prot · GV09107 · 2008-05-08 00:00:00 — Då vill jag, herr talman, att vi ska ha råd att satsa på de nya läkemedlen. De som finns i läkemedelsmarknaden är mycket pengar. Jag tror att det kommer att vara ännu större belopp, och jag tycker att vi också ska ha en mycket stor subventionsgrad av läkemedel och betala med skattemedel. Då är det desto viktigare att vi verkligen ser till att vi använder skattebetalarnas pengar på bästa sätt. Det svenska systemet med ett apoteksmonopol har många fördelar. Det betyder inte att det är den bästa av världar. Det finns naturligtvis mycket som kan bli bättre också i vårt system. Men det som den borgerliga majoriteten och den borgerliga regeringen nu vill göra är att rasera ett väl fungerande system i utbyte mot mycket riskfyllda och osannolika vinster. Man hoppas, herr talman, kunna nå lägre priser på läkemedel, trots att har bland de lägsta priserna. I den hearing som socialutskottet hade var det svårt att finna någon som på allvar kunde argumentera för att det faktiskt skulle leda till lägre priser. Man hoppas, herr talman, nå större tillgänglighet. Det vore önskvärt. Men man har inte kunnat visa på vilket sätt detta skulle nås eller till vilket pris. Tillgänglighet handlar nämligen inte bara om antalet apotek utan också om hur nära människor har till sitt närmaste apotek, om det är öppet och om det har alla läkemedel. De frågorna måste vägas in i tillgängligheten. Man hoppas också, herr talman, nå en lika god säkerhet som den vi har eller kanske ännu högre. Det tror jag är väldigt svårt att förena med att man släpper in ett rent vinstintresse i hanteringen också av receptbelagda läkemedel. Den proposition som vi nu ska besluta om här i handlar inte om hur det nya apotekssystemet ska fungera. Den handlar inte om hur vi ska reglera prissättningen på en avreglerad eller omreglerad marknad, trots att det är en mycket stor fråga och en mycket viktig fråga för den här kammaren. Det handlar om mycket stora summor skattemedel. Den här propositionen handlar om att vi redan nu ska fatta beslut om att avreglera läkemedelsmarknaden. Det ska ske redan innan vi vet vilket system som ska ersätta den nuvarande regleringen, vilken prissättningsmodell som ska användas och vilka säkerhetssystem som ska finnas för att trygga säkerheten när det gäller läkemedelshanteringen. Vi ska ge regeringen mandat att börja sälja apotek. Låt mig uppehålla mig lite vid detta mycket märkliga beslut som man nu vill att ska ta. Det handlar om att ge regeringen mandat att börja sälja apotek redan innan vi har klargjort vilka regler som ska gälla. Vi har i socialutskottet fått ställa frågor till regeringens företrädare, statssekreteraren, om den här frågan. Vi fick då beskedet att man inte tänker använda det mandat som nu ska besluta om. ska fatta ett beslut om att ge regeringen mandat att sälja ungefär 400 apotek. Så säger man att man inte tänker använda det mandatet förrän har tagit också andra beslut. Jag tycker att det är en nonchalant behandling av att kräva att tar ställning in till försäljning av någonting när vi inte vet hur den nya regleringen ska se ut. Det är inte små summor vi talar om. Skattesubventionen av detta är , alltså . Trots att vi inte vet hur detta ska regleras begär man mandat att påbörja försäljningen. Just prissättningsmodellen och möjligheten att använda skattebetalarnas pengar på bästa sätt är det område som har fått allra mest kritik när det gäller utredningens förslag. Jag skulle nästan våga säga att alla remissinstanser som har haft synpunkter på prissättningsmodellen har varit negativa till den. Jag undrar om det finns någon remissinstans som har varit positiv till prissättningsmodellen. Jag skulle vilja fråga : Tänker regeringen använda den prissättningsmodell som utredningen har föreslagit? Den har, tycker jag berättigat, blivit mycket skarpt kritiserad av så gott som samtliga remissinstanser och av en stor majoritet av dem som framträdde på socialutskottets hearing. Om man tänker använda