavlade för att växa så snabbt som möjligt kanske man accepterar att kycklingarna har lite benfel, lite lungproblem, lite rörelseproblem och lite vad det nu kan vara kanske inte av illvilja, utan helt enkelt för att man ser att det är så det funkar i branschen. Det är svårt för dem som vill ha en annan linje och ett sjystare alternativ. Det finns några uppfödare, ytterst få, i princip bara en, som har försökt koncentrera sig på mer ekologisk uppfödning där man låter djuren växa i lite långsammare tempo. Problemet för dem är att det inte finns några raser att tillgå som är anpassade för ett lite lugnare tempo, utan det är de stora industriraserna som är framställda för att producera så snabbt som möjligt, med de hälsoproblem som följer, som finns att tillgå. har jag full respekt för salmonellareglerna, så jag säger inte att jag har några färdiga förslag. Men jag undrar ändå: Har man uttömt alla möjligheter? Skulle man om satte sig med producenterna kunna se om det finns någon möjlighet att få in sjystare kycklingraser i som inte har samma hälsoproblem som de stora industriraserna? De stora raserna ser vi ju har stora hälsoproblem hur är de egentligen förenliga med det som man skriver så fint om i djurskyddsförordningen, om att vi inte ska ha avel som kan orsaka lidande för djuret? Ska det faktum att själva aveln inte sker i innebära att det är fullt okej att använda djur som har dessa defekter, med det lidande som det innebär? 51 Jordbruksminister (): Jag vill ta upp två saker apropå ställd fråga. Först och främst: Företagen i , det vill säga producenterna i , för en ständig dialog med de avelsföretag som finns i olika delar av världen. Detta beror på att man vill ha fram friska, sunda och starka djur. Varför vill man nu detta? Jo, därför att friska, starka och sunda djur producerar bättre än osunda och sjuka individer. vill jag återigen understryka att vi i vårt land har lagt stor vikt vid att upprätthålla den stränga salmonellakontroll som vi har. Jag vill inte orsaka något folkhälsoproblem i genom att vi får in salmonella i landet. Gör vi då ingenting från samhällets sida? Jag kan meddela att i senaste budgetpropositionen, tillsammans med den forskningsproposition som presenterades för , anvisar regeringen i de förslag som lades fram att hela 36 miljoner i ska läggas på forskning för att få fram bättre djurskydd och bättre djurskyddsbestämmelser, så att vi får de friska djur i våra djurbesättningar som vi vill ha. 52 (): Jag vill inte heller ha salmonella, utan jag menar att man skulle kunna se om detta går att lösa med bibehållet salmonellaskydd. Har man uttömt alla möjligheter där är det inte mer man kan göra. Då handlar det kanske snarare om att ställa krav på de raser som vi får använda i . Det är så klart bra att det finns en dialog mellan producenter och avelsföretag om att försöka få fram bättre och friskare djur, men när den nu inte riktigt har lyckats tycker jag att det kan vara rimligt, om vi nu har bestämmelser om att vi inte ska ha avel som kan medföra lidande för djuren, att vi också från samhällets sida följer upp detta med olika former av krav. Jag tror inte riktigt att det är så enkelt som att ett bra djurskydd och en hög produktion alltid är förenliga med varandra. I så fall skulle vi ju inte ha de djurskyddsproblem vi ser bland slaktkycklingar. Någonstans har det uppenbarligen varit mer lönsamt att ha djur som producerar mycket men som kanske i gengäld har lite defekter här och var, som kanske gör att de har ont i skelett eller leder och kanske väljer smärtstillande medel om de får chansen, men fortfarande producerar lika mycket. Har vi kommit till en sådan situation tycker jag att vi ändå ska vara lite ödmjuka och se att det inte har funkat att bara hoppas på en bra dialog och på att man frivilligt ska ta fram sjysta, friska raser för att de ska producera mer. Vi måste från samhällets sida säga att vi inte accepterar avel som innebär lidande för djuren. 