prot · GV09123 · 2008-06-05 00:00:00 — 1 § Anmälan om personlig ersättare för särskild företrädare för partigrupp Talmannen meddelade att Socialdemokraternas rikssdagsgrupp enligt 1.5.2 riksdagsordningen anmält som personlig ersättare för särskild företrädare för partigrupp. 2 § Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i valberedningen, riksdagsstyrelsen och samt som personlig ersättare för i riksdagsstyrelsen. Talmannen förklarade valda till ledamot i valberedningen () ledamot i riksdagsstyrelsen () ledamot i (s) personlig ersättare för i riksdagsstyrelsen () 3 § Meddelande om partiledardebatt Talmannen meddelade att skulle partiledardebatt äga rum. Meddelandet hade delats ut till ledamöter. 4 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2007/08:164 till utrikesutskottet 5 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2007/08:FiU31 betänkande 2007/08:CU20 utlåtande /08:CU24 betänkande 2007/08:UU4 betänkande 2007/08:TU14 Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2007/08:MJU17 betänkande 2007/08:SfU13 6 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SfU12 En reformerad sjukskrivningsprocess för ökad återgång i arbete Punkt 1 (Införande av en rehabiliteringskedja) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 138 för utskottet 126 för res. 1 85 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 75 m, 24 c, 21 fp, 18 kd För res. 1: 94 s, 17 v, 15 mp Frånvarande: 36 s, 22 m, 5 c, 7 fp, 6 kd, 5 v, 4 mp och (båda s) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 2 (Avstämningsmöte) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v, mp) Votering: 138 för utskottet 130 för res. 2 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 75 m, 24 c, 21 fp, 18 kd För res. 2: 98 s, 17 v, 15 mp Frånvarande: 32 s, 22 m, 5 c, 7 fp, 6 kd, 5 v, 4 mp Punkt 3 (Konsekvensanalyser m.m.) 1. utskottet 2. res. 3 (v, mp) Votering: 138 för utskottet 130 för res. 3 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 75 m, 24 c, 21 fp, 18 kd För res. 3: 98 s, 17 v, 15 mp Frånvarande: 32 s, 22 m, 5 c, 7 fp, 6 kd, 5 v, 4 mp Punkt 4 (Socialförsäkringsutredning) 1. utskottet 2. res. 4 (s, mp) Votering: 138 för utskottet 131 för res. 4 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 75 m, 24 c, 21 fp, 18 kd För res. 4: 98 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 32 s, 22 m, 5 c, 7 fp, 6 kd, 4 v, 4 mp SoU11 En förnyad folkhälsopolitik Punkt 2 (Nya delmål m.m. inom folkhälsopolitiken) 1. utskottet 2. res. 2 (v) Votering: 246 för utskottet 19 för res. 2 2 avstod 82 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 s, 73 m, 24 c, 21 fp, 18 kd, 14 mp För res. 2: 18 v, 1 mp Avstod: 2 s Frånvarande: 32 s, 24 m, 5 c, 7 fp, 6 kd, 4 v, 4 mp Punkt 4 (Utveckling av bestämningsfaktorer m.m.) 1. utskottet 2. res. 4 (v, mp) Votering: 236 för utskottet 33 för res. 4 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 s, 75 m, 24 c, 21 fp, 18 kd För res. 4: 18 v, 15 mp Frånvarande: 32 s, 22 m, 5 c, 7 fp, 6 kd, 4 v, 4 mp Punkt 20 (HBT-kompetens och bemötande inom hälso- och sjukvården) 1. utskottet 2. res. 22 (s, v, mp) Votering: 138 för utskottet 131 för res. 22 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 75 m, 24 c, 21 fp, 18 kd För res. 22: 98 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 32 s, 22 m, 5 c, 7 fp, 6 kd, 4 v, 4 mp Punkt 27 (Åtgärder mot spridning av sexuellt överförbara sjukdomar m.m.) 1. utskottet 2. res. 29 (s, v, mp) Votering: 138 för utskottet 130 för res. 29 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 75 m, 24 c, 21 fp, 18 kd För res. 29: 97 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 33 s, 22 m, 5 c, 7 fp, 6 kd, 4 v, 4 mp Punkt 28 (Sex- och samlevnadsundervisning i skolan) 1. utskottet 2. res. 30 (s, v, mp) Votering: 138 för utskottet 131 för res. 30 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 75 m, 24 c, 21 fp, 18 kd För res. 30: 98 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 32 s, 22 m, 5 c, 7 fp, 6 kd, 4 v, 4 mp Punkt 31 (Mäns våld mot kvinnor) 1. utskottet 2. res. 34 (s, v, mp) Votering: 137 för utskottet 131 för res. 34 81 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 74 m, 24 c, 21 fp, 18 kd För res. 34: 98 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 32 s, 23 m, 5 c, 7 fp, 6 kd, 4 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU18 Katastrofmedicinska insatser i utlandet Kammaren biföll utskottets förslag. 