prot · GW0917 · 2008-10-22 00:00:00 — Men tyvärr kan man, trots allt vackert tal om nordiskt samarbete, säga historiskt att mycket av den här utvecklingen har skett trots hinder, inte på grund av att hinder har raserats i tillräckligt stor utsträckning. Det visar dynamiken. Man ska inte stå och beklaga sig. Det visar också vilka möjligheter som finns om fler hinder rivs. De problem som finns kvar är ganska många, både reella och formella hinder som vi har talat om här tidigare och som gör det krångligt för enskilda människor. Jag ska ta några konkreta exempel. Ett gäller reglerna för arbetslöshetskassan. Man är medlem i en a-kassa och betalar avgifter i det land där man arbetar, men vid arbetslöshet betalas ersättning ut från det land där man bor. Det kan man både vinna och förlora på, men det är svåröverskådligt. En svensk som blir sjukskriven i och uppsagd i gäller andra uppsägningsregler än vad vi har kan gå miste om all arbetslöshetsersättning både i och i . Det är också väldigt svårt, för att inte säga omöjligt, att få en bild av hur de två pensionssystemen fungerar tillsammans, särskilt om man arbetar i det ena landet och en annan period i det andra landet. Det har hänt mycket, och jag tycker att regeringen har startat ett aktivt arbete , men det finns också väldigt mycket kvar att göra. Ett exempel som ingen har nämnt här och som jag tror är värt att ta upp, som framför allt berör och , är det skatteavtal som finns mellan och . Det nämndes tidigare att danskar som bor i inte får rösta i . Det är alldeles sant. Danskar som bor i eller och jobbar i får inte rösta i det land där de är medborgare. Vad de däremot inte bara får utan är tvungna till är att betala skatt i , inte i . Tyvärr ingick den ett oerhört ofördelaktigt avtal som gör att just förhållandet mellan och blir ett undantag. Som vi vet får man vid gränserna mellan och och mellan och betala i hemkommunen om man bor i en gränsgångarkommun. Men det gäller alltså inte mellan och . har räknat ut att en förlust snart kommer att vara uppe i 1,2 miljarder i skattepengar. Det här har också en integrationsaspekt, därför att väldigt många danskar känner sig rädda för att bli betraktade som snyltare när de bor i en svensk kommun och utnyttjar barnsomsorg, äldrevård och vad det kan vara men inte betalar någon skatt och deras grannar vet om att de inte betalar någon skatt. Däremot har de rätt att rösta i de svenska kommunalvalen när de har bott här . Jag vet att regeringen och Nordenministern tillsammans med skatteministern har satt till en utvärderingsgrupp som ska försöka se vilka konsekvenserna av detta skatteavtal blir. Jag hoppas att det blir ett brett stöd för att uppmuntra regeringen att gå vidare och försöka ta upp nya förhandlingar med danskarna i den här frågan, för detta är någonting som jag menar måste lösas. En fråga där jag kanske har en ännu mer kontroversiell uppfattning som jag tror att många inte alls håller med mig om men som jag ändå bara kort ska nämna är de höga broavgifterna för både tåg och bil. De är ett handelshinder som lite grann kan jämföras med höga tullar och avgifter. har ju beslutat en gång och i avtalet mellan och heter det att bron ska finansiera sig själv. Men jag tror att man ska tänka efter och våga föra diskussionen om det är så gynnsamt för tillväxt och utveckling att låta denna vägförbindelse finansieras på ett helt annat sätt än andra vägar i övriga . Sammanfattningsvis, fru talman, behöver givetvis de nordiska länderna precis som andra länder sina egna lagar, sina egna regler och sina egna principer för socialförsäkringar. Vi är olika länder, och vi ska även i fortsättningen ha olika lagstiftningar. Men det ska inte behöva hindra att regler utformas för att underlätta övergång mellan ländernas system, och det är ju det som arbetet går ut på. Det måste alltså vara en grundregel, tycker jag, att en person ska betala avgifter som hör ihop med de förmåner personen är berättigad till. Det har skett en hel del arbete, och jag vill berömma den nuvarande regeringen för att man har satt i gång arbetet i Gränshindersforum och den svensk-danska arbetsgruppen och att Nordenministern väldigt konkret har listat kvarvarande hinder. Men är det naturligtvis