prot · GV09100 · 2008-04-22 00:00:00 — har jag försökt läsa på och titta närmare på hur man hanterat markägarnas förslag där de för fram att man skulle kunna gräva ned kabeln för att ta mindre skog i anspråk och även för det estetiska intrycket. Jag har gått igenom tre sådana här luntor som den jag har med mig här. Jag vet inte om näringsministern har ännu fler luntor och ännu mer underlag. Men jag kan inte ens se att frågan är utredd. Det gör mig lite fundersam, eftersom det ändå har kommit ett förslag som markägarna gärna ville att ni skulle titta på. Däremot har det kommit förslag på vad det skulle kosta. Men vi har inte fått ta del av hur man har beräknat den summan. Jag ska återkomma till detta. Det finns självklart olika skäl till att man engagerar sig och föreslår en nedgrävning av kabeln, men det man tog upp på det möte jag deltog i var i alla fall koldioxidutsläppen och den klimatdebatt som har varit. Ska vi verkligen göra oss av med mer skog än vi faktiskt behöver? Man tog upp skogens betydelse för biodrivmedel. Man tog upp skogens betydelse för jobb och pappersindustrin så klart. Man tog också upp skogen som regional resurs. Utifrån det tyckte man på det här mötet att skogsmark kanske inte skulle behöva tas i anspråk om det gick att söka andra lösningar. Man hade en lång rad förslag på hur det skulle gå att använda befintliga ledningsgator i stället. Man tog också upp Sydlänken, där det faktiskt hade varit möjligt att ta en annan väg. När det gäller Sydlänken var markkabeln i början dyrare än en luftledning. Men i fallet med Fennoskan säger man från Svenska kraftnäts håll att prisskillnaden är . Vad de har beräknat detta på har vi inte något underlag för, som jag sade tidigare. Vi har inte heller något underlag för vad det skulle betyda om det skulle vara möjligt att gräva ned kabeln på vissa ställen. Det hänvisar till är att man ska ha hela skyddshöljet på kabeln även på land, fast skyddshöljet är till för att ankare inte ska kunna fastna i den på havsbotten. Det verkar lite onödigt att ha en sådan kraftig kabel på land. Vi har också hört från experthåll att det inte är nödvändigt och att man skulle kunna göra på ett annat sätt. Jag ska komma tillbaka till ersättningsfrågorna, men jag tänkte höra med näringsministern: näringsministern något annat underlag där man verkligen visar vad en nedgrävd kabel hade kunnat innebära både för markägare, självklart, och för miljön? Det kunde också gälla att titta på kostnaderna och vad dessa beräknade kostnader i så fall bygger på. Jag har inte kunnat se det i de underlag som har varit ute på remiss. Om det finns sådana underlag tycker jag att man skulle ha redogjort för dessa för dem som faktiskt är berörda, så att de hade kunnat titta på dem och antingen tyckt att det här var en bra utredning, och att vi kan nöja oss med det, eller att man har gjort fel och att vi hade kunnat ta fram alternativ. 28 Näringsminister (): Jag beklagar först och främst att svaret har fått vänta. Det finns praktiska förklaringar till detta, men det är klart att det hade kunnat vara bra att kunna lämna svaret innan beslutet var fattat. Låt mig först säga att jag tror att vi ska vara klara över att det är en tekniskt komplicerad fråga. Det är ingen slump att frågan har legat länge på regeringens bord och också hos . I grunden är det så att ska vi kunna ha en bättre, väl fungerande nordisk elmarknad måste vi ha kablar. Dessa kablar måste dras någonstans. Jag vill ha en fungerande nordisk elmarknad, och den här kabeln har räknats som en av de strategiska kablarna för att kunna öka överföringen mellan och . Vad är meningen med här kablarna? Jo, det är att varje land inte behöver bygga toppkapacitet , utan vi kan hjälpa varandra när det är hög förbrukning och starkt tryck i ett land men kanske inte i ett annat. Vi måste också se på vad syftet är med de här kablarna. Teknikutvecklingen går naturligtvis framåt, och Sydvästlänken är ju ett sätt att pröva en my teknik för nedgrävning av kablar. Men