prot · GV09105 · 2008-05-06 00:00:00 — Jag kan förstå om vill förneka utanförskapet om man har som ideologi att människor inte ska vara på arbetsmarknaden. Men att skulle hamna i den fållan har jag väldigt svårt att förstå. Jag trodde att var ett parti som ansträngde sig för att uppnå full sysselsättning. Jag har diskuterat hur vi återupprättar full sysselsättning. Det handlar om att det ska löna sig att arbeta. När det lönar sig bättre att arbeta blir det mer skäl att anstränga sig för att komma in på arbetsmarknaden tidigt, att stanna kvar längre, att gå från halvtid till heltid och att snabbt återkomma efter en tids arbetslöshet eller sjukfrånvaro. Det handlar om arbetslinjen. Våra socialförsäkringar ska vara byggda så att de uppmuntrar människor att vara på arbetsmarknaden och komma tillbaka till arbetsmarknaden. Arbetslinjen i dess vida mening med barnomsorg och föräldraförsäkring gör att också kvinnor har skäl att vara på arbetsmarknaden. Vi minskar anställningskostnaderna för grupper som kanske påverkas mer än andra av den relativt sett strama arbetsrätten, som naturligtvis har andra fördelar i termer av trygghet för människor. Det gör att vi ska vårda denna del av den svenska modellen. Vi vet också vad som inte har fungerat för att skapa full sysselsättning. Det har inte fungerat med omfattande Amsåtgärder som gör att människor låses fast i stället för att söka arbete. Det har inte fungerat med en stor ofinansierad utbyggnad av offentlig sektor, som förordar i sin budgetmotion. Det har inte fungerat med en ansvarslös ekonomisk politik där man överger utgiftstak, inflationsmål och skapar underskott. Min poäng var inte att jämställa Socialdemokraternas sysselsättningspolitik med , . Jag har avsevärt större respekt för Socialdemokraterna när det gäller en ansvarsfull ekonomisk politik med budgetar, de minskningar av marginaleffekterna på som vi såg under den förra mandatperioden och ett ansvarstagande för lönebildningen. Sedan har jag andra synpunkter på Socialdemokraternas brister när det gäller sysselsättningspolitiken, men jag skulle inte jämställa den med eller . Jag är övertygad om att socialdemokratin är ett parti med betydligt större ansvarstagande än så. Låt mig ändå påpeka vad den här återgången mot full sysselsättning som är på väg innebär. Den innebär att utanförskapet minskar. Det betyder att färre människor är beroende av sociala ersättningar. Det betyder att de människorna långsiktigt får en högre inkomst. Det minskar inkomstskillnaderna. När fler får arbete och går upp från halvtid till heltid minskar inkomstskillnaderna. Då är det fler människor som kan försörja sig. Ytterst har det konsekvenser för alla grupper i utanförskap, men det har också tydliga regionala konsekvenser. Det kommer att bidra till att pressa ned den regionala arbetslösheten. Det kommer att bidra till att korta arbetslöshetstider. Det kommer att öka utströmning ur arbetslöshet. Det kommer att förkorta tiderna i sjukfrånvaro. Därför är en politik för full sysselsättning och för att pressa tillbaka utanförskapet också en politik som minskar skillnaderna. Sedan ska jag återgå till . Han menar här att ingenting har med regeringens politik att göra. Jag delar inte den bedömningen. såg vi att sysselsättningen ökade med 110 000 personer. Vi ser att antalet nyanmälda lediga platser fortfarande ligger på 50 00060 000, vilket är det största antalet vi har sett om man bortser från . Vi ser att deltidsarbetslösheten i Ams senaste statistik minskat med 13 00014 000 och långtidsarbetslösheten med 15 000. Det här är naturligtvis glädjande. Precis som de flesta andra bedömare är min slutsats att det här till viss del har med konjunkturen att göra men till stor del också har med regeringens politik att göra. 62 (): Det regeringen räknar in i utanförskapet, förkylningar, magsjuka och sådant, betraktar inte jag som ett utanförskap. Jag instämmer i att vi har en massarbetslöshet. Det är en väldigt stor arbetslöshet trots att vi har en högkonjunktur