53 Jordbruksminister (): Först vill jag tacka för den här debatten. Jag tycker att det är en angelägen fråga som diskuteras. Jag är övertygad om att vi alla vill att djur ska ha det bra. Vi vill inte att djurbesättningar eller våra sällskapsdjur ska bära på genetiska defekter som innebär att de bär på lidande. Vad är då att göra åt detta? Det finns ett antal saker att göra. En sak är att vi konsumenter har en makt. Vi har vår konsumentmakt. Vi kan välja eller välja bort. Men de flesta konsumenter tittar också förutom på en del andra saker på vad som kostar mer eller mindre än något annat. Detta gör ju att den här produktionen, liksom mycket annan produktion, är utsatt för en internationell priskonkurrens. Så vill vi ju faktiskt ha det i ett öppet samhälle, men trots detta ställer vi alltså höga krav på bland annat djuromsorg i vårt land. Det innebär att vi inte tar in vad som helst, för vi vill att djuren ska ha det bra. Det innebär till exempel att det är vissa problem att ta in kycklingar som kan bära på salmonellasmitta. Därför måste de vara i karantän, och detta leder i sin tur till att inflödet av kycklingar av andra raser och linjer än de som används frekvent är litet. Vad kan vi då göra utöver detta? Ett sätt är att ha en forskning i landet. För detta har alltså regeringen för anslagit vad jag tycker är rejält med pengar, så att vi får fram de friska och hållbara djur som vi vill ha i våra besättningar. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2008/09:140 om Eldrimner 54 Jordbruksminister (): har frågat mig på vilket sätt jag avser att stödja den småskaliga livsmedelsförädlingen på landsbygden, om jag avser att verka för att åter ge Eldrimner ställning som nationellt resurscentrum för hantverksmässig livsmedelsförsörjning och om jag avser att verka för att stödja Eldrimners verksamhet ekonomiskt. Den småskaliga livsmedelsförädlingen utgör en viktig del i livsmedelsproduktion och bidrar med kvalitetsprodukter med unika egenskaper som inte alltid återfinns hos produkter från den storskaliga produktionen. Den småskaliga livsmedelsproduktionen är också en viktig del av landsbygdens näringsliv i har vi mer än 3 000 småskaliga livsmedelsförädlare och antalet är växande. Regeringen anser det viktigt att stödja den småskaliga livsmedelsförädlingen och har bland annat därför utformat en livsmedelsstrategi i vilken den småskaliga produktionen spelar en stor roll. Satsningen är också ekonomiskt omfattande. finns att söka för bland annat utvecklings- och innovationsåtgärder inom livsmedelsområdet, inom ramen för den nämnda strategin. Därtill återfinns medel inom landsbygdsprogrammet, ett program som totalt omfattar . Vidare frågar mig om Eldrimners roll som nationellt resurscentrum för hantverksmässig småskalig livsmedelförädling och om jag avser att stödja verksamheten ekonomiskt. i har bedrivit en regional utvecklingsverksamhet genom Eldrimner, inriktad på att stärka den småskaliga hantverksmässiga livsmedelsförädlingen i regionen och att utgöra ett kunskaps- och resurscentrum för i första hand nystartade och blivande små företag. Genom kurser, seminarier, studieresor, nätverk med mera har centrumet stöttat jämtländska företag inom småskalig livsmedelsförädling. utsåg regeringen till ett nationellt resurscentrum för småskalig hantverksmässig livsmedelsförädling. Enligt regeringsbeslut var Eldrimners uppdrag främst att sprida kunskap och ge råd inom området småskalig hantverksmässig livsmedelsförädling samt att förmedla denna kunskap till andra centrum i landet och att stötta dessa. Verksamheten finansierades till och med via medel från . har organisationen för sin uppgift att ge råd och vara nätverksbyggande uppburit medel från satsningen på livsmedelsstrategin, medan pengar för utbildningsverksamheten har erhållits efter ansökan från landsbygdsprogrammet. Jag