den modellen trots kritiken skulle jag vilja höra argumenten för detta. Jag skulle också vilja fråga hur många apotek man inledningsvis tänker sälja. I propositionen står det att man ska behålla en majoritet i statlig ägo. En majoritet betyder 451 apotek eller fler. har vi fått höra i utfrågningar att man tänker sig att på den framtida marknaden ska staten vara i minoritet bland de apotek som ska finnas. Ska det vara möjligt att uppnå inom överskådlig tid leder det i alla fall mig till slutsatsen att man borde sälja av befintliga apotek för att kunna uppnå att man inte har en majoritetsställning på den framtida marknaden. Så det är min andra fråga, herr talman, till : Hur många apotek är det som , om man nu följer majoritetens förslag, ger regeringen mandat att sälja? Hur många apotek är det? I detta anförande instämde och (båda s). 10 (): Jag tror att det var som allianspartierna gick ut med löftet att riva apoteksmonopolet. Det var ett vallöfte som gjordes enbart av ideologiska skäl. Det statliga monopolet skulle bort, och har vi kommit dithän att regeringen ska trumma igenom ett beslut i som innebär en omstrukturering av till ett moderbolag och ett servicebolag, och regeringen bemyndigas att vidta åtgärder som behövs för att sälja enskilda apotek. Det känns faktiskt lite märkligt att vi ska ta detta beslut. har nämligen ännu inte sett något förslag om avreglering av . Visst finns det en apoteksutredning i syfte att privatisera , men än så länge är det bara en utredning. Visst vet vi att regeringen har för avsikt att omreglera apoteksmarknaden, det har regeringen inte varit tyst om. Det står i betänkandet också, men något förslag om detta har inte kommit till . Jag undrar om inte några av kollegerna på den borgerliga sidan ändå inom sig känner att denna ordning är lite märklig med tanke på demokratin. Egentligen är det som beslutar, eller hur? Jag tror att socialutskottets ordförande i alla fall hade sina funderingar eftersom han ville ha till protokollet ett förtydligande vid sammanträdet . Där kan vi nämligen läsa följande: På initiativ av ordföranden antecknas till protokollet statssekreterarens utsaga att det inte är aktuellt att genomföra någon avyttring av apotek innan har bifallit ett förslag angående själva förutsättningarna för en omreglering av apoteksmarknaden. Jag påstod inledningsvis att regeringens avsikt att nedmontera apoteksmonopolet helt grundas på ideologiska skäl, fastän regeringen säger att avregleringen innebär lägre priser, ökad effektivitet och större tillgänglighet. Hur vet regeringen att det ska bli så? Har regeringen en utredning gömd i byrålådan som vi inte känner till, en utredning med beräkningar av de samhällsekonomiska konsekvenserna av avregleringen? Vad innebär avregleringen för folkhälsan? Finns det risk för överkonsumtion eller ökat beroende av läkemedel? Läkemedelskostnaderna i är , som tidigare nämnde. I vissa beräkningar uppskattas kostnaderna för biverkningar, beroende och andra problem att uppgå till samma belopp. Hur påverkas dessa kostnader av avregleringen? besvarar inte dessa frågor. Den har inte heller kunnat visa att en avreglering skulle göra att priserna pressas eller att systemet effektiviseras. Det behövs inte avreglering för att få förbättrade tider för öppethållande och ökat antal apotek. Det kan ske inom ramen för nuvarande system. Den ökade Internethandeln från apotek underlättar också tillgängligheten, så det kanske redan nu är omodernt att tala om antalet apotek per invånare, som regeringen så gärna använder som måttstock. Vi ledamöter i socialutskottet har hunnit diskutera mycket vara eller icke vara under den senaste månaden. Och när man lyssnar på de borgerliga partiernas representanter låter det som att svenska folket har all anledning att vara missnöjda med när det gäller tillgänglighet och service. Men när man frågar svenska folket blir det ett annat resultat. anseende hos svenska folket har ökat jämfört med , och bolaget rankas på tredje plats efter och Google och på första plats bland statliga bolag. Det är företaget som har låtit göra en undersökning bland 59 företag i . 