prot · GW0917 · 2008-10-22 00:00:00 — Jag har i olika frågor och uppvaktningar till försökt att fästa uppmärksamheten på detta. Visst medhåll får jag i de skriftliga svaren från , men inga konkreta ändringsåtgärder. Bank- och kreditsektorn är ju i centrum i många länder som dessa, så nu även i . När saker och ting lugnar ned sig vore det en snygg gest mot de skattebetalare som på olika sätt tvingas medverka till behövliga trygghets- och stabilitetspaket att man självmant från den privata sektorn ser över kort- och kreditavgifterna i . I sak borde det inte för nordbor vara något konstigt att betala med sitt kort på samma villkor i , och även om kortet är utfärdat i . En annan sådan konstig sak som jag uppfattar som ett gränshinder är att de danska medborgare som bor söder om får delta i folketingsvalen medan de som bor norr om inte får delta i valen. Danska medborgare bosatta utomlands får inte delta i sitt lands val. På skånsk sida bor en växande andel danskar. För dem kan detta med rätta uppfattas som ett reellt gränshinder. Sedan förra redogörelsen har jag som representant för deltagit i två olika möten arrangerade av . Vid det första var jag som talare med och berättade om den nya flykting- och asylpolitiken som bedrivs på ett bra sätt i . Den andra sammankomsten handlade om hotet från nätet och kretsade bland annat kring den IT-attack republiken utsattes för i samband med en internationell incident vid flyttning av ett soldatmonument från Sovjettiden. stod under stort tryck då datakapaciteten i praktiken slogs ut genom ett fientligt anfall. Det handlar om två centrala frågeområden som jag anser måste ges ytterligare tyngd i det nordiska arbetet. Migrationsfrågor blir viktigare och vi påverkar varandra som länder som behovet av arbetskraft kommer att öka . De säkerhets- och försvarspolitiska utmaningarna är alltmer delade och kräver gemensamma åtgärder, precis som en likartad fast hållning. attack på visar både genom den snabba utvecklingen och genom det stötande agerandet att gå in i ett grannland att det finns anledning för oss i och att tänka igenom vårt läge och våra utmaningar. har också i förhållande till sina grannar visat att energileveranser kan användas för påtryckningar och rent av som ett slags strategiskt vapen i vissa situationer. Det borde vi notera och förstå i . På precis samma sätt finns det anledning att i grunden analysera vilken betydelse egentligen säkerhets- och försvarspolitiskt tillmäter sin infrastruktur för gas- och oljeleveranser. Vi i har all anledning att inte vara naiva. För mig betyder den nordiska dimensionen och sammanhållningen mycket. Vi förenas i kultur, traditioner, historia, språk och globala utmaningar. Det finns skäl att göra det nordiska samarbetet ännu intressantare och relevantare genom att vi tillsammans tar oss an sådant som migration, försvars- och säkerhetspolitik och nya roll i . Men vi gör det också genom att bekämpa gränshinder, reella som formella. Avslutningsvis vill jag säga att statsrådet undrade om motionären var nöjd med besked om utökat ambassadsamarbete de nordiska länderna emellan. Det är motionären mycket nöjd. I detta anförande instämde (). 180 () replik: I den svenska delegationen har vi ett bra klimat när vi diskuterar. Ändå var det en detalj här som man inte kan lämna utan kommentar. ville på något sätt påskina att det råder otydlighet i fråga om hur vissa partier ställer sig när det gäller överstatlighet kontra mellanstatlighet. Detta är lite märkligt. Om det är någon otydlighet upplever jag att det är på sida. har sedan EU-valet , då vi hade diskussioner om svenskt medlemskap eller inte, varit oerhört tydligt när det gäller vilka frågor som vi anser att man ska ha ett överstatligt samarbete, trots att vi har en mycket kritisk inställning till EU. Vi ser gärna ett överstatligt samarbete på global nivå när det gäller miljö- och klimatfrågor. Vi har alltid var mycket tydliga i fråga om det. I övrigt anser vi att samarbete mellan länder ska ske på mellanstatlig nivå. Om det är något parti som är mycket tydligt när det gäller just vilka områden som man ser mellanstatlighet kontra överstatlighet som tydliga val är det . Däremot tycker jag att representerar ett parti som, trots att han på något sätt påstår det motsatta, sakta men säkert glider mot ständigt ökad överstatlighet. 