7 § Funktionell separation för bättre bredbandskonkurrens och andra IT-politiska frågor Föredrogs trafikutskottets betänkande 2007/08:TU13 Funktionell separation för bättre bredbandskonkurrens och andra IT-politiska frågor (prop. 2007/08:73). 1 (): Vi börjar dagens arbete i kammaren med att debattera trafikutskottets betänkande TU13. I detta betänkande behandlas dels en proposition, Funktionell separation för bättre bredbandskonkurrens, plus två motioner som har väckts med anledning av propositionen, dels 20 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden rörande olika IT-politiska frågor. Utskottet avslår i betänkandet samtliga motioner, huvudsakligen mot bakgrund av pågående insatser. Till betänkandet finns 11 reservationer. IT-politiken är viktig och har stor betydelse för att skapa tillväxt och välstånd, inte bara här i utan även världen över. IT underlättar vardagen, för människor närmare varandra och ger oss också möjligheter att utforska världen utan att alltid behöva lämna vår plats. IT är också en viktig pusselbit i att med ny teknik skapa förutsättningar för ett hållbart samhälle med minskad miljö- och energibelastning. Det IT-politiska målet är att ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla. IT är i många fall en naturlig del i alla olika funktioner som finns i vårt samhälle, och utvecklingen går ständigt framåt. Som i den verkliga värld vi lever i finns det även i IT-världen negativa saker som måste tas på stort allvar och motverkas. har en stark ställning på IT-området som banar väg för framtiden. Med denna introduktion överlämnar jag betänkandet till kammaren och ledamöterna för debatt. 2 (): är en ö som ser ut som ett litet stycke . Det finns röda stugor med vita knutar, björkar och till och med ett vikingaskepp. Ön används som samlingsplats för forskare och studenter. kör kurser på ön, Mittuniversitet likaså och kör i gång. Det är väl inget konstigt med det, kan man tycka. Men är ingen vanlig ö. Det är en fiktiv ö bland många i den virtuella datavärlden Second Life. I den världen uppträder du inte som du gör i verkligheten, in real life, utan du kan välja både att se ut hur som helst och att vara vem du vill i form av en avatar. Det är många svenska företag och institutioner som har förstått värdet av att synas i den parallella världen på Internet. Den svenska ambassaden tillhör dessa. Den öppnade på Second Life med pompa och ståt. är det extra festligt på svenska ambassadens virtuella motsvarighet på Second Life. Då firas nämligen nationaldagen med flaggor och svenska nationalsången. Varför berättar jag det här, undrar ni . Jo, för att Internet numera har en självklar plats i våra liv. Det jag pratar om är en del av en utveckling som få kunde förutse för bara . är många svenskar uppkopplade jämt, antingen via datorn eller via mobilen. Sms-tumme är en mer välkänd åkomma än forna dagars tennisarmbåge. Vi svenskar skickade över 54 miljoner nyårshälsningar med sms . Bland dessa sms-ivrare finns många äldre personer runt visar en tydlig trend. Men mobilen används inte bara för att skicka elektroniska hälsningar. bjuder på och . Självfallet ska den som vill kunna se dessa sportaktiviteter direkt när det händer i mobilen. En liten hake, herr talman, är dock att du måste ha fungerande täckning där du bor för att kunna utnyttja tjänsterna. De vanliga bredbandsnäten funkar bara delvis eller inte alls i glesbygd. Vi socialdemokrater anser att det