17 000 personer har svarat på enkäten. Man har mätt företagens anseende i sju dimensioner: produkter och tjänster, innovation, arbetsmiljö, ägarstyrning, samhällsansvar, ledarskap och ekonomisk prestation. Produkter och tjänster är den dimension som värderas högst av allmänheten, och det är den som är starkast i. Ägarstyrning och samhällsansvar betyder också mycket för anseende. Den här undersökningen kom , men det finns flera andra undersökningar som visar på att kvinnor och män i vårt avlånga land har ett stort förtroende för . Senast har vi i kunnat läsa att svenska folket inte vill att säljs. Svenska folket har förtroende för . Jag vill citera också en av föredragshållarna vid den öppna hearing socialutskottet anordnade för sedan: Avveckla inte världens bästa apotekssystem! Regeringen tror på marknadens och konkurrensens krafter också när det handlar om läkemedel. däremot menar att läkemedel inte är som vilken vara som helst på marknaden utan en helt avgörande del i den medicinska behandlingen av sjukdomar. Vi ska också komma ihåg att patienten betalar av läkemedelskostnaderna, resten betalas med skattemedel. Regeringen vill gärna använda argumentet att avregleringen leder till ökad konkurrens och därmed per automatik till lägre priser. Jag tror att det är rätt så många, inte bara vänsterpartister, som håller med mig om att avregleringen av Posten, SJ och elmarknaden inte har inneburit lägre priser och bättre tillgänglighet. I stället har vi fått krångliga system, ökade priser och sämre service. Vad är det som får regeringen att tro att det skulle vara annorlunda med ? Nej, herr talman, apoteksmonopolet har visat sig fungera bra. tillsammans med Socialdemokraterna och menar att har bidragit till en effektiv läkemedelshantering och läkemedelsanvändning med mycket stor säkerhet och effektivitet med en personal som har stor kompetens. Vi vill behålla apoteksmonopolet. Jag passar på att yrka bifall till reservationerna 1 och 2. Reservationerna innebär avslag på propositionen. har som uppdrag att säkerställa totalt utbud av både receptfria och receptbelagda läkemedel över hela landet. Det måste ligga också i socialministerns intresse att det finns läkemedel över hela landet. Om jag tolkade generaldirektör rätt var han bekymrad över hur man ska kunna garantera service på landsbygden. Det förstår väl var och en av oss här att på en avreglerad marknad kommer vi inte att få etableringar av apotek på orter med 600 invånare. har en del orter med så lågt invånarantal apotek, inte öppet dygnet runt, som en del ledamöter från regeringspartierna brukar oja sig över. Det blir ju inte lönsamhet med ett underlag på några hundra invånare om vi talar om apoteksverksamhet, försäljning och hantering av läkemedel. Jag hade en interpellationsdebatt om och landsbygden med socialministern för en månad sedan. Några garantier för att det kommer att finnas apotek på mindre orter fick jag inte. Det mest konkreta svar socialministern gav då var i de områden där det är svårt att driva verksamhet, men där det ur patientperspektiv finns behov av service, finns olika sätt att garantera läkemedelstillgänglighet. Citatet är hämtat ur protokollet. Det vore bra om socialministern här skulle kunna exemplifiera och konkretisera lite närmare vad han menar med de olika möjligheterna att kunna garantera läkemedelstillgängligheten också på landsbygden. 