dags att gå vidare. tänker jag uppmuntra och stöta på vår regering att gå vidare och lämna förslag till åtgärder och även förslag till ordentliga förhandlingar med de nordiska länderna när det behövs, till exempel skatteavtalet som jag nämnde. Det är också dags att presentera en konkret handlingsplan med tidtabell för lagändringar och regelförändringar, så att det inte bara blir någonting som man kan leva på att man har formulerat . Det borde vara två huvudmål i det här arbetet, att skapa regelförenkling och tydliggöra individens rätt till snabb information. Jag skulle också vilja se en väldigt tydlig rätt att kräva en lättbegriplig dokumentation över vilka konsekvenser en arbetspendling kommer att medföra. Jag ser att jag har blivit så engagerad att jag tyvärr har överskridit den preliminära talartiden. Avslutningsvis tre huvudpunkter: Förenkling och förtydligande av rätten till sociala förmåner. Det gäller sådant som a-kassa, pensionsberäkning, sjukpenning och föräldraledighet. Ändring av skatteavtalet. Betala skatt där du bor. Fundera över de handelshinder som höga väg- och broavgifter innebär. 190 (): Jag är glad över de samfällda lovorden om det nordiska samarbetet här . Jag instämmer också i markering av det goda samarbetet i den svenska delegationen, därför att det är viktigt i kontakterna med våra nordiska kamrater att vi har just ett gott samarbete också i den svenska delegationen. Jag blir ändå något konfunderad över lovorden och talen om den nordiska modellen när jag tittar på den utifrån ett svenskt perspektiv och ett internationellt perspektiv. Som vice ordförande i välfärdsutskottet konstaterar jag att i de nationella parlamenten fattas en rad beslut som har en annan innebörd när det gäller välfärdsutvecklingen. Vi ser en rad beslut inom välfärdsområdet, inte minst socialförsäkringsområdet, som får andra konsekvenser, och negativa konsekvenser, utifrån det som vi brukar kalla för den nordiska modellen eller den svenska modellen. Men, fru talman, en global vinnarregion är en devis som har många bottnar men som också innebär en rad utmaningar. I det nordiska samarbetet känner vi oss stolta över vad vi brukar kalla den nordiska modellen. Vi är stolta därför att det har visat på hur vi kan skapa en modell för hur ett samhälle ska byggas och utvecklas. Med begreppet en global vinnarregion vill vi få människor att se som en möjligheternas region att utvecklas och leva i. När vi diskuterar inbegriper vi nu också närområdet, inkluderande bland annat ett område som vi ser har en stor potential om vi bara finner en gemensam väg för utvecklingen. Inom Östersjösamarbetet och BSPC har vi bildat en arbetsgrupp som just nu tittar på arbetsmarknadens utveckling och möjligheter till arbetskraftsrörlighet över nationsgränserna. Vi kan se flera områden där en gemensam arbetsmarknad fungerar över gränserna. Vi kan se situationen i , som beskrevs här tidigare, i och Kongsvingerregionen och borta i och även i . Men vi kan också se situationen i norra och gränsområdet mot södra . Och vi kan se det i kontakterna och utvecklingen mellan och men också på flera andra områden. I vårt arbete kan vi se en rad utvecklingsmöjligheter men också problemställningar problemställningar som vi genom bland annat gränshindersarbetet kan minimera. Uppbyggandet och stärkandet av våra informationskontor i och i är därför viktigt. Jag oroar mig dock något över den lite restriktiva hållning som den haft vad gäller dessa kontor och det viktiga arbete som där utförs. För att få full funktion är det viktigt att kontoren känner stabilitet och får ekonomiska förutsättningar som gör att de kan vara långsiktigt verksamma. Jag hoppas därför att regeringen tagit intryck av de besök som gjorts i vårt närområde och att man också är beredd att stötta de kontor som ännu är i sin linda i . Ungdomarna i regionen är en ovärderlig resurs. Satsningen på ungdomar för att möta den gemensamma arbetsmarknaden i regionen är därför en satsning . En diskussion om samordnad yrkesutbildning i skulle stärka hela regionen genom en ökad mobilitet bland ungdomarna. Den samlade forskningen i regionen skulle också kunna ta fasta på vad regionen samlat skulle kunna tillföra. I en av motionerna, U344, lyfter vi fram en rad förslag som tar fasta på en utveckling av som på olika sätt vill utveckla regionen till en global vinnarregion. Vi kan se framtidens utmaningar, men vi kan också se på de möjligheter som finns i regionen. Vår förhoppning är därför att regeringen i tillsammans med regionens olika regeringar låter de vackra orden gå över till aktivt arbete och handlande. 