vi måste vara ärliga också i det fallet och säga att det finns frågetecken kring den här nya tekniken. Det gäller säkerheten, hur man ska kunna klara olika överföringar och annat. Det tycker jag också är viktigt att säga; att när vi nu tar ett nytt tekniksteg kan det vara bra att se vad det får för resultat och hur det fungerar i praktiken. När jag har tittat på bedömningen av det här har jag kunnat konstatera att den kabel som ska gå på land i största utsträckning går på redan befintlig mark som är tagen i anspråk. Det finns redan kablar upphängda. Man hänger i samma stolpar. Det är på en liten, kort sträcka som man gör nytt. Det är så jag har sett på det, och jag har ställt det i relation till den ökande kostnad som man har beräknat för att gräva ned. Sedan vill jag gärna säga att det är väldigt viktigt att man har samråd. Jag kan bara se från de redovisningar som är gjorda att det har skett väldigt mycket samråd. Sedan kan det vara så att man inte är överens i sakfrågan. Då hjälper ju inte samrådet, för man har olika åsikter. Det måste vi också ha respekt för. Jag vill säga att jag tycker det är viktigt att vi kommer fram när det gäller expropriationslagen. Den kritik som riktas mot utbygganden handlar ju också om ersättning till enskilda markägare. Där hoppas jag att utredningen nu kommer med lite konkreta förslag. Ska vi kunna bygga ut ledningar, ska vi kunna få människor att ställa upp med mark, med allt det intrång som det innebär, måste det också finnas en rimlig ersättning till markägarna. Det måste alltså finnas förståelse för att vi behöver stora infrastrukturprojekt av den här arten. Vi får pröva oss fram med ny teknik. Jag är helt säker på att tekniken kommer att utvecklas framöver och prövas på olika ställen. Och det tredje viktiga instrumentet är att ha en expropriationslagstiftning som också gör att markägarna känner att de blir rättfärdigt och rättvist behandlade. Det är den balansen och de delarna som är viktiga att ha med i det här. 29 (): Låt mig tydliggöra att det inte är någon som ifrågasätter kabeln över huvud taget. Man har full förståelse för att kabeln ska dras och för syftet med kabeln. Det är inte det diskussionen handlar om. Diskussionen handlar om hur vi använder den skog som vi har på bästa sätt. Är det genom att avverka den och göra breda ledningsgator? Visst är det så att det redan finns ledningsgator där, och de ska breddas ytterligare. Man kan inte hänga upp i samma stolpar, för det fungerar inte tekniskt. Så man ska sätta upp nya stolpar bredvid och bredda ledningsgatorna ytterligare. Om man då ska bredda ledningsgatorna handlar det om till, medan en nedgrävd kabel hade tagit mark i anspråk. Därmed hade man kunnat ta mycket mindre skog i anspråk. Det jag finner märkligt är att man inte har utrett frågan på ett sådant sätt att man kan följa den och se på brister, kostnader eller annat öppet, så att alla människor kan hänga med i en diskussion. Sedan kan man ändå komma fram till olika ställningstaganden. Det är helt självklart i en demokrati. Det tycker jag är en brist i underlaget i övrigt. Sedan har det varit samråd, visst, på många håll. Om jag ska gå över till ersättning till enskilda markägare är de signaler som jag har fått att man från Svenska kraftnäts sida har haft en bra inställning och försökt finna bra lösningar. Om man till exempel jämför med arbete i mitt hemlän är det stor skillnad på diskussion och möjligheter, om jag säger så. Men ändå är det ju så att skogsägarna ser ut att få ersättning för inkomstbortfall, liksom om man avverkar skogen, vad det innebär om man avverkar den och så vidare. Frågan om hur man ersätter framtida inkomstbortfall finns ju inte med. Hur ersätts det försämrade fastighetsvärdet? Framtida jobb som det här kunde ha skapat ersätts ju inte heller. Och för samhället som helhet: Vad innebär minskad skog för koldioxidutsläpp och så vidare? Det är ju över huvud taget inte med i diskussionen. Det blir väl mer så att ersättningen kanske blir bättre