prot · GV0968 · 2008-02-20 00:00:00 — Det finns mot denna bakgrund anledning att i lagen om kärnteknisk verksamhet införa ett förbud mot utförsel av utbränt kärnbränsle för upparbetning. 68 (): debatterar vi försvarsutskottets betänkande Kärnteknisk säkerhet. Detta betänkande behandlar motioner från den allmänna motionstiden /2008. Motionärerna lyfter frågor som plats för slutförvaring, djupa borrhål samt upparbetning av kärnavfall. Vid bedömning av skydd för människa och miljö på lång sikt är det oerhört viktigt att ett slutförvar uppfyller ett antal kriterier och krav, nämligen att det finns en nationell och internationell samsyn om geologisk slutförvaring, att det finns flera skyddsbarriärer som fungerar , att det finns möjlighet till kontroll av varje steg i deponeringen och att metoder testas i verklig miljö eller i full skala. Det finns forskande kring området en utvecklad geologisk förvaringsmetod som klarar dessa krav. I processen att få en lösning på slutförvarsfrågan har det studerats ett flertal andra möjligheter, till exempel deponering i havet, uppskjutning i rymden och djupa borrhål. Dessa metoder har inte förutsättningar att klara det vi vill åstadkomma vare sig för säkerheten på lång sikt eller med tanke på hanteringssäkerheten . De har därför lagts åt sidan. Tittar vi närmare på det alternativ som i olika debatter har framförts vara en bättre lösning än kärnbränslesäkerhetsmetod 3, det vill säga KBS-3-metoden, som innebär slutförvar i berget där kärnbränslet är inneslutet och isolerat i kopparkapslar och omgivet av bentonitlera, kan vi konstatera att djupa borrhål innehåller ett stort antal osäkerhetsfaktorer. Teorin djupa borrhål två ned bygger på att grundvattnet skulle ligga stilla på dessa djup och därmed erbjuda en stabil miljö där avfallet hålls isolerat . Miljön på dessa djup är dock mer aggressiv med hög salthalt, hög temperatur och högt tryck. Den aggressiva miljöns påverkan på barriärerna leder till att kärnbränslet förr eller senare kommer i direktkontakt med grundvattnet. Därmed bygger säkerheten på lång sikt på bara berget. Ytterligare ett problem är att det finns stora svårigheter att få ned kapslarna på ett säkert sätt till rätt djup. Det finns också en uppenbar risk att kapslarna skadas i samband med deponering så att de redan från början är trasiga nere i berget. I sammanhanget kan nämnas att beslutade den finska regeringen och om sitt slutförvar. Beslutet blev enligt KBS-3-metoden, det vill säga förvar ned i berget. Detta slutförvar har även godkänts av enligt Esbokonventionen. Vi socialdemokrater tar kärnsäkerhetsfrågan på största allvar. Det har vi bland annat visat och pekat på vid ett antal tillfällen här i kammaren. Vi har presenterat vårt tiopunktsprogram och kommer kontinuerligt att följa frågan om kärnsäkerhet på ett aktivt sätt. I och kommuner genomförs platsundersökningar av , bland annat i form av provborrningar för att studera bergets beskaffenhet. Dessa undersökningar kommer att ligga till grund för den ansökan som SKB kommer att lämna avseende metod och plats för slutförvar av vårt använda kärnbränsle. Ansökan kommer att lämnas enligt kärntekniklagen och och kommer att behandlas av den nya strålskydds- och kärnsäkerhetsmyndigheten respektive av miljödomstolen innan frågan överlämnas till regeringen för avgörande respektive prövning. första reaktor startades och var en forskningsreaktor vid Kungl. Vi kan konstatera att det svenska avfallsprogrammet ej har kunnat ta hand om bränslet i sin nuvarande form. Det är ingen hållbar eller långsiktig lösning att fortsätta att mellanlagra avfallet från forskningsreaktorerna, vilket även har påtalat i ett remissyttrande. AB Svafo, ett bolag som ägs av , har åtagit sig att omhänderta kärnavfallet åt staten. Med anledning av detta yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga motioner. 69 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationer och motioner. Det är viktigt att belysa vikten av att möta frågor rörande kärnsäkerhet med respekt. Säkerheten kring driften av reaktorer samt transporter och förvaring av radioaktivt avfall är frågor som berör samtliga svenska medborgare. Konsekvenserna av bristande säkerhet kan komma att drabba alla som lever i samt närliggande länder. Det är därför inga enkla frågor vi har att ta ställning till. ska man inte överdriva och späda på folks rädsla i onödan. Tvärtom måste man informera allmänheten och prata om dessa frågor så att alla förstår vad till exempel ett slutförvar innebär. Under mitt senaste besök vid Forsmark möttes jag av en oerhört kompetent personal. De tar säkerheten kring verksamheten på mycket stort allvar och arbetar väldigt professionellt kring frågorna, detta för att säkerställa att säkerheten alltid kommer först. Vad gäller plats för slutförvar av kärnbränsle måste vi förlita oss på att de experter som finns inom området både är kunniga och professionella. SKB genomför som vi har hört platsundersökningar både i och i kommun. Alliansen har ingen anledning att betvivla att SKB kommer att ta ett riktigt beslut den dagen undersökningarna väl är gjorda. Att redan på förhand bestämma att det just är Forsmark som är det bästa stället för slutförvaret, som några motionärer i betänkandet antyder, anser vi är att dra förhastade slutsatser. Kärnkraften har lämnat