11 (): I det här betänkandet har två reservationer gemensamt med Socialdemokraterna och . Vi yrkar därför bifall till reservation nr 1 och nr 2. Hur kan vi på bästa sätt skapa en utveckling inom läkemedelsdistributionen i som gagnar patienterna och folkhälsan? På vilket sätt kan den felaktiga läkemedelsanvändningen och den läkemedelsrelaterade sjukligheten minska? Kommer regeringens förslag att avreglera apoteksmarknaden att leda till en förbättrad och mer rationell läkemedelsanvändning? Svaren på de här frågorna och en analys av konsekvenserna saknas helt i den utredning som ligger till grund för regeringens kommande förslag om en avreglering av apoteksmarknaden. Det som även saknas i utredningen är att man inte har analyserat hälsomässiga, samhällsekonomiska och folkhälsomässiga konsekvenser samt andra risker med att införa ett marknadssystem för distribution av läkemedel som är inriktat mot ökad försäljning och större marknadsandelar. Finns det, trots avsaknaden av dessa analyser och svar på ovanstående frågor, ett antal andra tunga och hållbara argument för en avreglering av apoteksmarknaden när det gäller de receptbelagda läkemedlen? Enligt finns det inga sådana argument. Däremot finns det en mängd tunga argument och fakta som talar för en fortsatt utveckling av nuvarande system där har hela ansvaret för infrastrukturen vid distribution av receptbelagda läkemedel. Allt det som den moderatledda regeringen säger sig vilja åstadkomma med avregleringen av apoteksmarknaden kan enligt vår mening åstadkommas genom att bibehålla den effektiva infrastruktur som administrerar inom läkemedelsdistributionen av receptbelagda läkemedel. Jag kommer att ägna resten av mitt anförande åt att ge syn på de tre viktigaste argumenten som regeringen framfört för att motivera en avreglering av apoteksmarknaden. Det är tillgänglighetsargumentet, prisargumentet och mångfaldsargumentet. Till att börja med har vi tillgänglighetsargumentet. Det är ett av de tyngsta argumenten. Orsaken till att den moderatledda regeringen vill avreglera apoteksmarknaden är att man hoppas att effekten av avregleringen ska bli en förbättrad tillgänglighet, vad avser både fler apotek och utökade öppettider. I debatten brukar man framföra att det i snitt finns ett apotek per 4 000 invånare i , medan siffran för är 10 700. Då har man inte räknat in de ca 890 apoteksombuden. Om man räknar in apoteksombuden får vi en tillgänglighetssiffra för som ligger på ungefär 5 300 invånare per apotek. I dessa beräkningar av tillgängligheten är inte heller e-handeln med receptbelagda läkemedel inräknad. Detta är en kraftigt ökande verksamhet som skapar en klart förbättrad tillgänglighet. En annan verksamhet som driver är som är tillgängligt för kunderna dygnet runt. Genom att ringa dit kommer kunden i kontakt med apotekspersonal som ger enhetlig och kvalitetsgranskad information om läkemedel, rådgivning om hälsa och livsstil samt svarar på frågor om priser och öppettider. Till kan kunder även ringa för att beställa läkemedel från sitt elektroniska recept samt andra produkter och få dem hemlevererade. hanterade fem miljoner ärenden. När vi jämför antalet apotek per invånare i med övriga måste vi också ta med i beräkningen att är ett av mest glesbefolkade länder. Det är också värt att notera att trots att har en något lägre tillgänglighet avseende antalet apotek har vi i den högsta volymen använda läkemedel jämfört med andra länder i . Om vi trots det anser att det är önskvärt och det tycker att det är att utöka antalet apotek i för att förbättra tillgängligheten är det vår bestämda uppfattning att det går alldeles utmärkt att göra det utan att avreglera apoteksmarknaden vad avser receptbelagda läkemedel. Om ägaren, staten, ger tydliga direktiv att utöka antalet apotek verkställer naturligtvis detta. För att finansiera det kan man tänka sig att den mycket låga handelsmarginalen tillåts öka med någon procent. På samma sätt skulle ägaren kunna ålägga att utöka öppettiderna. Här kan vi notera att , utan att ägaren har gett några direktiv om detta, har ökat öppettiderna på befintliga apotek med samt minskat kötiderna så att av kunderna expedieras . När vi debatterar ökad tillgänglighet för att få receptbelagda läkemedel är kanske en av de allra viktigaste åtgärderna att vi gör allt för att förbättra tillgängligheten för medborgarna när det gäller att få tid hos läkare för att få sina recept. Prisargumentet är ett annat argument som regeringen använder för att