prot · GV0964 · 2008-02-14 00:00:00 — Vi har från alliansens sida en tydlig framarbetad överenskommelse. Ni och andra kan gärna rikta kritik mot de förslag vi har och den takt i vilken vi genomför dem. Men vi har gjort hemläxan i de olika partierna och förhandlat gemensamt. Vi har gått till val på detta, och vi kommer att genomföra det. Mot detta står ett alternativ som inte är samsnackat. Ni håller på med politikutveckling. Jag ser fram emot att vi kan möta ett gemensamt alternativ även på er sida ju närmare valet vi kommer även om jag känner tvekan inför detta givet utspel i nu . 117 (): Det är ett mycket speciellt och viktigt område som vi hanterar. Det handlar om konkurrenskraft och hur man lyckas konkurrera med kunskap men också om kunskap. Andra satsar runt omkring i världen. Det är viktigt att vi hänger med. Det är dessutom viktigt att hela utbildningspolitiken hänger med och att man gör en reform av forskningen som stärker kunskapen från början. Den som satsar på forskning blir vinnare. Därför är det viktigt att som fortsätter att ligga i topp. Vi satsar redan mycket tack vare många multinationella företag, och vi kommer att fortsätta att behöva göra det. Vi måste också satsa på bredden och nyfikenheten för att kunna möta de nya utmaningar som och världen kommer att ställas inför. Det är också ett speciellt område därför att det handlar så mycket om att göra världen bättre. Jag och är i grunden mycket teknik- och framstegsvänliga och också framtidsvänliga. Då krävs det att man tror på ny teknik och ny forskning. För att kunna möta växthuseffekten och svälten och kunna utrota folksjukdomarna gäller det att våga satsa på forskning. På utbildningsområdet har regeringen en mycket omfattande reformagenda. Det gäller också på forskningsområdet. I satsas mycket på forskning. Det tror jag att vi är helt överens om. Det gäller från den statliga sidan, från landstingens sida men också från många stora företag. Det svenska näringslivet hör till de mest FoU-intensiva i världen. Det är en bra och viktig framgångsfaktor. Vi ska också erkänna att vi har sett en negativ utveckling som är bekymmersam. Vi har sett att näringslivets investeringar i FoU har minskat . Svensk forskning har tappat när det gäller synlighet i internationella tidskrifter. Vi har också tappat positioner när det gäller att omvandla forskningen till patent, jobb och företagande. Många forskare berättar för oss om en knaper och ansträngd miljö för forskning. De berättar för oss att de har sämre ekonomi än kollegerna i konkurrensländerna. De berättar för oss att de har lägger ned alltmer tid på ansökningar och har snålare möjligheter än många andra att köpa in ny utrustning. Detta är ingenting som inträffade . Det är ett problem som vi har sett som den här regeringen nu måste ta tag i. Slutsatsen är att det behövs mer resurser till forskning, och vi måste bli bättre på att kommersialisera forskning och kunskap. genomförs rätt mycket för att öka forskningens möjligheter i . Vi utreder utvidgad avdragsrätt för donationer till forskningsändamål. Vi fullföljer tidigare forskningspropositioner och plussar dessutom på lite grann. Vi funderar på att avskaffa högskolemomsen. Det skulle innebära 300350 miljoner extra till högskolorna. Vi jobbar stenhårt på att få EES-anläggningen till . Det är den neutronforskningsanläggning som skulle sätta på kartan på det området. Det är mycket viktigt. Regeringen bereder nu förslaget till resursfördelning som har tagits upp i debatten tidigare. Det är ett resursfördelningssystem som är viktigt för att se till att vi gynnar både kvalitet och bredd i svensk forskning. Men reformagendan kan inte bara handla om resurser, även om pengar är viktigt. Just nu har vi tagit del av en utredning om anställningsvillkor för forskarna. Det är otroligt viktigt för att forskarna i ska känna att de har chans att utvecklas. Det handlar om tydliga karriärvägar, rättvisa men också, vilket är nog så viktigt, att stärka jämställdheten. Detta