menar att Eldrimner har en fortsatt viktig funktion att fylla för att utveckla den småskaliga livsmedelsförädlingen och därmed landsbygdens näringsliv. Eldrimners verksamhet är också viktig för att uppfylla min och regeringens vision om att ska bli nya matland. Vid utvärderingen av ett oberoende konsultföretag fick Eldrimner också ett mycket gott betyg för bland annat sitt utbildnings- och utvecklingsarbete. Under mina resor i landet har flera ledande aktörer på matkonstens område påpekat för mig vilken viktig faktor Eldrimners entusiasm och kunnande har utgjort för dem och deras egen utveckling. Eldrimner kommer även i fortsättningen att vara ett nationellt resurscentrum för hantverksmässig småskalig livsmedelsförädling. Organisationen har möjlighet att ansöka om och erhålla de ekonomiska ramar som har gällt . Genom en ändring av landsbygdsprogrammet sker en prioritering av kompetens- och utvecklingssatsningar på mat med mervärden, inte minst den småskaliga livsmedelsförädlingen. Dessutom tillförs outnyttjade medel till landsbygdsprogrammets åtgärd för kompetensutveckling. Dessa avsätts för att stärka nationella kompetensutvecklingsinsatser som främjar mat med mervärden, till exempel småskalig livsmedelsförädling, i första hand på nationell nivå. 55 (): Jag vill börja med att tacka för ministerns svar. Den småskaliga livsmedelsproduktionen bidrar på många sätt till en hållbar utveckling av landsbygden. I många fall har det också lett till nya företag och nya sysselsättningsmöjligheter på orter och i regioner. Inte minst kan man se det i , där arbetet genom och Eldrimner har betytt väldigt mycket för den småskaliga livsmedelstillverkningen. I och med Eldrimners arbete har vi också fått ett större mervärde i att producera maten i . Precis som ministern säger fick Eldrimner ett nationellt uppdrag 2005 av den tidigare socialdemokratiska regeringen. Men det ministern utelämnar i sitt svar är att uppdraget då gällde och att det i uppdraget ingick att göra en utvärdering som sedan skulle ligga till grund för regeringens beslut om framtida stöd till verksamheten. Men innan utvärderingen var klar fråntogs Eldrimner det nationella uppdraget av regeringen /08. Efter gjord utvärdering och efter uppmaning av lämnade Eldrimner in en ansökan om ekonomiskt stöd för 20082010 till . Sedan gick nästan hela 2008 innan besked kom . som har gått är det i som har finansierat verksamheten och fått lita på ett muntligt besked från om att pengar ska komma . Men man fick i princip vänta . Planeringen görs nu helt utan vetskap om vad som händer med finansieringen . Med tanke på ministerns engagemang i de här frågorna, på att han ser att det finns en stor potential inom den här näringen och att han vittnar om det värde som Eldrimners arbete har även utanför landet är det förvånande hur regeringen har agerat gentemot Eldrimner. har gjort en helt oberoende utvärdering. Jag citerar ur den: till de tillgängliga resurserna blir ändå slutbetyget för Eldrimner väl godkänt. Detta inte minst sett till verksamhetens betydelse för sysselsättning och utveckling i bygder där sysselsättningsmöjligheterna generellt är svaga. I jämförelse med andra regional- och sysselsättningspolitiska insatser är sannolikt stödet till Eldrimner mycket effektivt. Trots detta lever Eldrimner i en situation där man fortfarande inte vet hur finansieringen för ser ut. Det är inte acceptabelt, menar jag inte om ministern menar allvar då han säger att Eldrimner även ska ha ett nationellt uppdrag och att man ska ges tillbaka statusen som nationellt resurscenter för hantverksmässig småskalig livsmedelsförädling. Eldrimner upplever inte att de har den statusen . Men då måste man också se till att Eldrimner får en längre finansiering. Det är inte acceptabelt att någon som nationellt centrum ska behöva söka pengar och lägga krafter på det i stället för på verksamheten. Jag är naturligtvis glad för det positiva beskedet från ministern att Eldrimner får tillbaka sin status som nationellt resurscentrum, men jag är besviken över beskedet att de ska få ansöka om medlen och att det ska fungera som det har gjort. Vad som har gällt med den nuvarande regeringen är en stor osäkerhet som jag har svårt att tro att ministern tycker är acceptabel. Jag vill ha ett besked. Kommer Eldrimner att få besked om en längre finansiering än på ettårsbasis? 