191 (): Jag vill instämma i vad de tidigare talarna och kollegerna har sagt när de har tackat för det goda samarbete och det trevliga arbetsklimat som vi har i den svenska delegationen. Jag riktar mig speciellt till presidiet med och . Inom delar vi en unik värdegemenskap. Många av oss förstår varandras språk. Vi är vana att samarbeta med varandra, och våra samhällen och politiska system är uppbyggda på ungefär liknande sätt. När bildades var det ett uttryck för samma behov som många andra europeiska länder kände i skugga. För de nordiska länderna var det naturligt att söka sig just till varandra. Flera viktiga beslut som har underlättat integrationen mellan våra länder har fattats . lanserade dåvarande statsminister begreppet den nordliga dimensionen för samarbetet med våra närområden. antogs ett uttalande om och den nordliga dimensionen. Med det här har EU:s fokus i många avseenden flyttats upp till vår region i norr. Jag tror att det är angeläget att i arbetet med den nordliga dimensionen också arbeta för att på ett bra och aktivt sätt få med nordvästra i samarbetet just för att främja stabilitet och säkerhet men också hållbar utveckling. Människohandel eller så kallad trafficking för sexuella ändamål är ett stort problem i och har också ökat dramatiskt . Uppskattningsvis tvingas i minst en halv miljon kvinnor på grund av fattigdom, missbruk och bristfällig utbildning in i prostitution och trafficking. Enligt FN:s uppskattning omsätter man i denna helt oacceptabla verksamhet. Bekämpandet av trafficking i och dess närområde har varit och är en prioriterad fråga för . Så måste det också vara. Det här arbetet måste vi intensifiera, och här har vi ett gemensamt ansvar. flyttar eller pendlar mer än 40 000 människor mellan de nordiska länderna. Många har tagit upp den frågan i tidigare anföranden. Omkring 250 000 människor med nordiskt medborgarskap är bosatta i ett annat nordiskt land. Även om arbetet med att ta upp de byråkratiska hinder som försvårar för människor att röra sig inom måste det fortsätta och ytterligare intensifieras. Upprättandet av ett gränshindersforum, som förra höstens session beslutade om, är ett bra steg i det fortsatta arbetet. Kulturen är också en viktig del i det nordiska arbetet. Kultursamarbetet har genomgått ett större reformarbete. Men det arbetet behöver vi noga följa för att se att det verkligen går åt det håll som vi hade tänkt. Avslutningsvis vill jag ta upp frågan om det arbete som gör när det gäller globalisering. Det är ett mycket viktigt arbete där man prioriterar områden som forskning, innovation och marknadsföring av . Detta vill jag säga något om, inte minst klimatfrågan. Men jag märker nu att min talartid är slut och yrkar bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet. 192 (): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet, om min talartid skulle ta slut snabbt. Jag har under den här mandatperioden haft förmånen att ingå i svenska delegation. Det känns positivt. Jag har upplevt hur viktigt detta arbete är mer än vad jag kunde ana innan jag kom in i det. Vi behöver fördjupa och stärka det nordliga samarbetet på många punkter; det råder det ingen tvekan om. kan och bör också vara en starkare röst i EU-sammanhang via de direkta medlemskapen men också via en del av ländernas . Det ska vi ta vara på och utnyttja. Jag har för min del särskilt engagerat mig i arbetet med miljö- och klimatfrågorna och vill bara passa på att nämna något om det viktiga arbete som pågår på den här arenan. Östersjösamarbetet har nämnts av många talare här . Östersjösamarbetet inom ramen för är alldeles särskilt viktigt, för det inbegriper och de baltiska länderna. Därför är det där man ska ha dialogen, och det är där man kan hitta de fina lösningarna och de nödvändiga lösningarna. Här kan bidra med att skjuta fram