bereds på departementet och kommer tillbaka i en senare proposition. Vi funderar också på hur högskolorna och universiteten ska bli fria. Vi tror att denna frihet är viktig för institutioner men också för de enskilda forskarna. Det är viktigt att man har ökad akademisk frihet och mindre politisk klåfingrighet. Jag tycker att vi i den här debatten tyvärr har hört att oppositionen är väldigt bra på att peka ut med de politiska klåfingrarna vad det är man ska satsa mer på och vad det är man ska satsa mindre på. Det är viktigt att vi har mer av inomvetenskaplig bedömning av vad som är viktigt att satsa på. Man kan inte prioritera allt. Man måste också våga prioritera ned någonting. Det har varit många motioner i ärendet. Det visar på ett stort engagemang. Debatten i sin helhet har också visat att det på några viktiga strategiska områden kan innebära att vi har breda överenskommelser. Jag skulle i så fall välkomna det. Tills vidare yrkar jag bifall till utskottets förslag. 118 () replik: har på ett särskilt sätt profilerat sig inom utbildningsområdet. Det har bland annat utlovats Nobelpristagare från . Det är naturligtvis förhoppningen. Men jag har svårt att se att den borgerliga forskningspolitiken ska leda fram till det resultatet. vill jag fördjupa mig i en annan fråga, nämligen skolforskning. vetenskapliga råd har lämnat in en skrivelse till högskole- och forskningsministern inför beredning av kommande proposition, oavsett när den nu kommer. I skrivelsen konstateras att forskningsresurserna på skolans område knappt utgör av vad skolväsendet kostar i drift och att mindre än 200 av samtliga ca 230 000 verksamma lärare är forskarutbildade. Vidare skriver de att resurserna för forskning och forskarutbildning i anslutning till lärarutbildningen och pedagogisk yrkesverksamhet sällan når av grundutbildningsanslaget. Inom andra utbildningsområden är det vanligt att resurserna till forskning och forskarutbildning motsvarar av grundutbildningens anslag. Detta är naturligtvis uppseendeväckande låga siffror. I skrivelsen framförs förslag om en tydligare praxisnära forskning där disputerade lärare kan undervisa i skola och förskola och forska, om ökade forskningsresurser för lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet, om ett och om en bättre delaktighet med kommunerna. Jag skulle gärna vilja veta hur som representant för och den borgerliga alliansen ställer sig till vetenskapliga råds förslag om att förstärka forskning om skolan i skolan. 119 () replik: Det tar lite tid innan jag svarar därför att jag letar febrilt i Socialdemokraterna reservationer efter någonting om skolforskning. Men jag hittar inget. Därför är det lite märkligt att ägnar hela sin replik åt just detta. Ni har ju inte själva någonting i reservationerna på området, utan hänvisar till en skrivelse från och . Jag ska gärna svara ändå. De har skickat in skrivelsen för att den ska behandlas i samband med forskningspropositionen, och vi kommer att behandla den i samband med forskningspropositionen. Jag tycker att det är viktigt att vi får en skolpolitik som vilar på vetenskaplig grund. Jag tycker att vi kan se problemen med en skolpolitik som inte har gjort det. Vi har haft en skolpolitik som inte har vilat på vetenskaplig grund. Det har inneburit att fler har hoppat av gymnasiet och att färre har lyckats i men också att vi har fått allt färre som har sökt sig till lärarutbildningen. Det tycker jag är bekymmersamt. Vi bereder just nu en forskningsproposition, vi bereder en ny lärarutbildning och vi gör många andra saker på det här området. I samband med det kommer vi också att behandla skrivelsen. Låt mig bara säga ännu en sak. pratade om kejsarens nya kläder i sitt anförande tidigare. Det var intressant. Men själv är han ju en av de sista ståndaktiga tennsoldater som försvarar den gamla forskningspolitiken. Vi har sett att den inte räcker till. säger till och med och att det skulle ha behövts mer pengar i forskningspolitiken . De brister vi ser nu är inte ett problem som har uppstått på grund av att vi bytte regering . Jag tror inte att vi kommer att få se kejsarens nya kläder, utan att den svenska forskningspolitikens fula ankunge kommer att utvecklas till en vacker svan i samband med höstens forskningsproposition. 