är självklart att alla ska ha samma tillgång till bredband, oavsett var de bor. Den digitala trappan är ett nytt begrepp i IT-debatten. Vissa åker rulltrappa. De tillhör gruppen som alltid har tillgång till den senaste tekniken. Sen finns det alla de som bara tar ett litet trappsteg i taget de har bara lite eller ingen tillgång till vare sig datorer eller Internet. Det handlar om att alla inte har samma möjligheter att komma ut på Internet. Och jag tycker inte att den borgerliga regeringen tar detta problem på allvar. Den här debatten ska inte bara handla om den delen av IT-utvecklingen. Betänkandet täcker också den proposition som regeringen lade fram och som handlar om funktionell separation av telenätet. Det är ingen hemlighet att vi socialdemokrater är emot ett sådant förslag. Vi har lagt fram våra argument under otaliga debatter i kammaren , och här ges nu tillfälle för mig att göra det igen med förhoppningen att väcka borgarna på majoritetsbänken till vett och sans! Utanför storstäderna är kopparnätet den enda infrastruktur som kan erbjuda fast telefon- och Internetuppkoppling. När nu regeringen säljer ut Sonera riskerar vi ett privat monopol på kopparnätet. Det betyder antagligen såväl högre priser på bredbands- och teletjänster som sämre konkurrens. Den moderatstyrda alliansen föreslår en funktionell separation. Det innebär att kopparnätet läggs i ett särskilt bolag under Soneras tak och åtskiljs från resten av verksamheten via så kallade kinesiska murar. Vi anser att detta är otillräckligt. Vi socialdemokrater vill att nätet helt separeras från Sonera och läggs i ett separat bolag med svenska staten som fortsatt ägare, en så kallad strukturell lösning. En förebild skulle kunna vara som på elmarknaden framgångsrikt sköter stamnätet för elkraft och har systemansvaret för den svenska elförsörjningen. Ett av huvudargumenten för en strukturell separation är hotet mot landets säkerhet har påpekat vilka risker som privat ägo av kopparnätet skulle medföra för både den privata och den nationella säkerheten. Det är nämligen via detta nät som Försvarsmakten kommunicerar. All information som skickas via nätet kan enkelt kontrolleras av ägaren. Vad händer med möjligheten till informationssekretess för enskilda, för företag eller för försvaret om staten helt och hållet överlämnar kontrollen till privata intressen? Vad händer när företaget säljs vidare i tredje eller fjärde led, kanske till och med till en anonym aktör? Ser man det ur ett sådant perspektiv ter sig utsikterna rent av skrämmande. sade finansmarknadsminister till : Att sälja statens ägodelar har aldrig varit någon genväg till popularitet. Där slår han huvudet på spiken. Undersökning efter undersökning visar att svenska folket är missnöjt med den moderatstyrda regeringens sätt att sälja ut de statliga bolagen. Och just är det många som är oroliga. Morgonens besked om att har presenterat ett bud på för bolagets styrelse fick många att sätta kaffet i vrångstrupen. En sådan försäljning skulle betyda att Sonera blir ett franskstatligt bolag till stor del, utan att man har analyserat förutsättningarna för infrastrukturen, det svenska kopparnätet. Den franska konservativa regeringen kan tänka sig att köpa upp det svenska telenätet, medan den svenska lika konservativa regeringen vill sälja det. Det visar tydligt att vad den borgerliga regeringen gör nu bara betingas av ideologiska skäl. Det är absurt. Vi kan nu bara hoppas att inte säljer kopparnätet när han får det bud på som han är nöjd med. Därmed, herr talman, vill jag ställa mig bakom alla socialdemokratiska reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till endast reservation 1. 