181 HANS () replik: Jag tackar för att vi fick en frågestund om . Det jävar något påståendena om att vi var så väldigt eniga. Först måste jag gratulera till att numera tillhöra ett parti som är lite tydligare i EU-frågan än . Jag tycker att det är i rätt riktning framåt. När det gäller överstatlighet tycker jag också att det finns vissa områden där det är bra att vi har ett väl fungerande samarbete. Jag tycker att EU på alla sätt är just en god . Det gäller exempelvis miljösamarbete och klimatförändringar. Vi har också sett att man hanterar bank- och kreditoron gemensamt. Det har inte varit bara , utan också andra stater som och har deltagit. Jag tycker också att det gäller inom försvars- och säkerhetspolitiken. Om man tittar på hur en del partier, som jag uppfattar som fientliga till överstatlighet, agerar i olika utskott tycker jag att de ändå ganska ofta vill utfärda olika former av rekommendationer till de olika nordiska ländernas regeringar. Det kan i vissa fall vara bra frågor. Men det som jag tycker att man ska fundera igenom är om det verkligen är så att man borde driva dessa frågor via olika utskott eller om man i större utsträckning borde driva den typen av nationell lagstiftning hemma i de olika parlamenten. Jag förnekar inte till exempel rätten att engagera sig i frågor om transfetter. Men frågan är om han ska gå via utskott eller om han ska gå via utskott i riksdag. Sedan säger att skulle kunna vara ett parti som står för mer överstatlighet. Då tycker jag att han får vara så pass god att han visar exempel på att vi är på väg i den riktningen. 182 () replik: Jag tycker att är ganska svaga när det gäller att försöka stoppa den glidning som sker mot ökad överstatlighet på civilrättens område. Jag sitter i civilutskottet, och vi ser hur äktenskapslagstiftning, till exempel skilsmässor, regler för barn och så vidare sakta men säkert glider oss ur händerna. Det gäller på många sociala sidor. Jag tycker inte att representant i utskottet bjuder något riktigt tydligt motstånd. Jag tycker att den här regeringen över huvud taget faktiskt, precis som den föregående jag var inte särskilt nöjd med den föregående regeringen heller accepterar de förslag till ny lagstiftning som kommer från EU. Man implementerar den ofta på ett mer långtgående sätt än man gör i en del andra länder. Man kan där se en sådan tendens. När det gäller exemplet med transfetter kan jag förstå att man kan tycka att vissa frågor kanske inte ska drivas på nivå. Jag tror att det är bra att driva frågor på många olika nivåer. Vissa frågor har gått längre i vissa länder än i andra, och man kan då få stöd därifrån. I mitt anförande nämnde jag mänskliga rättigheter. Där tycker jag att fungerar som en sorts kugge i maskineriet. Vi försöker att visa oss duktiga för varandra. Vi påpekar varandras misstag när vi glömmer någonting när vi implementerar nya direktiv från EU jag har glömt bort vad de heter med mer eller mindre inslag av rättighetslagstiftning. Det driver utvecklingen åt ett positivt håll. Jag tror därför att det är bra att jobba på samtliga nivåer i EU, i och i de enskilda länderna. 