120 () replik: Det är rätt intressant att lyssna på debatten och inläggen från de borgerliga företrädarna. Om man tänker på hur det var före valet, i valrörelsen, lät det så här: Usch, så lite som har satsats på forskning i det här går inte an! har en efter en av talarna gått upp och sagt att är bra på forskning. Det finns mycket bra, och vi är världsledande i många discipliner, menar de. Vi socialdemokrater kanske är mer trovärdiga. Vi sade att vi satsade pengar, , men att det inte räcker. Vi måste satsa mer. Jag tycker att det här med kejsarens nya kläder håller fortfarande. Ni säger mycket, men det är inte mycket som har hänt i verkligheten. Det är naturligtvis viktigt att prata om skolforskning. Det handlar om en proposition som kommer nästa . Jag har min fulla rätt att säga: Det här är viktigt att få med. Jag hoppas att representant går och säger det till . Jag tycker att det här är jättespännande. Jag kan berätta för att vi har fått många tankar och idéer när vi har haft vårt skolrådslagsarbete. En spännande idé som kom upp är att av skolans totala resurser bör avsättas för skolforskning. Det ligger i linje med vetenskapliga råd. När vi nu pratar om en ny proposition som kommer vore det därför intressant att få veta vad den ska innehålla. Jag hoppas att och är med och påverkar den propositionen. Är beredd att med kraft hävda att det här är viktigt och säga att vi behöver mer resurser till skolforskning och forskning om skolan i skolan? Det skulle jag gärna vilja ha besked om . 121 () replik: Det fungerar så på allianssidan att fyra partier försöker skriva ihop sig om en gemensam politik. Vi väntar med stort intresse på den gemensamma oppositionsmotionen som ska komma på den forskningsproposition som kommer . Jag hoppas att det blir en sådan motion, eftersom ni förväntar er att vi ska vara överens om allting. Låt mig ändå säga att det inte är något konstigt att forskningspropositionen kommer . Den handlar om pengar, den handlar om resurser och den handlar om hur mycket vi ska avsätta inte bara utan framåt. Därför måste den självfallet behandlas i samband med att man gör en budget för staten. Det vore helt orimligt om man skulle koppla loss forskningspropositionen från budgetbehandlingen i . Det hoppas jag verkligen inte att Socialdemokraterna tycker att man ska göra. Här är det riktiga pengar det handlar om. Det handlar om att tillföra riktiga resurser. Då måste man sköta beredningen av forskningspropositionen i samband med att man gör en budgetproposition och en långsiktig plan för statens ekonomiska utveckling. Det blir en proposition . Pengarna kommer säkerligen inte att synas i budgetpropositionen. I samband med det arbetet tittar vi också på möjligheterna för skolforskning framöver. Vi kan ändå notera att det finns ett nyuppväckt intresse för denna fråga bland Socialdemokraterna inför den här debatten. Ni har varken i någon reservation eller tidigare lyft upp frågan. Det är som säger; det var ungefär som går till detta medan man nu tycker att det borde vara . Ansvaret för att det är som går till skolforskningsfrågor ligger knappast på den nuvarande majoriteten. 