och trots att statsbudgeten har stora överskott. Med en ansvarsfull ekonomisk politik skulle man kunna bidra till att antalet arbetstillfällen ökar. Genom att investera betalar vi morgondagens välfärd. Det kanske kan vara känt. Jag tycker inte heller att det är en ansvarsfull ekonomisk politik att göra strukturella problem till individuella. Människor sitter inte hemma och rullar tummarna trots att det finns jobb. Det är bristen på arbete som gör att människor är arbetslösa. Det är inte för att man får sänkta ersättningsnivåer som man får ett arbete. Jag tycker att det är ett väldigt föraktfullt synsätt på människor. Att man gör kvinnors deltidsstämpling till kvinnans eget problem, det vill säga att man straffar henne ekonomisk för att hon inte får ett heltidsarbete när hela arbetsmarknaden har den tydliga könspräglingen, är inte heller en ansvarsfull ekonomisk politik. Att sänka sjukersättningsnivåerna och därmed påstå att människor tydligen inte är sjuka utan sitter hemma för att de tjänar så bra på det är inte heller en ansvarsfull ekonomisk politik. när högkonjunkturen är på väg nedåt och antalet socialbidragstagare ökar kommer en ny grupp med nyfattiga människor att leva på a-kassa och sjukersättning. Det är en mycket medveten ekonomisk politik av regeringen som är totalt oansvarig. budget är fullt ut finansierad, vilket finansministern mycket väl vet. vill jag säga att den skattepolitik som regeringen bedriver, där en tredjedel går till den rikaste tiondelen, inte är en ansvarsfull ekonomisk politik. I ett samhälle där klyftorna ökar minskar sammanhållningen, vilket leder till oerhört stora konsekvenser för såväl folkhälsa som jämställdhet och demokrati, och där har vi ett stort problem. Regionalpolitiken får lida pin av regeringens politik. 63 (): Självklart har sysselsättningen ökat jag sade det under mitt tidigare inlägg också under såväl 2006 som 2007. Jag menar också att den sysselsättningspolitik som den tidigare socialdemokratiska regeringen förde när det gällde den ekonomiska politiken och näringspolitiken resulterade i att det blev en kraftig uppgång och framför allt , och den kunde sedermera fortsätta . Den konjunkturen var oerhört positiv för sysselsättningen. Men är läget sådant att jag blir lite bekymrad när jag tittar på vårpropositionen. Där föreligger inga konkreta åtgärder för att se till att den goda konjunktur som vi har haft kan fortsätta. Regeringen har fört en politik som gått ut på att dra ned på vuxenutbildningen och dra ned på arbetsmarknadsutbildningen som näringslivet talar om väldigt stor arbetskraftsbrist inom ett antal olika yrken. Att få in de människor i arbetslivet som står utanför förutsätter att de har en utbildning som är anpassad till den arbetsmarknad som föreligger. Där finns det en stor brist, och där har ni i viss mån tappat tempo, skulle jag vilja säga, vilket är bekymmersamt, därför att det innebär att vi nu tappar i sysselsättningsökning. Hade man haft en mer offensiv utbildningspolitik inom en rad olika bristyrken skulle vi ha kunnat få en högre sysselsättning och framför allt 2009, men avtar sysselsättningen på grund av att vi inte har fått den sysselsättningsökning som vi skulle ha kunnat ha om vi hade haft en bättre, offensiv utbildningspolitik. Det är inte Amskurser i negativ mening jag talar om, utan det är riktade utbildningar inom olika bristyrken som det finns en lång rad av, som Arbetsförmedlingen också har redovisat tillsammans med olika branscher. Det tycker jag är en stor brist. 