56 (): Jag tackar för att har ställt den här interpellationen, som är mycket angelägen i ett perspektiv där vi vet att just arbetstillfällen och sysselsättning inte minst i glesbygd är av mycket stor vikt. När jag besökte Eldrimner blev jag mycket förvånad när jag fick höra hur regeringen har hanterat det här, inte minst med tanke på att vi har en centerpartistisk jordbruksminister. Åtminstone jag har haft uppfattningen att har värnat om ett regionalt perspektiv, decentralisering, glesbygd och att hela ska leva. Under har man byggt upp en organisation. Jag vet att de som har de mindre företagen ute i glesbygden har uppskattat detta oerhört mycket. Där har de kunnat få utbildning och rådgivning, man har kunnat stötta varandra och så vidare. säger : Vi har fortfarande inte fått besked om ifall vi får några pengar . fick de beskedet att de skulle få pengar alltså när är kvar av det år som man har försökt hålla i gång verksamheten. fråga är berättigad. Hur blir det 2009? Vi vet att det snart är jul. Mellan jul och nyår lär det inte hända så mycket. Om det inte händer någonting på 10 ½ månad lär det inte hända något på en halv. Jag blir mycket förvånad när jordbruksministern i svaret skriver att Eldrimners verksamhet också är viktig för att uppfylla hans och regeringens vision om att ska bli nya matland. Varför drog man då undan förutsättningarna för att bedriva ett fortsatt utvecklingsarbete för Eldrimner, framför allt när det fanns ett beslut om att det skulle göras en utvärdering av verksamheten ? Då har man den här ambitionen. Det går inte ihop. Det är fullständigt omöjligt att bedriva en verksamhet med de här förutsättningarna. måste Eldrimner börja fundera på hur de ska lösa verksamheten . Ska det dröja till innan man får veta om man har några pengar till det också? Hur länge ställer upp med pengar för att finansiera det här? Det vet vi inte. Och om nu jordbruksministern är så intresserad varför har han då inte varit där? Detta är ändå en ganska omfattande verksamhet. Av svaret uppfattar i alla fall jag att ministern inte har besökt Eldrimner. Jag vet att representanter för Eldrimner har varit på departementet i ett flertal gånger och diskuterat problemen, så man måste ha varit mycket medveten på departementet om att de ännu inte har fått några pengar. Jag hoppas att det här ska lösa sig. Jag vet att verksamheten är oerhört viktig för de småföretag och livsmedelstillverkare som finns, inte minst i glesbygden. Jag hoppas att jordbruksministern här kan ge ett positivt besked till dem som är verksamma inom detta område. 57 Jordbruksminister (): Låt oss konstatera att Eldrimner de facto har rollen som ett nationellt resurscentrum för småskalig hantverksmässig livsmedelsproduktion. fanns det speciella pengar avsatta för detta därför att detta var ett projekt. Men, fru talman, projekt är per definition projekt. Det innebär att de ska utvärderas när projekttiden är slut. Utvärderingen är nu gjord och redovisas delvis i mitt interpellationssvar. Utfallet av utvärderingen var för Eldrimners del positivt, för att inte säga mycket positivt. Det innebär i sin tur att Eldrimner har erhållit pengar. Med tanke på den bakgrund och den utvärdering som finns skulle jag kunna tänka mig att man även kommer att erhålla pengar, dels från landsbygdsprogrammet, dels från de pengar som finns i anslutning till den livsmedelsstrategi som regeringen har tagit fram detta beroende på att verksamheten är och