122 () replik: sade att oppositionens olika motioner om att förbättra när det gäller forskning handlar om politisk klåfingrighet när man pekar ut olika områden. Jag skulle vilja uppehålla mig lite vid detta. Jag tycker att det är viktigt att vi ser att det finns en frihet för akademin. Men jag tycker att det är mycket konstigt att mena att alla idéer och inspel som kommer från politiskt håll om forskning skulle vara klåfingrighet. Det måste vara så att när vi ska fatta politiska beslut måste vi kunna efterlysa forskning som grund för dessa beslut. Det kan inte vara politiskt klåfingrigt att efterlysa det om man behåller en frihet för akademin med pengar till den forskning som akademin själv anser vara bäst. På vilket sätt kan det vara politiskt klåfingrigt att vilja ha mer intelligenta system som handlar om trafik och att vi ser att mer måste satsas på framtidens typ av trafik? Det är en trafik som inte innebär att man åker en och en i varsin bil, även om det också kommer att förekomma. På vilket sätt är det politiskt klåfingrigt att peka ut att doktorander har en utsatt situation och att den måste förbättras? På vilket sätt är det politiskt klåfingrigt att vi vill ta emot flyktingar på ett mer kvalitetssäkrat, forskningsbaserat och kunskapsbaserat sätt? Eller är det politiskt klåfingrigt att vilja att vi i utökad utsträckning kommersialiserar den forskning som bedrivs i det här landet? 123 () replik: Jag gör noteringen att när man tittar på reservationen ser man vissa specifika frågor som lyfts upp. Jag tror att forskning behöver mer av en strategisk diskussion. Den innebär, som mina allianskolleger har varit inne på här tidigare, att vi måste välja ut några väsentliga områden för . Det gäller till exempel hur vi möter det globala klimathotet eller ser till att fortsätter vara i topp när det handlar om biomedicin och mycket annat. Men vi måste också fundera på hur vi ser till att den vetenskapliga grunden själv får ligga som beslut för vad vi ska satsa på. Vi ska minska det politiska inflytandet över forskningen och låta universitet, institut och högskolor själva avgöra vad som är viktigt att satsa på. Problemet med den här typen av betänkande är att man hänvisar till olika motioner. Därmed måste man till exempel säga att lyckoforskning är något vi ska satsa på, men det finns inga reservationer om att vi ska satsa på biomedicin. Vi måste lyfta oss från den debatten och våga vara strategiska och från utskottets majoritets sida våga säga vad som är det viktiga för framöver. Vi kommer att återkomma till det i den forskningsproposition som kommer . 124 () replik: Jag uppfattar att nämner att det här inte är det allra mest strategiska och att det därmed inte ska satsas på det. Jag tycker att det är en konstig inställning att vara emot idéer bara för att det inte är den absolut bästa idén. På det sättet kommer man bara att bifalla den absolut bästa idén och avslå alla andra goda idéer. Vi pratar om strategier, och jag tror att den strategin är olycklig. Det är ganska naturligt att när vi nu har motioner från den allmänna motionstiden på forskningsområdet kommer det inte att vara ett strategiskt tänkande från alla riksdagsledamöter som har motionerat. Det ligger i sakens natur. Men motioner bör ändå behandlas på ett seriöst sätt. Jag tycker att det är viktigt att vi sedan, när det är dags för det, återkommer och tar ett strategiskt helhetsgrepp på forskningen. Men jag tycker inte alls att det stämmer att det, som tidigare nämnde, skulle vara politisk klåfingrighet att gå in och ha förslag från politiken på enskilda forskningsområden. 125 () replik: Jag tror att jag misstolkas något av min opponent här. Jag tycker att det är viktigt att vi har en väldigt stor bredd på forskningen i . Vi kommer att ha en väldigt stor bredd på . Vi kommer att se till att vi har ännu friare tyglar för forskare att av ren nyfikenhet fundera på vad behöver satsa på men också vilka möjligheter som finns att utöka gränserna för mänsklighetens kunnande. Det finns egentligen ingen motsats mellan att våga satsa strategiskt som man är öppen för bredd och fri nyfikenhetsforskning. Sedan är vi överens om att den här typen av betänkande blir inriktat på olika saker därför att man ska besvara motioner. Jag vill ändå hävda att majoriteten har behandlat de här motionerna mycket seriöst. Jag vänder mig mot beskrivningen att vi skulle göra det icke-seriöst. Om det är så att mitt anförande tidigare uppfattades av som icke-seriöst ber jag om ursäkt för det. 126 (): debatterar vi ett betänkande som behandlar ett antal motioner. De