64 Finansminister (): diskuterar vilka som ska räknas in i utanförskapet. Det här blir ju det sätt som ofta använder för att smita från diskussionen om att vi i har massarbetslöshet och människor som står utanför arbetsmarknaden. Vad vi menar med ett utanförskap är att alla som vill och kan arbeta inte har ett arbete eller arbetar mindre än de skulle önska. Det är det sätt vi kan definiera utanförskapet på. Vad det betyder för olika personer och olika grupper finns det naturligtvis inte ett svar på. Det är därför vi i vårpropositionen och i kommande höstproposition kommer att arbeta med en bred uppsättning av indikatorer. Det finns inte ett mått som ger den sanna bilden av detta. Det kan handla om att det är människor i öppen arbetslöshet, att det är fler människor i öppen arbetslöshet än vi skulle önska, att Amsåtgärderna innehåller fler människor än vad som är nödvändigt, att sjukfrånvaron i har ökat trots att folkhälsan har förbättrats, att sjukfrånvaron har stora regionala skillnader trots att det rör sig om samma diagnoser och att diagnoser i ofta ger frånvarotider som ligger mellan än i andra länder eftersom det egentligen handlar om att sjukskrivning blivit ett sätt att dölja arbetslöshet. När det gäller förtidspensionering vet vi att den ofta har en del av sin grund i att arbetsmarknaden inte fungerar väl. Därmed inte sagt att vi inte ska ha en bra arbetslöshetsförsäkring, en bra sjukförsäkring eller en bra förtidspension för dem som tillfälligt har förlorat arbetet därför att vi har en konjunkturskiftning, för någon som är sjuk eller för någon som har en varaktig dämpad arbetsförmåga. Det är självklarheter. Men utanförskap har vi när alla som vill och kan arbeta inte kan arbeta så mycket som de önskar och i den utsträckning de skulle önska. Det finns ett brett och omfattande utanförskap i , och det är det som det är vårt mål att minska. Det har direkta konsekvenser för de regionala skillnaderna, därför att grunden för skillnader är arbetslöshet, utanförskap och en arbetsmarknad som inte gör att alla som vill och kan har ett arbete. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2007/08:595 om personalminskningar 65 Finansminister (): har frågat mig hur jag ska se till att skattekontrollen och framåt kan lösas med färre personal men med fler kontrolluppgifter, vilka åtgärder jag kommer att vidta för att ekobrottsbekämpningen ska kunna utvecklas och vilka initiativ jag avser att ta för att förbättra skattekontrollen. ekonomi är just nu ansträngd; det är jag medveten om. De äskanden som gjort om nya medel i årets budgetunderlag prövas inom ramen för budgetprocessen. Jag vill inte föregripa budgetprocessen utan hänvisar till att frågan bereds inom . Jag anser att tilltron till att skattesystemet fungerar utgör en viktig aspekt för människors vilja att betala skatt. Skattekontrollen utgör en hörnsten i tilltron till skattesystemet. Jag är också angelägen om att bekämpa skattefusket. Regeringen verkar därför för att medborgare och företag ska göra rätt från början. Exempel på initiativ för att förbättra skattekontrollen är reglerna om personalliggare och certifierade kassaregister. Personalliggarsystemet har enligt utvärdering visat sig vara vad som närmast skulle kunna beskrivas som en succé. Inom departementet pågår en närmare utvärdering av reglerna. I samband med den studeras om och i så fall hur de lämpligen kan överföras till andra branscher, bland annat byggbranschen och tvätteribranschen. har fått i uppdrag att utreda en frivillig webbaserad lönecentral. Den ska hantera hela löneredovisningen med skatteavdrag, kontrolluppgiftslämnande och uträkning av arbetsgivaravgiften. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att utveckla ekobrottsbekämpningen. Till exempel har regeringen höjt ambitionen i kampen mot den grova och organiserade brottsligheten. Justitieministern har gett företrädare för inblandade myndigheter i uppdrag att föreslå skarpa åtgärder som ska lägga grunden till en effektivare och mer uthållig bekämpning av den grova organiserade brottsligheten. 