positionerna i den överlevnadsfråga som gäller ett sjukt hav. Det är nu av avgörande betydelse att aktionsplanen för inom ramen för Helcom verkligen implementeras så att alla länder runt tar detta på fullaste allvar. Jag måste säga att den har bidragit i en positiv riktning i det här. Inte minst miljöministern har varit otroligt aktiv i arbetet. Som alla känner till pågår det också en EU-strategi en Östersjöstrategi inom EU. Det är också ett verktyg som betyder och kommer att betyda oerhört mycket. Det gäller att också det verktyget blir skarpt och tydligt. De arktiska frågorna har redan tagits upp här . är den del som kommer att drabbas allra hårdast av klimatförändringarna i vår del av världen. Inom ramen för har arbetet i Arktisfrågorna fokuserats mycket. Jag har haft möjlighet att delta också vid något av de arbetsmötena. Här krävs gemensamma satsningar. Här krävs ökad forskning, kunskap och även insikt. I debatten mellan och togs frågan upp. Dialogen är viktig liksom delaktighet i att finna lösningar. Det nya miljöhandlingsprogrammet som omfattar tiden 20092011 kommer att ta upp viktiga frågor. Det har sitt ursprung i det uppvaknande som skedde hos många regeringar och många företrädare . Det vi debatterar nu och har blivit en startpunkt för så mycket arbete. Jag kan nämna att hav- och kustzoner och ekosystemtjänster samt hälsa och miljö kommer in där. Slutligen vill jag nämna att energifrågan också finns högt på agendan där vi gemensamt i ska kunna arbeta för att hitta bra framtida hållbara lösningar. 193 (): I takt med att människor blir mer rörliga blir nationalstaternas fysiska utbredning allt mindre viktig för de ekonomiska och kulturella nätverk som skapas. Regionerna får en allt större roll för tillväxt, och det här är en utveckling som ställer krav på större flexibilitet och nya regelverk. växer snabbt och står för en fjärdedel av och totala bnp. I regionen, som består av på den svenska sidan och , Lolland-Falster, Mön och på den danska sidan, bor 3,6 miljoner människor. För människorna som bor här blir de fysiska gränserna allt mindre betydelsefulla. Man passerar Sundet, utan att tänka närmare på att man korsar en nationsgräns, för att jobba, studera, handla eller ta del av det rika kulturlivet eller andra upplevelser. En mer gynnsam utveckling som kan stärka både och går att åstadkomma. har vi hört om ansträngningar som gjorts, och jag vill peka på ytterligare några. Utvecklingen kräver dels en ökad satsning på infrastruktur ni har hört det förut dels att man ger bättre möjligheter för regionerna att själva fördjupa det naturliga samarbete som redan finns. I en globaliserad värld tenderar gamla gränser att kännas just gamla, och ibland godtyckliga, och det krävs nya lösningar för att vi ska kunna dra nytta av den växtkraft som finns. Att ge regioner möjlighet att själva ingå avtal med andra regioner, inom eller över gränserna, ser jag som ett naturligt steg i den fortsatta globaliseringen. begränsas handlingsfrihet då det inte alltid är möjligt att ingå egna avtal med grannen på andra sidan gränsen utan det i vissa fall blir tal om internationella avtal. Jag anser att en region måste ha möjlighet att ingå avtal med en annan region utan att det ställs krav på att processen ska genomföras på statlig nivå. En välfungerande infrastruktur är en annan faktor av mycket stor betydelse för internationella storstadsregioners utveckling och bidrag som tillväxtmotorer. En viktig del i den positiva utveckling vi sett i har varit . Till en början var intresset från regionens invånare något svalare än vad många politiker hade förväntat sig. befinner vi oss i stället i en situation där den snabba utvecklingen håller på att springa ifrån infrastrukturens kapacitet, och det är något som gäller såväl som vägar och järnvägar i . För att inte begränsa tillväxtmöjligheterna får inte ses som en region i periferin. Det behövs i stället mer satsningar på att öka möjligheterna för människor och varor att ta sig över gränser. Statsrådet har berättat något om vad som gjorts, och jag är säker på att mer är på gång. Jag vill belysa några exempel på satsningar som skulle kunna stärka regionen ytterligare. En av dem är att fullgöra riksdagsbeslutet : Gör dubbelspårig på hela sträckningen! En fast förbindelse över norra är en naturlig utveckling. Detsamma är höghastighetståg som förbinder med . Avslutningsvis: Genom en bättre infrastruktur och en modernare syn på regionernas roll i en globaliserad värld blir det möjligt att ta samarbetet över till en ännu högre nivå. Det skulle innebära ökade möjligheter till en ännu högre ekonomisk tillväxt, för , och i förlängningen hela . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 23 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:55 Ekonomiska skillnader mellan kvinnor och män vid skilsmässa av LiseLotte () till justitieminister () 2008/09:56 med verksamhet i illegal bosättning på av () till utrikesminister () 2008/09:57 Skolpeng och danskt riskkapital av () till utbildningsminister () 2008/09:58 nedläggning och det arbetsmiljöpolitiska kunskapsrådet av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:59 Propositionen om personalliggare och oannonserade kontrollbesök av () till finansminister () 2008/09:60 Service efter nedläggningen av av () till statsrådet () 2008/09:61 och regeringsfrågan av () till statsminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 24 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:125 Skadlig sjuknärvaro av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:126 Förföljelser av kristna i av () till utrikesminister () 2008/09:127 Lönebidrag efter 65 av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:128 Nya droger av () till socialminister () 2008/09:129 Åtgärder mot nedgången i bostadsproduktionen av () till statsrådet () 2008/09:130 Kostnaden för radiokommunikationssystemet av () till försvarsminister () 2008/09:131 Polisbrist av () till justitieminister () 2008/09:132 Spårning av personer med hiv av () till statsrådet () 2008/09:133 Osund EU-konkurrens inom bilindustrin av () till finansminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 25 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2008/09:80 Fler utbildningsplatser på rektorsutbildning av () till utbildningsminister () 2008/09:81 Samordningsman för av () till näringsminister () 2008/09:82 Radiosändningar i av tredje vice talman () till kulturminister () 2008/09:83 Hantering av mindre mängder kött av () till jordbruksminister () 2008/09:84 Gruvbrytning i och Kolari och behovet av infrastruktur av () till statsrådet () 2008/09:85 Fortsatta reformer för lokala vin- och spritprodukter av () till statsrådet () 2008/09:86 Möjlighet att omfördela platser mellan högskolor av () till statsrådet () 2008/09:87 Utarmade stadskärnor av () till statsrådet () 2008/09:88 Skattemärke på bilar av () till statsrådet () 2008/09:89 Ojämlik vård för hörselskadade av () till socialminister () 2008/09:92 HPV-vaccination av () till statsrådet () 2008/09:95 Samma möjligheter för vågkraft som för vindkraft av () till näringsminister () 2008/09:99 Uppsagdas ekonomiska situation av () till finansminister () 2008/09:100 Fjärrvärmekrav och passivhusetablering av () till näringsminister () 2008/09:101 Omfördelning av skolpeng av () till utbildningsminister () 2008/09:102 Den svenska vildsvinsstammen av () till jordbruksminister () 2008/09:104 Statliga medel till kvinnojourerna av () till statsrådet () 2008/09:106 Regeringsstyrd forskning av () till statsrådet () 2008/09:107 Utrotningen av däggdjursarter av () till miljöminister () 2008/09:109 Höjd fastighetsskatt av () till finansminister () 2008/09:111 Tillsynen av att Reach efterlevs av () till miljöminister () 2008/09:112 Kristofobin på av () till statsrådet () 2008/09:114 Nordiskt alternativ till isländskt Rysslandslån av () till finansminister () 2008/09:115 Kamphundsliknande och lösspringande hundar av () till jordbruksminister () 2008/09:116 Tillgång till fiber för bredbandsutbyggnad av () till statsrådet () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 26 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 13 § anf. 60 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 115 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 18 § anf. 148 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 22 § anf. 176 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.