än vad en gång betalade. Den begränsar skadan, men det är inte mer än så. Det är ju ingen bra ingång om man vill ha en utvecklad infrastruktur i ett samhälle. Då är det ju så, som är inne på, att man faktiskt måste ha berörda människor med sig för att underlätta ett sådant arbete. För vi hoppas väl på ytterligare infrastruktursatsningar av olika slag, alltifrån järnväg till om vi eventuellt behöver bygga ut vindkraft eller vad det nu är. Då ska man ju kunna hantera frågan på ett bra sätt för dem som faktiskt får sina liv påverkade. Det tycker jag att det finns en hel del frågetecken kring. Frågan är återigen: Har sett någon utredning kring nedgrävd kabel och vad det skulle innebära alternativt att man har tagit bort det här skyddshöljet? Även om det är en teknisk fråga så har man ändå teknisk kompetens hos . De hade kunnat titta på de olika alternativen och lägga fram ett kostnadsförslag som alla hade kunnat titta på. Jag skulle vilja höra om hon har gjort det och hur hon ser på det här med ersättning för framtida inkomstbortfall på förädlingsvärdet på skogen och så vidare, alltså hur näringsministern ser på de frågorna. 30 Näringsminister (): Låt mig börja med att säga att det är skönt att höra att vi är överens om att vi har ett behov av att bygga det här. Jag tycker egentligen att det har fått vänta alldeles för länge, för vi behöver den här överföringskapaciteten så att vi kan få en väl fungerande marknad. Jag tror också att det lokalt finns en stor förståelse. Det är min bild. Det underlag som har tagits fram för att vi ska kunna fatta det här beslutet har ju tagits fram av . Där har man beaktat olika aspekter. Man har beräknat kostnader. Man har beräknat de olika alternativen. När jag ser på detta har jag litat till det har tagit fram som underlag. Vi har redan befintliga ledningsgator. Ja, vi måste bredda dem, men det är ändå en förhållandevis liten kostnad och ett förhållandevis litet intrång när det redan finns en ledningsgata. När jag tittar framåt vet jag inte hur teknikutvecklingen kommer att vara. Förmodligen kommer det att ske mycket positiva saker här som både gör det kostnadseffektivare och mer säkert framöver och som kan förändra situationen. Men jag har att ta ställning till det här ärendet . När det gäller ersättningsfrågorna finns det, som jag säger, en utredning som tittar på det här. Syftet är ju att skydda äganderätten. Jag tycker att det är väldigt positivt om också är ett parti som slåss för att skydda äganderätten. Det är klart att från den enskilde markägarens synpunkt är det ju så att om man ska ställa upp med mark till vägar, järnvägar, elnät och annat är det viktigt att det både är rättssäkert och uppfattas som rättvist. Vi kommer att granska förslagen noggrant när de kommer från utredningen och sedan återkomma till frågan. Det är viktigt att vi, när samhället har ett intresse av att bygga olika sorters infrastruktur, också möter det med respekt för de enskilda markägarna och lokalbefolkningen. Jag är helt säker på att när vi talar om ledningsgator och alternativt nedgrävda ledningar kommer det att se annorlunda ut. Men just här och har jag bedömt att för att komma fram i den här delen med den kostnad som detta innebär är beslutet riktigt. 31 (): Jag förstår att diskussionen förs om teknikutveckling. Det är bra med tanke på att vi kommer att ha väderförändringar med stormar, nederbörd och så vidare. Det påverkar ju våra ledningar. Den modell vi har är kanske inte den bästa med tanke på de resultat vi har sett med strömavbrott och så vidare . Just därför skulle man kunna titta på även denna kabel på ett lite annorlunda sätt. Vad jag förstår har näringsministern inte haft något annat underlag än det jag har tagit del av, och därför är det många frågetecken runt de kostnadsberäkningar som har gjort och som, vad jag har förstått, är beräkningar från början. Man säger att det blir dyrare. Varför det skulle vara så mycket dyrare med Fennoskankabeln än med Sydvästlänken framgår inte. Det är