66 (): Tack för svaret från finansministern. De här frågorna har jag väckt i min interpellation därför att jag har sett med viss oro på utvecklingen inom . Det är precis som finansministern säger: ekonomi är ansträngd. Det är bra att finansministern är medveten om detta det vore dåligt annars, skulle jag vilja säga. Det är faktiskt så att det finns tre myndigheter som finansministern är direkt ansvarig för. Det är tullen, och . Samtliga tre har stora ekonomiska problem. Anledningen till att jag tycker att det är viktigt att ta upp frågan om är att ska man ha trovärdighet när man i sitt svar säger, som finansministern gör här, att man tycker att det är viktigt att vi vårdar vårt skattesystem och att vi har en viktig skattekontroll, och om det ska fungera på ett bra sätt måste också det verktyg som har i uppdrag att se till att folk betalar sin skatt, att deklarationer lämnas in och att man jagar dem som inte sköter sina uppgifter på ett bra sätt, fungera väl. Därför är det oroväckande när vi nu kan konstatera att befinner sig i en situation där man , detta och , måste reducera sin personal eller med 1 100 personer. Det innebär alltså mindre resurser för att kunna bekämpa skattefusk till exempel. Ett annat problem i sammanhanget är att man därigenom inte heller klarar nyrekrytering, vilket också är oerhört viktigt. Vi har tidigare diskuterat betydelsen av den satsning som gjordes då vi hade en större akademikerarbetslöshet och de statliga myndigheterna fick möjlighet att tidigarelägga rekrytering. Inte minst fick det . De pengarna har sedan upphört. Vi varnade för detta från Socialdemokraternas sida och avsatte faktiskt i den socialdemokratiska budgetmotionen extra utöver regeringen till just för att man skulle få mer resurser och därmed också kunna fortsätta det arbete som den tidigare socialdemokratiska regeringen hade avsatt pengar till, vilket den nuvarande regeringen inte har gjort. Det är den ena sidan av den här frågan. Den andra frågan handlar om vad det är för åtgärder som finansministern vill vidta för att bekämpa ekobrott. Interpellationssvaret avslutas med att det sker genom ett samarbete som justitieministern har dragit i gång. Såvitt jag vet var det den tidigare regeringen som drog i gång det samarbetet över förvaltningsgränserna. Också polisen har stora ekonomiska bekymmer, liksom . Alla de statliga verktyg som är satta att sköta dessa saker har dålig ekonomi just , och det måste väl bekymra finansministern så att han tar till sig kritiken om att regeringens sätt att sköta den statliga förvaltningsorganisationen inte fungerar riktigt bra. Om man ska vara trovärdig vad gäller att vidta åtgärder måste man också tillse att den som ska vidta åtgärden har ekonomiska resurser att kunna fullfölja det hela på ett bra sätt. I annat fall slår det tillbaka mot en själv när det visar sig att man inte har resurser att genomföra den politik som man säger sig vilja genomföra. Därför är det allvarligt att vi inte ens i tilläggsbudgeten kunde se att finansministern var beredd att skjuta till särskilda resurser. 67 Finansminister (): Regeringen vill föra en offensiv politik för att se till att vi får in de nödvändiga skatteintäkterna. Det handlar om att vi gör skattelättnader i form av jobbavdrag och annat. Det i sin tur gör att människor kommer i arbete, och därmed stiger skatteintäkterna. Det handlar om att vi genomför skattelättnader som innebär att färre har anledning att undandra sig skatt. Det handlar om den tidigare regeringens avskaffande av arvs- och gåvoskatten samt om förändringar av förmögenhetsskatten som har gjorts. Det är åtgärder som jag föreställer mig att många medborgare uppskattar. ska vi komma ihåg att skattekontroll även handlar om åtgärder som skärper upp reglerna. Vi har skickat en skrivelse till med anledning av förändringar i handelsbolagens hantering av fastigheter, något som jag tror är oerhört viktigt. De bedömningar vi gör är att det säkrar skatteintäkter på i storleksordningen 46 miljarder. Vi har personalliggarna som är viktiga, inte minst för att säkra god konkurrens på lika villkor mellan dem som sköter sig och dem som missköter sig. På båda dessa områden kan vi behöva gå vidare genom fler åtgärder för att begränsa möjligheterna att undandra sig skatt och fuska med skatt. Det kan behövas bättre åtgärder för att på ett bra och smidigt sätt underlätta för dem som sköter sig att klara sin verksamhet. Vi