även fortsättningsvis ska vara av nationell karaktär. Går det att göra på något annat sätt? Nej, enligt min bedömning går det inte att göra på något annat sätt. Ansökningarna måste vägas mot varandra. Det går inte att peka på något och säga att ni ska ha extrapengar från regeringen genom ett särskilt beslut. Så fungerar inte vårt samhälle. Att efterlysa en mer stabil finansiering än de pengar som finns i landsbygdsprogrammet och i livsmedelsstrategin går inte, enligt min uppfattning, eftersom alla verksamheter är föremål för en årlig budgetbehandling av kammaren. och varenda högskola är föremål för en årlig budgetbehandling och har att ansöka om sina pengar. Men det gäller inte dessa verksamheter därför att här ligger EU bakom. EU har slagit fast att vi har ett sjuårigt landsbygdsprogram. Det finns alltså pengar till den här typen av verksamhet, vilket jag är mycket glad över. Har man fråntagits något uppdrag? Nej, man har inte fråntagits något uppdrag. Är det så att jag inte har besökt Eldrimner och tagit del av den dialog som man har velat föra från Eldrimners sida? Nej, det är inte så heller. Jag har, fru talman, besökt Eldrimner och tagit del av verksamheten. Jag har också sett till att mina medarbetare på departementet vid ett flertal tillfällen har tagit emot Eldrimners företrädare och medarbetare och ska göra det även i fortsättningen. Det är alltså, fru talman, upp till sökanden att söka pengar ur de tillgängliga som finns. Från de potterna kan man numera, beroende på ett aktivt agerande från regeringens sida, få fleråriga stöd, vilket inte är möjligt på något annat sätt. 58 (): Ministern blir väldigt engagerad. Vi tvivlar inte på hans engagemang. Men vi har ett nationellt resurscentrum som under varit utan resurser. Det har levt kvar för att vi har haft en länsstyrelse i som har varit beredd att finansiera det i hopp om att regeringen och ska säga okej. Vi hade ett projekt som avslutades innan utvärderingen var gjord. Jag tycker därför att ministern inte ska ta så höga toner när han kritiserar vår argumentation. Pengarna som kom fick vi vänta nästan på. Visst är pengarna inne på kontot , men det tog tid. Det är klart att det går att göra på ett annat sätt. Att högskolor och universitet skulle sätta sig ned och göra en gedigen projektansökan för att få resurser stämmer inte. Jämförelsen håller inte. När man har bestämt sig för att man vill ha ett nationellt resurscentrum och har gjort en politisk prioritering där man säger att verksamheten är så bra och viktig att den har nationell status är det något annat än ett kortare projekt. Därför borde regeringen fundera på hur man ska finansiera detta mer långsiktigt än vad man är beredd till . Alla som har jobbat med projekt vet att det tar otroligt mycket energi att skriva projektansökningar år . Om det är så verksamheten ska fungera för Eldrimner ska man kanske skruva ned tonläget och säga: Det är okej om det finns de som vill jobba på nationell basis. Det kan vi stötta. Detta är dock inget sätt att behandla ett nationellt resurscentrum. Det har en annan status än ett projekt, tycker jag. Det var just det som var tanken när regeringen tillsatte detta i projektform. Det skulle drivas i projektform för att man skulle se hur det fungerade och om det var ett bra sätt att använda pengarna på. Sedan skulle projektet naturligtvis utvärderas. Därefter skulle regeringen ta ställning till detta. har man lagt beslutet hos . Regeringen tar inte ställning över huvud taget verkar det som, utan det är en myndighet som får sköta det. Vi har flera nationella centrum som kan finansieras på annat sätt än att man låter ett verk eller en myndighet ensamt ta ansvar för det. Det handlar om en politisk prioritering om man tycker att verksamheten är viktig och strategisk i livsmedelsstrategiarbetet. Jag blev glad när jag läste hur livsmedelsstrategin lyfter upp småskalig livsmedelsproduktion.