183 HANS () replik: säger att han inte var särskilt förtjust i den förra regeringen. Där är vi helt överens. I mitt tidigare liv, innan jag var kommunstyrelsens ordförande i , var jag tidningsman. Med tanke på önskemål om mer aktivitet från moderater i de civilrättsliga frågorna för att bekämpa överstatlighet skulle man ha kunnat ha rubriken: Miljöpartist efterlyser moderat motstånd. Även på den punkten är vi rätt överens. Jag tycker att det är viktigt att man på olika sätt i olika utskott här i riksdag och i kammaren faktiskt ser när det sker en glidning från nationellt självbestämmande till överstatlighet. Jag tycker att samarbete är viktigt. Jag tycker att europeiskt samarbete är oerhört viktigt, och jag tycker att nordiskt samarbete är väldigt viktigt. Men vi måste också bli bättre på att bestämma oss för vilken nivå som hanterar vilken fråga. Då tycker jag att det ändå fanns en glidning i denna överstatliga riktning i förra inlägg därför att han sade att det är viktigt att man diskuterar på olika nivåer. Men sedan finns det vissa frågor som är särskilt viktiga, och de vill man ta upp till exempel i och i utskotten. Där är det viktigt att man ändå är principiellt mycket tydlig. Det finns olika sakfrågor som man kan tycka är särskilt ömmande och viktiga, måhända transfetter, men där det ändå är viktigt att man sätter stopp och säger: Detta är inte en fråga som man ska ha överstatliga beslut om även om man finner den väldigt viktig, utan detta är någonting som överlåts till den nationella lagstiftaren, det vill säga till oss här i kammaren. Det är viktigt att vi i våra utskott i funderar igenom: Är detta en fråga, även om det är en viktig för mig, för att fatta beslut om eller för mig som riksdagsledamot av riksdag att fatta beslut om? Vi måste bli bättre på att se skillnad mellan överstatlighet och de nationella besluten. 184 () replik: Jag tackar för de vackra orden men också för ett väldigt engagerat försvarstal för försvaret inom . Som jag sade har försvarspolitiken aldrig varit ett område vare sig för eller ministerrådet, utan det har varit ett samarbete mellan självständiga länder. I och för sig håller jag med om det som sägs i diskussionen och det förslag som har väckts om att det kan finnas samarbetsvinster där. Vi får väl se vad pappa efter sitt uppdrag kommer fram till i sin rapport som kommer . Det som jag blev lite förvånad över var att kallade oss naiva i vår syn på . Det var lite stötande, måste jag säga. Jag har också följt hur ser på det som har hänt i . Enligt den senaste Gallupundersökningen var det väldigt svårt att se att finnarna såg som ett hot. Vi i oppositionen kommer att diskutera ministerrådets samarbete med nordvästra men också presidiets tankar. Vi står faktiskt än så länge bakom att man ska bygga ut samarbetet. Men man ska fokusera och försöka hitta de demokratiska vägarna i ett läge då vi kanske behöver samarbeta mer och inte skapa konflikter. Min fråga är: Tycker att ministerrådets Rysslandsstrategi, som faktiskt än så länge stöds av , är naiv och fel? 185 HANS () replik: Först vill jag rikta ett tack till . Berömmet i mitt huvudanförande var både menat och välförtjänt. När det gäller det naiva är det inte så mycket ett pekande finger mot andra i denna kammare eller i utan kanske snarare mot mig själv och det jag representerar. Jag tycker kanske att vi i vi kan fundera på hur lång är delvis har varit lite naiva i synen på vad som händer i . Jag tror att det delvis är så därför att vi hoppas mer än vad vi ser i verkligheten. Vi vill så gärna ha ett demokratiskt i vår närhet, ett som utvecklas i rätt riktning, mot marknadsekonomi och mänskliga rättigheter. Det finns tecken i den riktningen. Tyvärr har det också funnits alldeles för många tecken på att utvecklingen går i rakt motsatt riktning skotten mot , jakten på oppositionella samt olika former av både formella och reella inskränkningar. Sådant oroar mig inte minst det som skedde i samband med attacken mot men även IT-attacken riktad mot . Sådant inger oro. Det gör att det finns all anledning att fundera på huruvida vår försvars- och säkerhetspolitik i samverkan med våra Östersjögrannar är den lämpligaste. Jag tycker att har haft en mycket mer nyanserad syn på och diskussion om de här frågorna. Det kan bero på historiska erfarenheter men också på närheten till grannlandet. Det är alldeles riktigt att jag inte tycker att som sådant nödvändigtvis ska administrera en försvars- och säkerhetspolitik. Men vi ska utnyttja