beklagligt. Jag berättade i inledningen att mötet hade varit i byn . Det är ett av de samhällen som kommer att få en elkabel alldeles bakom husknuten, in i skogen. Det är inte så trevligt estetiskt sett att leva i en sådan miljö. Sedan finns alltid en oro för strålning. är det här en likströmskabel, vilket har mindre effekt, men det forskningen vet kan ifrågasättas . Självklart funderar man. Därför är det viktigt att titta på teknikutvecklingen och finna alternativa lösningar. Sedan var det frågan om markägarna. Den här gången är det en elkabel. är det en järnväg eller en väg. Det gäller att ha ett helhetsgrepp. är det för att skydda miljö och skog. Det är oerhört viktigt. Därför måste vi ha ett helhetsperspektiv när vi tittar på ersättningsfrågor, också för hur inkomster för berörda påverkas . 32 Näringsminister (): Låt mig först än en gång tacka för den viktiga debatten. Det är bra om vi kan diskutera hur vi förhåller oss till nödvändiga infrastrukturprojekt. Det här är ett enskilt projekt, men det principiella berör många. Hur ska vi bygga ut kablar framöver? Hur ska vi klara säkerheten? Då är det viktigt att leda utvecklingen så att ny teknik tas fram. Det är därför som Sydvästlänken blir intressant. Där ser vi en ny teknik utvecklas. Den här kabeln utgör inte bara en kostnadsfråga. Det handlar också om driftssäkerhet och möjligheten att få snabba underhållsinsatser. Där är man inte riktigt hundra över hur det ska av vid nedgrävning. Det finns också med när man tittar på vilken kabeldragning som ska väljas. I grunden är det bra att vi har en diskussion om funktionalitet, miljöaspekter, säkerhet och ekonomisk ersättning. Vi kommer att behöva återkomma till det därför att det finns ett antal andra strategiska investeringar som kommer att behöva göras. Jag hoppas verkligen att vi i största samförstånd med både lokalbefolkning och dem som ska bygga detta kommer att hitta bra och modern teknik. Vi får ny kunskap allteftersom, och den ska vi naturligtvis ta till oss. Då blir det mer och mer kostnadseffektivt. Jag tackar för att jag har fått chansen att utveckla tankarna om denna kabel. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2007/08:529 om statlig styrning av 33 Näringsminister (): Per har frågat mig om jag kommer att verka för att tar fram en plan för en fullständig avveckling av såväl kolbrytning som kolkraftsproduktion så fort som möjligt. När det gäller denna fråga måste vi ha klart för oss att energiförsörjningen i många länder, däribland , är beroende av kolkraft. Tyska politiker har också i bred enighet beslutat att fortsätta att använda brunkol. Varken eller dess ägare kan ensidigt styra över det tyska beroendet av brunkolet. Däremot kan och bör driva verksamheten i denna del utifrån högsta möjliga standard. Jag kommer alltså inte att verka för en sådan avvecklingsplan som frågan gäller. Per har vidare frågat mig om jag kommer att verka för ett förtydligande av tillägget till bolagsordning att bolaget ska vara ledande i energiomställningen, i enlighet med förslag. I denna del vill jag påminna om att är det land inom EU som har högst andel förnybar energi, av den totala energianvändningen. bedriver sin verksamhet på affärsmässiga grunder. Som företrädare för ägaren förväntar jag mig att bolaget kan leverera en marknadsmässig avkastning, och jag ser gärna att bolaget investerar i förnybar energi och är ledande i den utvecklingen. Jag förutsätter att även denna verksamhet bedrivs på affärsmässiga grunder och att man ställer om till mer miljövänlig energi i takt med att behoven av ny kraft finns eller mindre miljövänliga energikällor kan bytas ut. Dessutom redovisar tydligare i årsredovisningen sina framsteg inom förnybar energi. Jag vill också ta tillfället i akt och påminna om att faktiskt gör en hel del inom det förnybara området i både , och . investerar i de kommande tio åren 82 miljarder i ny elproduktion. Av dessa kommer den absolut största delen, 41 miljarder, från vindkraft. har tagit i drift