ska naturligtvis också se till att skattesystemets legitimitet upprätthålls med hjälp av rättssäkerhet och förutsägbarhet. Människor, medborgare, ska känna att när de kontaktar skattemyndigheten ska de inte behöva ha ont i magen eller känna oro för att det ska medföra bekymmer. upprätthåller en hög servicegrad och jobbar med ett gott bemötande av medborgarna. är både en indragningsmyndighet och en servicemyndighet. Det är en inriktning på arbetet som jag naturligtvis vill förstärka och driva vidare. Vi ska också vara medvetna om att det förekommit en lång rad förändringar som minskat kostnaderna för skatteförvaltningen. Den förra regeringen gjorde en föredömlig satsning på e-förvaltning, som då uppgavs ge stora besparingseffekter. i deklarationstider ser vi till exempel att andelen medborgare som använder sig av detta ökar. De två kanske mest betungande skatterna, arvs- och gåvoskatten och förmögenhetsskatten, är borta ur systemet. Det gör att rimligen måste ha frigjort en del resurser. Jag tillhör inte dem som inte tror på offentlig sektor. Jag tillhör dem som tror att staten är bra, att landstingen kan göra viktiga insatser och att kommuner ofta sköter viktiga samhällsfunktioner. Men jag tror också att det är bra för statlig förvaltning att ha vissa produktivitetskrav på sig. Det gäller för industrin, det gäller för detaljhandeln och det ska också gälla för statliga myndigheter. Därför är det bra att den tidigare regeringen var tydlig med att det i pris- och löneomräkningen ska finnas en effekt av produktiviteten. Man ska ta till sig ny teknik. Man ska bedriva organisationsutveckling. Man ska klara av en omställning av verksamheten som gör att man kan ge mer service för de resurser man har. Detta har , liksom många andra statliga myndigheter, klarat av på ett bra sätt. Men låt oss inte ha en bild av att den tidigare regeringen kraftigt ökade resurserna för dessa statliga organisationer. Med de pris- och löneomräkningar vi haft har statens kaka varit förhållandevis säker men också ställt ökade krav på effektiviseringar och förändringar i statliga verksamheter, något som jag i grunden tycker är bra. vet jag att ekonomiska situation innebär en del bekymmer. Jag vill inte här ge intrycket att inte har en insikt på den punkten. Det vore felaktigt. Likaså vore det felaktigt av mig att som finansminister föregå de processer och prövningar vi ska ha vad gäller en av de myndigheter jag har ansvar för. Det finns alltid skäl för oss att pröva om anslagen fungerar väl i förhållande till de uppgifter man har. Vi vet att bör ha resurser att klara god service, god skattekontroll, hög grad av rättssäkerhet och en väl fungerande förvaltning. Det är emellertid en fråga som vi ska återkomma till i ett senare skede. 68 (): Vi är av den uppfattningen att det självklart finns en hel del att göra när det gäller att effektivisera den statliga förvaltningen. Därom kan vi vara helt överens. Men när utvecklingen gått i den riktningen att tydligt säger att de måste reducera antalet anställda i stor omfattning och att de inte har förutsättningar att göra nyanställningar uppstår problem. Dessutom ska jobba med skattefusk på den internationella marknaden och ta till sig all den information som finns inom EU, vilket är oerhört positivt när det gäller att komma till rätta med skattefusk i miljardklassen. Man ska alltså arbeta på den internationella arenan, ta till sig den informationen, kontakta skatteverk i andra länder och så vidare för att följa upp vad som pågår. Detta kräver kompetens hos . De måste ha möjligheter att rekrytera människor med hög kompetens samt god utbildning och erfarenhet av att jobba med skattemål. Det krävs för att ska kunna vinna de mål som det kan handla om i olika domstolar. Vi vet nämligen att de människor som försöker undandra sig stora summor skatt, och skattefuskar, också har stora ekonomiska resurser och kan anställa de bästa advokaterna för att slippa betala skatt. Det är viktigt att kan klara den matchningen på