möjligheten att vi har en session för att just diskutera nordiska försvars- och säkerhetspolitiska frågor. De är i allra högsta grad gemensamma och något som vi delar. Jag tycker att den utveckling som nordiska försvarsministrar nu har inlett mot ett ökat samarbete helt går i rätt riktning. När det gäller och demokratin är det viktigt, tycker jag, att samarbeta med dem som är företrädare för de verkligt demokratiskt valda organen och med dem som företräder mänskliga rättigheter. Det är tyvärr inte alla organ och alla ryska företrädare som gör det. 186 () replik: Först har jag en väldigt kort fråga: Tycker att vi ska avbryta det demokratiska samarbete som vi har inom och inom ? Vi var en omvänd delegation som var till och . Det var just efter det tråkiga som hade hänt i . Alla människor som vi där mötte var väldigt oroliga för att vi över huvud taget inte skulle komma, för att vi skulle döma ut det samarbete som är väldigt långsiktigt. Det finns till och med ett samarbete med räddningstjänsten och gränspatrullerna. Det var så positivt att möta det här. Mot den bakgrunden känner jag en oro för att i försvarspolitiken tar bort den möjlighet som vi parlamentariker har när det gäller att möta, träffa, människor och att försöka hitta samarbetsformer och frågor som gagnar både oss själva och dem som bor där borta en win-win-situation. Jag blev lite orolig för att nu kanske blandar ihop försvarspolitiken med det arbete som vi också ska diskutera i , alltså Nordiska ministerrådets samarbete med nordvästra och det som vi från presidiets sida diskuterar, nämligen hur parlamentarikersamarbetet ska se ut. 187 HANS () replik: Någonstans finns det, tycker jag, en punkt där man också måste vara väldigt tydlig i förhållande till . Jag tycker att i sin relation till omvärlden var balanserande nära en sådan punkt när man gick in i ett grannland och ockuperade delar av det territoriet, som ju skedde i . Där tycker jag att det är viktigt att göra en distinktion, som själv är inne på. Det är nämligen väsentligt att ha kontakter med det civila samhället därför att det verkligen representerar det genuina. , företagare och den typen av kyrkor som finns eller ideella föreningar är oftast i stor utsträckning inte förknippade med staten. Men när man mer kommer till de offentliga organen är det, tror jag, viktigt att ändå analysera om det är ett organ som har en demokratisk legitimitet, om det är ett organ som förvaltar mänskliga fri- och rättigheter. finns det skäl att vara lite försiktig. Därmed inte sagt att man ska avbryta eller stoppa förbindelser. Tvärtom är det nog viktigt att vi har kontakt och relationer med det levande öppna , för ett sådant finns det också. Det är till och med viktigt att vi stärker de inslagen av det civila samhället. Men det finns skäl för oss att ibland göra skillnad mellan det som är det civila samhället och en del av det demokratiska å ena sidan och det formella statsstyrda å andra sidan. Det senare inger oro i en allt större utsträckning just genom attityden mot grannländer som och . 188 (): Liksom flera av de föregående talarna vill även jag uttrycka glädje över att få den här möjligheten att diskutera nordiska frågor. Vi pratar nu om en rapport som gäller . Det här känns särskilt angeläget , veckan före session i . Det visar att det nordiska samarbetet är något i högsta grad pågående. Det känns också lite speciellt att få vara med i den svenska delegationen i nu när vi står inför . Det är ju då det gamla riket separerades och födelsen av det moderna och det moderna , två länder som har ett gemensamt kulturarv och som har en gemensam värdegrund. Svenska delegationens ordförande nämnde i sitt huvudanförande kulturen och språket som bärare av det nordiska samarbetet, och så är det i högsta grad. De är ett kitt och ett fundament. har också mångfalden präglat . I min gamla hembygd och i och hembygd skrev , före : Hit samlades från Åbotrakten, österbottningar, tavaster, samer, permer, ryssar, hälsingar, jämtar