världens tredje största vindkraftspark till havs, Lillgrund utanför . Även i undersöker möjligheterna att bygga större vindkraftsparker till havs. Som ett första projekt planeras, tillsammans med partner, tolv stora vindkraftverk på ca per verk i Borkum West i . Sammantaget är en av största vindkraftsproducenter. har också ett nittiotal biobränsleeldade värme- och kraftvärmeverk och är därmed en av världens största köpare och användare av biobränsle. gör även många stora nyinvesteringar inom biobränsleområdet. I har byggt ett kraftvärmeverk som baseras på returträ och rivningsvirke, och i tyska Sellessen nära och i svenska har kraftvärmeverk baserade på biobränsle invigts. I byggs två kraftvärmeverk som ska drivas med halm. Det görs alltså mycket stora ansträngningar för att ställa om till en högre andel förnybar energi men det tar också tid, inte minst med tanke på tillståndsprocesser. Som vi alla vet tog det att bygga från ansökan till byggnation. Jag kommer alltså inte att verka för ett förtydligande av det tillägg till bolagsordning som frågan gäller. Slutligen har Per frågat mig om jag på kommer att ta initiativ till att ges tydliga mål för en årlig reducering av koldioxidutsläppen. Här vill jag poängtera vikten av att vi tillsammans agerar på flera fronter för att minska utsläppen av koldioxid. Investeringar i förnybar energi är en viktig del. Energieffektivisering är en annan. Men det går inte att komma ifrån att vi också måste minska utsläppen i befintliga anläggningar, och inte minst gäller detta kolkraft. ska utsläppen minska med koldioxid dels i form av energieffektiviseringar i befintliga anläggningar, dels genom nyinvesteringar. tog också inför förra årsstämman fram en målsättning att minska utsläppen av koldioxid jämfört med nivå. Jag tänker därför inte ta några sådana initiativ. 34 PER (): Jag får tacka ministern för svaret, även om jag måste erkänna att jag är besviken på näringsministerns inställning. Av svaret framgår att regeringen inte tänker göra någonting för att skynda på omställningen av till ett bolag med förnybar energiproduktion. Det är en skrämmande passiv hållning som inte på något sätt stämmer överens med regeringens fagra tal i många sammanhang om att arbeta med klimatet främst på internationell nivå. Här finns en praktchans att arbeta med internationell klimatpolitik genom ägandet i men den tas inte. Det är uppenbart för vem som helst som vill titta efter att inte rör sig i en hållbar riktning. Det allra mest tydliga exemplet är att utsläpp av koldioxid den värsta klimatgasen och det största bidraget till klimatförändringarna har ökat under vart och ett av . ökade sina utsläpp . Det är en ökning som är lika stor som de svenska utsläppen från hela bostadssektorn och från hela el- och värmesektorn tillsammans. Bara ökningen av utsläppen från under dessa år står för nästan en fjärdedel av de totala svenska utsläppen. Låt oss se vidare. Året efter, , ökade energiproduktion från fossila bränslen kraftigt och därmed även utsläppen. För mig är det fullständigt oförståeligt hur ministern kan stå här och säga sig vara nöjd med verksamhet, som utsläppen bara ökar och ökar år för år. Om man tittar på planer för framtiden framgår det att man planerar att öka sina utsläpp även . Om man tittar på de investeringar som har gjorts ser man att inte investerade en enda krona i förnybar energi i . Det framgår tydligt av den senaste årsredovisningen . som man inte investerade en enda krona i förnybar energi investerade man nästan i fossil energi, i fossilkraft, . finns det planer från på minst tre nya kolkraftverk i , i Boxberg, och . Tillsammans skulle dessa tre verk ge utsläpp på . Det är mer än de samlade utsläppen från hela som man planerar för framöver. Jag måste säga att det är ett skarpt skifte i svaret som jag får från ministern jämfört med det som ministern drev innan hon blev minister, alltså före valet. I en artikel på Svenska Dagbladets Brännpunkt skrev ministern själv i en debattartikel: Jag kan inte tolerera att statligt ägda investerar i den smutsigaste energiproduktion vi känner till, även om det sker i andra länder. Sedan fortsatte hon: Regeringen kan inte vänta sig vårt stöd för en energiöverenskommelse som inte omfattar styrning av de statliga företagen för att nå miljömålen. står ministern här bara och säger att regeringen inte ska göra någonting för att styra bort från brunkol och klimatpåverkan, trots att man i statistiken tydligt ser att utsläpp bara ökar och ökar. Jag skulle vilja fråga ministern hur hon tror att en väljare som läste den här artikeln 2005, och kanske med den som grund lade sin röst på i valet, känner sig . Hur tycker ministern själv att hon har uppfyllt det vallöfte som hon gav? Även om man tittar på granskning av framgår det där att till och med majoriteten i anser att regeringen bör skärpa och förtydliga kraven på . Man måste förtydliga de direktiv som har fått när det gäller förnybar energiproduktion. Det finns många andra skäl att faktiskt gå in och titta på och se om man inte kan styra upp dem på olika sätt. Vi har föreslagit tre olika sätt att göra det på. Men ministern avslår samtliga på ganska oklara grunder. Jag skulle därför vilja höra hur ministerns uppfattning har ändrats sedan den här artikeln kom 2005 där hon faktiskt sade att det var viktigt att styra . 35 Näringsminister (): Låt mig börja med att säga att investeringar i kolkraft i inte har skett under min regeringsperiod. Det har däremot skett då Per parti stödde Socialdemokraterna. Det var då alla dessa investeringar skedde. Det var då som man expanderade i . Sedan försöker jag att i svaret förklara att följer de regelverk som finns i . Där är vi noga med att som ett statligt bolag verkligen ska följa de lagar och regler som sätter upp, precis som man får göra i andra länder. När vi diskuterar energi på Europanivå kan man se att olika länder har valt olika strategier för energiförsörjningen. Vi har valt vår strategi, har valt sin strategi, och har valt en annan strategi. Jag tycker inte att jag har anledning att överpröva den strategi som har valt. Däremot tycker jag att det är bra om kan bidra till att förbättra kolkraften i om man har den möjligheten när man nu äger dessa tillgångar. Det är också det som gör. När det gäller styrningen av sker den, precis som jag har svarat tidigare i kammaren, genom ägardirektiv och genom att vi tillsätter styrelser. Utöver det har regeringen också sagt att alla statliga bolag ska genomföra hållbarhetsredovisningar. Vad är syftet med en hållbarhetsredovisning? Jo, det är att man inför aktieägarna, i detta fall medborgarna, inför medierna och inför politikerna ska kunna redovisa hur man har jobbat med hållbarhetsfrågorna. Då tar vi inte ställning till enskilda tekniker, utan vi ställer krav på dessa statliga bolag att de faktiskt ska kunna redovisa hur de på ett aktivt sätt bidrar för att förbättra miljön. Genom det strukturerade arbetet får vi också de statliga bolagen, inte bara utan alla våra statliga bolag, att redovisa sina arbetssätt och sina resultat. Då kommer utsläppen av till exempel koldioxid att vara en sådan del. Det är därför som jag är glad över att sätter upp dessa tydliga mål, och vi kommer att följa upp det. Det är alldeles givet. Jag hoppas att Per också kommer att följa upp det, också i dialog med . Jag tror att det är väldigt viktigt att säga att jag som ägare ska styra med principer och inte gå in i enskilda satsningar som gör, därför att det blir en alldeles omöjlig uppgift för en styrelse och en vd att hantera. Det gjorde inte den förra regeringen, och det tänker inte den nuvarande regeringen göra heller. Vi ska styra med ägardirektiv där vi säger att ska vara ledande i omställningen till det förnybara energisystemet. Vi styr med hållbarhetsredovisningar som har påbörjat tidigare än andra bolag, och vi styr genom att vi har en styrelse som också har kompetens just när det gäller miljöfrågorna eftersom vi vet att kommer att granskas på det sättet.