3 (): Till det här betänkandet finns 11 reservationer knutna, och Vänstern står bakom de flesta av dem. Men för tids vinnande nöjer jag mig i det här sammanhanget med att yrka bifall till reservation 2 och reservation 7. Jag kommer i huvudsak också att ägna min argumentation åt de två punkterna. har på ett berömvärt sätt gått igenom bakgrunden till det beslut som vi väl får uppleva och som tyvärr kommer att applåderas, liksom den försämrade sjukförsäkringen, av en borgerlig majoritet. Det kommer också i en ny dager, tycker jag, när man hör vad som händer . Det finns alltså starka krafter, andra aktörer, som uppenbart är ute efter och vill köpa Sonera. handlar det som vanligt om vilket pris man är beredd att betala. Oavsett vilket pris man är beredd att betala och om man slutligen kommer överens med de svensk-finska ägarna eller inte handlar det fortfarande om det som vi påtalar i betänkandet. En funktionell separation, som föreslås det vill säga att man tar bort Sonera som en stor dominerande marknadsaktör och vill skilja kopparnätet från den övriga verksamheten funkar inte riktigt om någon annan än svenska staten eller är huvudägare utan vi riskerar att en helt annan aktör kommer in och tar över verksamheten, om vi skulle få det scenariot. Jag tycker snarare att det stärker oppositionens argument. I det här läget, när vi nu fortsätter utförsäljningen av svenska folkets gemensamma egendom, borde man åtminstone ha den lilla backventilen även i en borgerlig ryggmärg att det någonstans finns intresse av att försvara och värna en infrastruktur som är viktig för att kunna upprätthålla en fungerande telekommunikation i vårt land utan enbart marknadsmässiga aktörers godtycke, kännande och tyckande för stunden. Då tycker jag att man åtminstone skulle kunna hitta den lilla kompromissen att vi bryter ut och säkerställer den faktiska infrastrukturen i ett särskilt bolag. Nej, säger man då från majoritetens sida, det vore en onödigt stark aktion. Jag tycker inte att det argumentet håller, speciellt inte med tanke på de nyheter som kommer , med inbjudan till uppköp. De argument som vi framför för att det skulle vara riktigt att i stället göra en strukturell separation, sett till den situation vi har , tycker jag faktiskt har stärkts. Jag hoppas att någon från den borgerliga sidan, helst några, kan gå upp och försvara detta, om man nu står kvar vid det här förslaget, vilket jag misstänker att man kommer att göra. var det faktiskt ett antal borgerliga ledamöter som på debattsidor ganska tydligt framförde kritiska ståndpunkter i den här frågan. De hade liknande ståndpunkter som s, v och mp har. Vart har de rösterna tagit vägen? Har de tystats, eller finns den inre oppositionen kvar? Jag skulle välkomna er i den här debatten . På vilket sätt har ni, med tanke på de argument ni framförde då, lugnats av det här betänkandet och de besked som lämnas? Känner ni er trygga med tanke på de uppköpsintressen som finns från ? Jag skulle vara tacksam för svar på de frågorna. Den andra frågan vi väljer att lyfta fram i den här debatten handlar om öppna källkoder och öppna standarder, som vi har diskuterat tidigare. Det vi försöker trycka på är att det vore önskvärt att statliga myndigheter tar ett principbeslut att vi i huvudsak ska använda oss av öppna system. Till min stora glädje konstaterar jag att Verva, Verket för förvaltningsutveckling, för någon tid sedan gick ut med en synpunkt där man i princip föreslår att staten bör satsa på öppen källkod. Man skriver att syftet med policyn är att sprida användningen av öppen källkod i staten och därmed spara skattepengar och öka kvaliteten i statens system. Öppna program ökar återanvändningen i statsförvaltningen. Det är ungefär samma argumentation som anför. Vi har tidigare blivit angripna för att vi har använt oss av begreppen på ett något luddigt sätt. Vi hoppas att vi har lyckats styra upp det . Vår utgångspunkt är inte att vara luddiga. Vi vill bara se till att vi i möjligaste mån inte blir beroende av enskilda privata aktörer som styr och ställer med på vilket sätt vi till exempel i statens förvaltning kan använda våra datorer. Vi vill att de ska användas på ett funktionellt sätt och att vi kan dela med oss av program som gör att vi är kompatibla mot andra myndigheter. Vi vill helt enkelt ha en effektiv statsförvaltning. Alla vet vi vilken betydelse datorerna, telekommunikationen och allt sådant har i den här förvaltningen. Då vore det väl önskvärt om vi kunde hitta ett system som i möjligaste mån gör den här förvaltningen så säker, trygg och effektiv som möjligt. 