är lite disparata. Jag har valt ut ett område, nämligen hur de framtida satsningarna på forskning och universitet ska se ut. Men innan jag går in på detta måste jag uttrycka min förvåning, fru talman, över . Han säger några saker som är direkt missvisande. Det vill jag förklara allra först. Jag vill också säga att jag tänker utesluta en del av det jag annars skulle ha tagit med i mitt anförande eftersom mina kolleger på allianssidan har varit fylliga i sina anföranden. Jag instämmer med dem. tog upp , och det lät som om vi skulle ha lagt ned någon forskning inom detta område. Vet inte att anledningen till att institutssituationen löstes upp var att forskningen inte var kopplad till doktorandutbildning? Varje framstående forskningsinstitut är också kopplat till en doktorandutbildning. Därför har man låtit de forskarna få jobba vidare på olika lärosäten. Det är alltså en helt kvalitetsinriktad förändring som vi har gjort. Den andra delen handlar om Forska och väx-pengar. Nej, det var inte så att de lades åt sidan när fick en nedräkning . I stället tog man hälften och omfördelade. De viktiga projekten inom Forska och väx på har funnits kvar . När det gäller frågan om att det inte kommer så många propositioner borde var och en i den här kammaren veta att det har varit kutym under ett stort antal år med olika regeringar att lägga fram en forskningsproposition . Vi lägger fram den ovanligt . Ni kan vara glada om vi inte efterfrågar den för tidigt i det fall ni händelsevis någonsin mer skulle få majoritet. När jag debatterade excellent forskning med var det precis det som vi efterlyste medan Socialdemokraterna avslog detta. Egentligen är bara , men det är okej. Välkommen i ledet! Vi kommer att jobba vidare med detta under vår regeringsperiod. Jag har alltså valt tre frågor. Den första är: Hur medverkar vi till att duktiga forskare kan komma fram med bra resultat? Den andra är: Hur medverkar vi till att bra forskningsresultat också blir en framgångsfaktor för vårt land? Och den tredje är: Hur tar vi ledningen i samhällets utveckling? De här stora frågorna måste man kunna se i varje situation. Jag är väl nästan sist i debatten. Det brukar vara så för oss kristdemokrater. På tidigare talare här i debatten har det låtit så här: är först med enprocentsmålet. Nej, Socialdemokraterna är det. Men vi har också gått till val på enprocentsmålet. Se inte motsättningar där det inte finns några. Vi vet också att Socialdemokraterna har jobbat för bra forskning. Det har vi också gjort, men vi har lite olika inriktningar och lite olika metoder. Där skiljer vi ut oss. Låt oss, inför dem som eventuellt lyssnar på den här debatten, göra meningsskillnader av det som vi har skilda uppfattningar om men inte av det som vi år har lyft fram som viktiga poänger för alla av oss och det vi faktiskt vill ha. Om forskare ska bli duktiga forskare behövs det en bra miljö. Ni har naturligtvis alla läst guide till god infrastruktur. De första riktlinjerna kom 2005, och sedan har de byggts på av forskningsråden och andra. Där kan vi läsa väldigt tydligt att förutsättningarna är just bra miljöer och bra resurser. Det är något som vi försöker jobba med och som ska fram i den forskningsproposition som kommer . Det är någonting som vi kanske inte hitintills har varit så lyckosamma med. Det är egentligen detta som har brustit när man har tittat på utvärderingar. Det finns duktiga professorer, men de måste år jobba på sina ansökningar i stället för att forska. Det finns en rad delar som vi vill lyfta fram. Jo, konkurrenssättningen har varit i . för man ned friheten att ta hand om sina medel till lärosätena. Konkurrensutsättningen sker där. Då kan det bli en annan frihet och långsiktighet. Man kan utveckla lärosätet så att alla kan bli bra på någonting. Den nuvarande resurstilldelningen har varit djupt orättvis. Det har till och med saknats en god mall för vilka kriterier man har utgått ifrån. I själva verket har det inte funnits några kriterier. Ingen har åtminstone