motivera en avreglering av apoteksmarknaden. Vi skulle med en avreglering få lägre priser på receptbelagda läkemedel. verksamhet är kostnadseffektiv med jämförelsevis mycket låga handelsmarginaler. Även för partihandeln har mycket låga kostnader. Utredaren anger att jämföras i jämförbara länder. Jämfört med de flesta länder i får läkemedelsföretagen bra betalt för sina produkter i . är priset till konsumenterna i bland de lägre. Priserna för patenterade läkemedel är redan nära ett europeiskt genomsnitt. Priserna på generiska läkemedel är de lägsta i , både avseende tillverkares priser och försäljningspris från apoteken. Den jämförelsevis låga kostnaden för läkemedel beror i första hand på ett billigt och effektivt distributionssystem, som innefattar en statligt ägd apotekskedja med låg handelsmarginal samt att vi inte har någon moms på receptbelagda läkemedel. Det var slutsatsen i den redan tidigare nämnda . Rapporten ingår i en serie som gäller sex länder där organisationen tittar på läkemedelsförsörjningen, främst prissättning och subventionssystem. Att just monopolsystemet bidrar till de låga priserna kommenteras i rapporten som förvånande. Regeln är ju annars, skriver man, att ett sådant monopol skulle innebära ett högre pris på läkemedel. En annan orsak till att vi i har bland de lägsta priserna i på generiska läkemedel är den modell för prissättning som använder. Enbart sparade staten och skattebetalarna 5 miljarder på detta prissättningssystem. Detta mycket kostnadseffektiva system överväger nu regeringen att skrota eller ta bort. Idén med utredningens förslag är att det allmänna i efterhand ska ha rätt till en del av de vinster för vissa läkemedel som uppkommit i detaljistledet. Internationella och globala läkemedelsföretag med integration mellan grossist- och detaljistled kan emellertid lätt flytta sina vinster. Det blir därmed omöjligt att kontrollera var vinsterna uppstår, vilket gör förslaget om vinstdelning närmast illusoriskt. , som även här har varit utredarens förebild, har också övergett systemet. Utredningen föreslår för generiska läkemedel ett alternativt nytt system med planerad och stegvis förändrad prissättning vid stabil generisk konkurrens. Det innebär att dagens renodlade effektiva priskonkurrens ska ersättas med någon form av planmässig och statlig prissättning. Utredaren pekar själv på oklarheter och olösta problem när det gäller prismodellen och föreslår utvärderingar och förändringar av regleringen under en etableringsfas . Då ska man, kort sagt, se hur det går och därefter eventuellt föreslå en annan reglering. Det nuvarande systemet med öppen priskonkurrens för generiska läkemedel i har lett till att såväl industrins priser som apotekens försäljningspriser är de lägsta i . För oss i är dessa fakta om vikten av att behålla dagens effektiva prissättningssystem övertygande. känns den moderatledda regeringens argument om att avregleringen av skulle ge lägre priser på receptbelagda läkemedel som tämligen orealistiskt. Sedan har vi frågan om mångfaldsargumentet. Regeringen säger sig med hjälp av en avreglering vilja bidra till en ökad mångfald på apoteksmarknaden. delar regeringens uppfattning om att det är önskvärt med en större mångfald och fler småföretagare inom apoteksbranschen. Men till skillnad från regeringen är det vår uppfattning att denna mångfald bättre och säkrare kan uppnås om vi inte avreglerar apoteksmarknaden. I stället vill vi behålla och den billiga och effektiva infrastruktur som administrerar inom läkemedelsdistributionen av receptbelagda läkemedel. Med ett bibehållet och dagens system ser vi inga svårigheter att åstadkomma en större mångfald inom apoteksmarknaden genom att man i större utsträckning låter apotekare ta över apotek i form av intraprenader eller entreprenader och möjligen i form av franchisingverksamhet. När vi ser på utredningens förslag till avreglering av apoteksmarknaden kan vi inte se att den kommer att leda till en större mångfald med många olika mindre