ett bra sätt. Därför är de ekonomiska resurserna viktiga i detta sammanhang, och då blir reduceringen bekymmersam. Detta har de också redovisat för såväl regeringen som oppositionen. vill framför allt syssla med tre områden, nämligen svartarbetet i , de internationella frågorna och den organiserade ekonomiska brottsligheten. Dessa tre områden kräver särskilda resurser. Jag har förhoppningar om att finansministern lyssnar på vad jag och andra säger i denna fråga och att frågan kommer tillbaka när budgeten ska läggas fram. Jag hoppas verkligen att då får resurser i tillräcklig omfattning. Vi har från Socialdemokraternas sida presenterat ett antal punkter som vi tycker är viktiga. Det gäller för det första de ekonomiska resurserna. För det andra handlar det om skatteflyktslagen som vi menar är viktig att se över och skärpa. För det tredje är det viktigt att vi under vårt ordförandeskap i EU lyfter upp frågorna om skattefusket inom och försöker hitta en gemensam hantering av de olika skatteparadisen. Ytterligare en punkt handlar om att se till att vi får kassaregistren omcertifierade vid ägarbyte i för att på så vis klara ansvarförhållandena vid eventuella felaktigheter. Även kortläsare ska integreras i kassaregister. Jag noterar i interpellationssvaret att vi verkar vara ganska överens på en punkt, nämligen vad gäller systemet med personalliggare, alltså att det ska kunna utvidgas till att även gälla bygg-, taxi- och tvätteribranscherna. Det är oerhört positivt. Den sista punkten jag vill nämna eftersom tiden är knapp handlar om att arbetsgivare ska redovisa den individuella skatt de betalar in för sina anställda i stället för att som göra inbetalningen i form av en klumpsumma. Det är ett effektivt sätt, också enligt branschen och då framför allt byggnadsbranschen, att kunna ta reda på vilka som är anställda i företaget och därmed kunna kontrollera att man betalar rätt avgifter och även rätt skatt. Det finns alltså ett antal konkreta förslag från oppositionen som jag hoppas att finansministern tar till sig så att vi kan få ett skatteverk som har resurser att klara skattefusket på ett bra sätt. På så vis kan vi ha en politisk debatt om vad skattepengarna ska gå till och hur fördelningen av dem ska ske. 69 FINN (): Det här är en intressant interpellation, och debatten visar att en moderat finansminister och en socialdemokrat i opposition är rörande överens om att skattebrott naturligtvis ska beivras och följas upp. Där är jag helt enig med dem. Det gäller såväl snikenhet i den mindre skalan som ren ekonomisk brottslighet av den större kalibern, alltså organiserad kriminalitet, vilket naturligtvis är mycket mer allvarligt. Därom råder ingen oenighet. Men sedan måste man reflektera lite över hur vi har hamnat i den här situationen. I interpellationen framstår det som att de 133 miljarderna i skattefelskartan på något sätt har uppkommit under den borgerliga regeringen. De är och en upplupen problematik från det socialdemokratiska regeringsinnehavet. Man kan ändå reflektera lite grann över det långvariga maktinnehavet som Socialdemokraterna har haft som gjort att fler gånger hamnat bland de länder som har världens högsta skatteuttag. Vårt land har haft de absolut högsta skattenivåerna. Vi är glädjande nog i rask fart på väg ned mot något slags rimligt medelsnitt för resten av våra närliggande länder i tack vare den nya regeringens politik. Jag tycker att svaret som finansministern avgivit är oerhört intressant i andra stycket där kärnpunkten kommer. Där säger finansministern: Jag anser att tilltron till att skattesystemet fungerar utgör en viktig aspekt för människors vilja att betala skatt. Man kan bara som ett exempel göra tankeexperimentet att man har världens högsta skatter och världens lägsta skatter. Därmed är det inte sagt att jag förespråkar världens lägsta skatter. Var tror interpellanten att risken är störst för skatteflykt och skatteundandragande? Är det där man betalar lägst skatt eller där man betalar högst skatt?