och norrmän. De träffades och gjorde affärer och kommunicerade med varandra. Sannolikt talades lika många olika språk när de kommunicerade med varandra, så är också en region av mångfald. Men utvecklas också. Redan på den tiden var en både kulturell och funktionell region. Jag upplever att det som hänt ökar betydelse som funktionell region. Också det är, tror jag, en orsak till många av de diskussioner vi har bland annat om gränshinder. Vi rör oss nu mycket mer. är nu mycket mer vår gemensamma hembygd än den var . Vi i är lika men ändå så olika. , , , och är små ekonomier. Samtliga våra länder är starkt beroende av en utrikeshandel. Vi är också beroende av de ekonomiska förhållandena sinsemellan och av det som händer globalt. Det har vi sett inte minst under finansoron. Fyra av våra länder står relativt väl rustade gentemot övriga länder. Däremot är med sin lilla ekonomi verkligen illa utsatt. Men det har funnits ett gemensamt inte bara nordiskt utan också europeiskt engagemang för att stabilisera och hjälpa varandra. Från den aspekten kan man kanske se globaliseringen, som ju inför de här utmaningarna har framstått som ett hot. Men för är globaliseringen en möjlighet. Globaliseringen har lett till det välfärdssamhälle som är och ger oss även möjligheter . Men för att för att , och ska vara vinnarregioner krävs det ett ökat samarbete. Det är tillsammans som vi kan utveckla våra förutsättningar att ta vara på de fördelar som globaliseringen innebär. På samma sätt är det med klimatet och utmaningarna när det gäller miljön i och, inte minst, i , något som på ett mycket föredömligt sätt diskuterats tidigare här. är en region och ska agera som en sådan, och utmaningarna är gemensamma. Näringslivet i länderna sammanflätas alltmer. gäller mer än hälften av de utländska investeringar som sker i svenskt kapital. Det sker också stora finska investeringar i . Vi har en växande gemensam arbetsmarknad. En rad motioner här handlar om gränshinder. Två av motionerna har jag väckt. Jag har också väckt en motion som kommer att behandlas i ett annat utskott och som handlar om de hinder som finns när det gäller att få en fungerande arbetsmarknadspolitik mellan och . Det finns fortfarande formella och reella hinder för att människor som bor i våra gränsregioner runt om i ska kunna ha hela arbetsmarknaden till sitt förfogande och få arbete och för att företagen ska kunna utveckla sin verksamhet. Det pratades tidigare om infrastruktur och det uppdrag som den gav till länsstyrelserna för att se över infrastrukturbehoven i och . Äntligen kan vi börja titta på vad som händer också i öst-västlig riktning. Vad finns det för utmaningar för att binda ihop infrastrukturen i våra länder? Ett uppdrag har getts tidigare för motsvarande översyn när det gäller kommunikationer mellan och . Jag delar helt synpunkter på som en arena för att utbyta erfarenheter, för att inspireras och ta intryck av varandra. Vi är ju så lika men ändå så olika. Därför är den inspiration som vi kan få i relativt lätt att omsätta i tankegångar som: Vad skulle det här innebära i vårt land? Det är inte så konstigt att jag delar syn eftersom vi tillhör samma partigrupp i . Det är också en del av den nordiska politiken. Den inte är likadan som partiorganisationerna är i de nordiska länderna separat. I mittengruppen i har fyra av de nordiska länderna representanter för både oppositionen och regeringsinnehavet. Det ger en spänst i debatten inom mittengruppen men kan också leda till överraskningar när det kommer till beslutsfattandet. Det är islänningarna som det är ordning på. Där är man i klar opposition. Gränshinder är en viktig fråga. pratade om att det har nämnts som en avgörande fråga för medborgarnas förtroende för det kommande nordiska samarbetet. Så är det. Jag tror att medborgarna mäter det nordiska samarbetet i vår förmåga att eliminera gränshinder och underlätta människors och företags mobilitet över gränserna. Det handlar om att ta bort varje form