kunna presentera dem när vi har efterfrågat dem . Därför har till exempel mitt hemuniversitet, , genomgående fått mindre medel i de statliga anslagen än varje annat jämförbart universitet. Jo, men så blir det när det är orättvist och man inte går efter vad som egentligen har hänt. Man har inte tittat på resurser och så vidare. Man har inte haft bedömningskriterier. har det kommit en utredning, utredning, som visar hur man kan konkurrensutsätta forskningen på lärosätena. Här bestäms godtagbara, tydliga kriterier. menar inte jag att det är självklart att de kriterierna är de bästa, men det finns ändå kriterier som vi kan utgå ifrån. Jag tror också att det är viktigt att det blir en kredit för den goda forskning som finns. Det ska vårt land kunna få tillbaka lite av. Många fräscha idéer har försvunnit till andra länder därför att vi inte har haft någon bra helhetsbild av hur man tar till vara detta. vet vi att genom så kallat trippelhelixförfarande kan få samhälle, näringsliv och forskare att samarbeta så att vi ökar antalet jobb i samband med att vi ger medel till . Den tredje frågan som jag helt snabbt vill ta upp här är något som jag också tycker är en brännhet fråga. Hur är vi med och styr och leder utvecklingen? På vilket sätt vill vi makthavare samarbeta med forskare? Vi är väl inte något slags offer? Vi ska ha en god grundforskning. Vi ska ha fri forskning på många sätt. Men sedan ska vi samarbeta också så att vi får en utveckling som är bra för landet. har satt upp ett råd direkt underställt premiärministern. De vill vara number one, som de uttrycker det själva. Det här rådet menar att de ska se på den samlade bilden av forskning och framtidsutveckling. har ett framtidsutskott. Det kanske är så att vi också ska hitta en idé om hur vi ska gå framåt i vårt land. Vi har , som jag själv har förmånen att vara kopplad till. Vi har gjort mycket inom ramen för . Framtidsdagen var välbesökt. Förmodligen kan vi hitta annat. Vi har viktiga fält som är på gång , till exempel nanotekniken. lär ha en nationell strategi för hur den ska gå framåt. Vi har jätteviktiga stora frågor att ta tag i. Jag ser fram emot att vi på ett ännu tydligare sätt ska kunna jobba vidare med de viktiga forskningsfrågorna, inte minst när vi får en forskningsproposition som kommer att utveckla krafterna inom forskningsdelen. Med det, fru talman, vill jag yrka avslag på samtliga motioner och bifall till utskottets förslag i betänkandet. 127 (): Jag tänkte tala om lycka. Lycka är något som mänskligheten har sökt sedan urminnes tider, men det är först som lyckoforskningen har börjat kunna ge oss hårda fakta om hur man ska finna den. Lyckoforskning är ett nytt, tvärvetenskapligt ämne som kombinerar framför allt psykologi, nationalekonomi och samhällsvetenskap. Den har kommit längre än vad många tror. Den har till och med kommit så långt att det nu har getts ut på det svenska språket. De hårda fakta som man har kunnat komma fram till, hur har man kommit fram till dem? Vi har hört invändningar i stil med: Men kan man verkligen mäta lycka? Ja, lyckoforskningen säger att det verkar som om man kan det. Den vanligaste metoden är att man använder sig av enkätundersökningar där folk helt enkelt får svara på frågor om hur lyckliga de är vid vilket tillfälle etcetera. Det här materialet kan sedan studeras. Man kan söka efter korrelationer, och man har hittat resultat. En del av dem är ganska självklara såsom att kärlek, vänner och ett aktivt liv bidrar till att öka lyckan. Man har kommit fram till och fått hårda fakta om att pendling till arbetet inte är en behaglig vardagsaktivitet. Man har också hittat det intressanta faktumet att politisk aktivitet verkar bidra till att öka individers lycka. Det kunde ju vi ha talat om för forskarna för länge sedan. En sak som torde intressera utbildningsutskottet särskilt är att den momentana lyckoupplevelsen av läxläsning är mindre än den av att titta på tv, men att bidrar ett flitigt läxläsande till att öka lyckan.