aktörer utan snarare riskerar vi att få en oligopolmarknad med några få stora kedjor. Om man ser på vårt grannland , som har genomfört en avreglering av apoteksmarknaden, kan man konstatera att apoteken i nu drivs av i huvudsak tre internationella företag med integrerad grossist- och detaljistverksamhet. Endast ett fåtal apotek har ett lokalt ägande. Tamro, en av de tre stora aktörerna i , har efter avregleringen köpts upp av tyska Phoenixkoncernen, som är grossist och detaljist inom läkemedel samt hälso- och sjukvårdsprodukter. äger nu den största apotekskedjan i med 229 av drygt 550 apotek ungefär hälften. slutsats av detta är att om vi vill ha en ökad mångfald inom apoteksmarknaden ska vi behålla och säga nej till avreglering. Avslutningsvis vill jag kort sammanfatta uppfattning. Varken tillgänglighetsargumentet, prisargumentet eller mångfaldsargumentet ger ett stöd för avreglering. Jag har lyft fram fakta och argument som stöder att vi ska behålla och att sannolikheten då är mycket större att vi kan skapa en bättre tillgänglighet, behålla dagens låga priser och skapa en större mångfald av aktörer inom apoteksmarknaden. 12 (): Först vill jag yrka bifall till förslaget i socialutskottets betänkande SoU17 och avslag på samtliga reservationer. Jag är först ut i en grupp talare som representerar oss som ser möjligheter, som har visioner, som vill förnya, som vill modernisera, som vill omreglera, inte avreglera, apoteksmarknaden allt i syfte att göra saker än bättre och öka tillgängligheten. Det är något vi brinner för. Vi i allianspartierna håller vad vi lovar. före valet presenterade vi från och övriga allianspartier att vi var övertygade om att en omreglering av apoteksmarknaden är bra för att förbättra tillgängligheten till och service när det gäller apoteksvaror och sänka priset. tar vi steg för steg besluten. blev nikotinläkemedel mer tillgängliga och kan säljas där tobaksvaror säljs. Efter dagens beslut kan arbetet med omstruktureringen av ägandet och verksamheten i påbörjas. Sedan kommer förslag om ökad frihet avseende sjukhusens läkemedelsförsörjning och förslag på hur fler än dagens statliga monopol ska kunna driva apotek runt om i landet. Därefter ska förslag komma på hur vi ska kunna köpa receptfria läkemedel, nässpray och andra produkter på ett friare sätt än i handeln. lade utredare fram ett slutbetänkande, Handel med läkemedel för djur. Ingen kan väl säga annat än att vi från allianspartierna i riksdag och regering mycket målmedvetet arbetar för att omregleringen verkligen ska bli av. Det ska ske på ett sätt som, enligt min mening, ska leda till fortsatt kvalitet, fler apotek, ökade öppettider, tillgängligare receptfria läkemedel ute i handeln och så vidare. För att underlätta för nya aktörer att etablera sig på apoteksmarknaden kommer också antalet apotek i statlig ägo att minska. Mångfald och nyföretagande ska avlösa apoteksmonopolet. Intresset inför möjligheten att själv få driva apotek utan att behöva åka till är stort. Läkemedel är, och ska fortsatt vara, en viktig del av hälso- och sjukvården. Läkemedel är dock inte vilken vara som helst. Vissa läkemedel är beroendeframkallande, och felaktigt använda är de direkt farliga. är självfallet läkemedel en förutsättning för att hälso- och sjukvården ska lyckas behandla, lindra och bota människor med ohälsa. Försäljning av läkemedel kommer självfallet även i alliansens att omfattas av statlig reglering, tillsyn, kontroll och god information. Vi ska ha en patientsäker och trygg läkemedelsförsörjning och fullgod service oavsett var i landet vi bor. Men, som sagt, vår övertygelse är att vi når det bättre genom att omreglera den svenska apoteksmarknaden, minska etableringshinder, skapa långsiktiga villkor och därigenom locka fler aktörer till apoteksmarknaden. För att bredda beslutsunderlaget har socialutskottet, som redan nämnts, ordnat en offentlig utfrågning och dessutom fördjupande slutna utfrågningar. Vi har också inhämtat yttrande från näringsutskottet.