4 (): Lagstiftningen ska vara långsiktig och teknikneutral. Reglering bör vara övergripande och inte ingripa för mycket. Kort sagt, så lite och så enkel reglering som möjligt. Men ibland uppstår situationer när lagstiftaren måste komma in och visa vägen för att lösa de problem som drabbar samhället. Bristande konkurrens är ett sådant problem. debatterar vi regeringens proposition om funktionell separation av en dominerande aktör på bredbandsmarknaden. Huvudsyftet är att skapa förutsättningar för bättre konkurrens på bredbandsmarknaden genom att säkerställa icke-diskriminering och insyn. Både och regeringen har gjort bedömningen att dagens regelverk inte räcker till för en effektiv konkurrens och därför föreslås en funktionell separation. Trots att informerade om att de bildar ett infrastrukturbolag fortsätter problemen med köp av grossistprodukter. Problemet är att bitströmsprodukter inte omfattas av infrastrukturbolaget. Bitströmstillträde är alltså att operatören hyr en tjänst för xDSL-anslutning mellan telestationen och slutkunden. Trots att PTS har riktat sju underrättelser, två förelägganden och ett antal skrivelser till Sonera har inte en enda bitströmsaccess levererats. är det att vi fattar ett beslut som ger PTS möjlighet att kräva ytterligare åtgärder, inklusive krav på att organisatoriskt skilja bitströmstillträde på grossistnivå från övrig verksamhet. En frivillig överenskommelse eftersträvas och har eftersträvats, men ingenting har hänt. Men dörren för en frivillig överenskommelse stängs inte. Tvärtom skapar förslaget i propositionen möjlighet till att ett frivilligt åtagande om funktionell separation kan accepteras av PTS. Varför väljer vi funktionell separation och inte strukturell separation? Funktionell separation inskränker inte äganderätten. Strukturell separation skulle göra intrång i egendomsskyddet. Här är det också viktigt att komma ihåg att mer än hälften av Sonera ägs av andra aktörer än staten. Funktionell separation innebär inte någon ytterligare reglering för den dominerande aktören. Strukturell separation skulle innebära ett stort och oproportionerligt ingripande. Dessutom skulle en strukturell separation skapa en oflexibel och ineffektiv marknadsstruktur. Enligt PTS passerade vi gränsen för möjlighet till strukturell separation alltså . Jag kan se vissa fördelar med strukturell separation, men vi måste inse att situationen på marknaden har förändrats och att utvecklingen har gått framåt. Förslaget om en funktionell separation är också säkerhetspolitiskt neutralt. Nätsäkerhet är inte beroende av vem som äger infrastrukturen enligt IT-säkerhetsexperter från PTS och Sitic, FRA, , , med flera. Jag har inte hittat någon som anser att säkerheten är direkt beroende av vem som äger nätet, som Socialdemokraterna påstår är fallet. Sekretessbelagd kommunikation måste krypteras oavsett ägandeform. Allt som inte är krypterat skickas i klartext via Internet. Operatörerna får inte avlyssna trafiken enligt redan gällande lag om elektronisk kommunikation. Dessutom passerar Internettrafiken redan nu utrustning och infrastruktur ägd av olika aktörer, både statligt ägda och privatägda. De delar av nätet som är viktiga för rikets säkerhet och försvar omfattas inte av förslaget. En funktionell separation kommer att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens. En väl fungerande grossistmarknad på bredbandsområdet kommer att gynna slutkunderna i form av fler valmöjligheter, bättre kvalitet och lägre priser. För oss människor i början av tjugoförsta seklet innebär IT och elektronisk