av hinder som omöjliggör och försvårar privatpersoners och företags rörlighet i . Men det handlar också om attityder. Allt handlar inte om det formella. Jag delar också förväntningarna på Gränshindersforum inte minst på ordföranden som tidigare haft i uppdrag att se över gränshindren att man nu på ett tydligare sätt kan gå från ord till handling. Jag gläds över att det är rätt mycket fokus på i det nordiska samarbetet. Jag kan vara generös som boende i en annan gränsregion. Förklaringen är att det inte är så länge sedan man fick en landförbindelse över , något som vi på andra håll i haft . Det innebär att nya problem upptäcks. När mobiliteten ökar upptäcker man nya problem. Det finns mycket att lära även i andra delar av den erfarenhet som kommer från . Jag ser mycket positivt på det svensk-danska arbete som arbetsmarknadsministrarna på respektive sida aktualiserade med att träffa bilaterala avtal mellan och . Man har flyttat fram positionerna och löst praktiska problem. Den lärdom vi kan ta är att allting inte ska behöva lösas av alla fem länderna. Många frågor kan faktiskt lösas enkelt genom bilaterala avtal direkt. Vi behöver inte krångla till det. Jag ser fram emot att den nu efter goda erfarenheter av en svensk-dansk arbetsgrupp kommer med en svensk-finsk arbetsgrupp. Det handlar inte bara om politik och offentlig byråkrati, utan även organisationsrepresentanter sätter upp hinder. Jag tänker till exempel på yrkesexamensgiltigheten i de olika länderna. Det försvårar utbytet av hantverkare i nordiska länder. Jag skulle vilja nämna sex konkreta åtgärder som jag vill se mot gränshindren. Det handlar om att ge gränshinder en prislapp. Att ta bort gränshinder är en ekonomisk fråga. Det var den första. Det handlar också om att vi måste bryta stuprörstänkandet och få in mer hängrännor och systemtänkande, framför allt på myndighetssidan. En del myndigheter ser bara till sin specifika uppgift men ser inte hur det kan försvåra helheten. Jag ser ett behov av ökad koordinering av lagstiftningen för att hindra att nya gränshinder skapas i fråga om både den lagstiftning som vi har här och vår gemensamma lagstiftning i EU. Jag vill se tydliga tidsgränser för att undanröja de gränshinder som är identifierade. Jag vill se en bättre och tydligare information till medborgare, näringsliv och myndigheter även om det har skett mycket på det området, inte minst genom användandet av den nya tekniken. Men jag vill framför allt se en tydlig politisk prioritering av att öka rörligheten för att göra än mer till vår gemensamma hembygd. 189 (): Jag satt och tittade i gamla papper och hittade min farfars gamla pass. Han bodde i södra . Passet var från . hade min farfar en stämpel på en utlandsresa, och den var till . Någon annan utlandsresa hade han inte gjort. Det är lite märkligt att föreställa sig det när man nu bor där nere och tar sig från till på kanske ibland lite mindre än så, ibland lite mer. Jag har verkligen den visionen och den övertygelsen och jag vet att det är många som har den i den här kammaren att höga gränshinder för människor, varor och tjänster hindrar utveckling. Låga gränshinder öppnar för både ekonomisk utveckling och ett öppet och tolerant tänkande. Jag tror inte att det är någon överdrift att säga att minskningen av gränshinder hänger samman med ett lands utveckling mot inte bara ekonomiskt välstånd utan också demokrati och kulturell utveckling. Nere i har vi sett hur kontakterna över har utvecklats väldigt kraftigt sedan byggdes. Det är 20 00025 000 människor som pendlar mellan och . ser vi hur det växer fram ett samarbete mellan företag och universitet på båda sidor av . Massor av människor bor i och jobbar i , och en lite mindre grupp bor i och arbetar i . Den här utvecklingen har vi sett, men med kanske inte så många människor inblandade på en så begränsad yta, på många andra håll mellan och och mellan och . Den växer ofta fram därför att människor driver den människor, företag och utbildningar.