kommunikation helt nya sätt att leva, kommunicera och arbeta. Framför allt har vår mobilitet ökat. Vi ställer höga krav på de produkter och tjänster som vi införskaffar de måste också vara mobila och flexibla. Vi vill kunna vara uppkopplade var som helst och när som helst. Vi vill också kunna välja själva vilka produkter och tjänster som ska användas i den digitala kommunikationen. Detta driver på den snabba utvecklingen på områdena öppen källkod och öppna standarder. Införande av öppna standarder innebär ökad valfrihet och ökad kompatibilitet mellan produkter från olika tillverkare. Dessutom sparar man pengar och minimerar inlåsningseffekter, det vill säga man undviker att bli beroende av en viss leverantör. Liksom kommun- och finansmarknadsminister tycker jag att öppen källkod kan vara bra i den offentliga förvaltningen. SKL Kommuner och Landsting arbetar redan aktivt för att främja användningen av öppna program. Ett intressant exempel på införande av öppen programvara är , som enligt kostnadsanalysen kan spara tack vare nya flexibla lösningar. Jag tycker inte att vi bör påtvinga övergången till öppen källkod. Man måste avgöra saken i varje enskilt fall, göra risk- och kostnadsanalyser och se vilka delar som kan ersättas. Man kan skapa en blandad IT-miljö med både proprietär och öppen program- och hårdvara. Hur och om man lyckas med detta beror också på de redan använda systemen. Minskade kostnader och ökad flexibilitet, vilket öppna lösningar medför, är viktiga även för det offentliga . Därför tycker jag att det är bra att myndigheter och organisationer tittar på möjligheterna för sådana lösningar. IT har även en stor betydelse för miljön. Här kan man avskilja två användningsområden: IT som substitut för resande och IT för effektivisering av transporter. Redan nu minskas behovet av fysiska möten tack vare mobiltelefoni och e-post. Nya spännande alternativ utvecklas för digitala kontakter och virtuella möten. Videokonferensmöten blir allt vanligare och realistiska tack vare bättre bild- och ljudkvalitet. Företag och organisationer som bestämmer sig för att ersätta en viss del av sina resor med digitala, virtuella, möten ser snabba och tydliga resultat i ekonomiska former som transportsektorns miljöpåverkan minskas avsevärt. Det andra sättet att med hjälp av IT minska den negativa påverkan på miljön är ITS intelligenta transportsystem. Vi har redan nu börjat använda olika verktyg för att minska bränsleförbrukning och planera rutter bättre, men det finns fortfarande en stor potential för utveckling. Man kan lättare tillämpa sparsam körning när färddatorn säger exakt hur stor bränsleförbrukningen är. Stora möjligheter finns för effektivisering av godstransporter. Med hjälp av gps-baserade system kan man välja den bästa vägen och planera logistiken så att till exempel så få tomma bilar körs som möjligt. Självklart kan även lastbilar köras bränslesnålare. Många logistikbolag har redan insett möjligheterna, och baserat på bränslerapporter från bilens dator ger de bonus till de förare som kör på ett miljövänligt sätt. Trafikplaneringen kan också förbättras med hjälp av IT. Speciellt i stora städer och på hårt trafikerade delar av motorvägar är det viktigt att kunna styra och förbättra trafikflöden för att minska bilköer som generar mycket koldioxidutsläpp. ITS kan självklart användas även för ökad trafiksäkerhet. Ett bra exempel är uppdaterad information om vägförhållanden och eventuella olyckor som visas på digitala tavlor längs vägar. Olika högteknologiska system används i våra fordon för att hjälpa oss att köra säkrare, till exempel låsningsfria bromsar, bromsassistans och antisladdsystem. Intressanta lösningar utvecklas för att varna föraren när den blir för trött för att köra. Det finns stora möjligheter för innovation och utveckling på detta område. IT ökar svensk konkurrensförmåga och tillväxt. IT har en stor betydelse för näringslivet och för enskilda användare.