efter sig ungefär använt kärnbränsle i . Detta måste vi ta hand om. SKB jobbar efter en speciell metod för att förvara det använda kärnbränslet. Metoden som kallas för KBS-3 innebär att bränslet kapslas in i koppar som sedan som deponeras i urberget på ca 500 meters djup, inbäddat i bentonitlera. En annan metod som bland annat lyft fram är den som kallas för djupa borrhål. Det innebär att avfallet innesluts i kapslar som sedan sänks ned och staplas i borrhål på tvåfyra kilometers djup i det svenska urberget. Denna metod är mycket osäker från tre aspekter. För det första är kunskaperna om bergets egenskaper på sådana djup väldigt begränsade, och man räknar med att det tar ytterligare ungefär att vidareutveckla den här metoden. För det andra är metoden i praktiken ett enbarriärsystem som inte uppfyller SKI:s föreskrifter om flerbarriärsystem. För det tredje är säkerheten vid själva deponeringen ett problem. Kapslarna kan nämligen fastna eller skadas på vägen ned genom berget, och möjligheten att återta bränslet är i praktiken obefintlig. De flesta länder som arbetar med kärnavfallsfrågan förutom , exempelvis , och , har valt geologisk slutförvaring som huvudalternativ. Ända finns en övergripande internationell enighet om att den geologiska slutförvaringen ska byggas på ett flerbarriärsystem. Fördelen och det som utgör säkerheten med KBS-3 är just flerbarriärsystemet av koppar, bentonitlera och berggrund. Djupa borrhål är, som jag tidigare nämnde, ett enbarriärsystem. Vad gäller diskussionen kring upparbetning tycker jag att miljöminister varit mycket tydlig i sina tidigare interpellationssvar. Låt mig sammanfatta det så här: I råder en bred politisk enighet om att vi inte ska upparbeta vårt använda kärnbränsle, detta av miljömässiga skäl, hälsomässiga skäl och icke-spridningsskäl. Men det vore orimligt att förbjuda en upparbetning av använt kärnbränsle i lag, eftersom vi vet att tekniken utvecklas på området. Det är möjligt att det kan finnas tillfällen när det finns skäl att upparbeta kärnbränsle. Den generation som utvecklat kärnkraften och vi som nyttjar energin från kärnkraften har ett ansvar gentemot kommande generationer att ta hand om kärnkraftsavfallet. SKB har utvecklat en metod som många andra länder använder sig av och som uppfyller många av de kriterier man har satt upp. Det är viktigt att vi politiker tar vårt ansvar och inte och löser slutförvarsfrågan. 70 () replik: säger med anledning av de djupa borrhålen att det inte är så säkert. Men problemet är, som jag själv antydde i mitt tal, att det har forskats väldigt lite om detta. Kärnkraftsbolaget, , har också fått upprepade anmodanden av myndigheterna att just göra detta, men det har inte skett. Grundproblemet är alltså att man inte har uppfyllt de åtaganden som man har ålagts. Därför finns ingen relevant forskning. Det är den ena frågan. När det gäller den andra frågan, om och utbränt kärnbränsle, är det i och för sig glädjande att höra både från miljöministern och från här att ni inte ska skicka något. Men faktum är att det sker ändå. Man vill ha ett undantag, och det var inte så länge sedan man skickade utbränt kärnbränsle till just . Det finns alltså en stor risk att vi även kommer att få se liknande projekt där vi skickar utbränt kärnbränsle, och då blir det någon form av undantag igen. Varför kan ni inte gå med på en lagstiftning i frågan? 71 () replik: När det gäller frågan om forskning kring djupa borrhål stämmer inte riktigt argument. Det har forskats kring djupa borrhål tidigare, även i andra länder. Det SKB säger är att om man ska vidareutveckla den här metoden lika mycket som KBS-3-metoden skulle det kosta och ta . Ska vi vänta så länge? Vi har som jag sade redan använt kärnbränsle som är lagrat i och väntar på slutförvaring. Om vi väntar till kommer vi att få till att slutförvara. Vad hade tänkt göra med dessa för att säkerställa att inte det kommer i orätta händer eller sprider sig? När det gäller Sellafieldanläggningen och upparbetning av kärnbränsle sade jag i mitt anförande att regeringen och även alliansen och utskottet stöder den tidigare svenska linjen om att vi inte ska upparbeta avfall. Men precis som även tog upp tidigare kan det komma tillfällen där vi måste ta hand om speciellt kärnbränsle, till exempel det som vi har från KTH . Sådana här beslut har fattats tidigare av svenska regeringar. är inget parti som kom in i , och det här är heller inga nya frågor. 72 () replik: Det gläder mig att du, , säger det du säger. Men du säger att det kan komma tillfällen när vi måste upparbeta avfall. Du erkänner ju det, och det är precis det jag trycker på: Vi måste ha en lagstiftning om vi ska fullfölja lagen fullt ut och vara helt säkra. När det gäller det här med djupa borrhål känner jag igen det hela från kärnkraftsdebatten. Man beslutar någonting, som vi gjorde i folkomröstningen , men man går aldrig till beslut. Jag vet att det tar , men man har fått uppdraget att titta på djupa borrhål. Kasamutfrågningen som jag pratade om och som är ganska stor konstaterade att man inte har gjort en likvärdig bedömning som man gjort med KBS-3-metoden. Man har också fått uppdraget att titta just på djupa borrhål, och man måste gå till botten med detta för att kunna se om det är ett bra alternativ eller inte. Men man har skjutit det åt sidan. Ni har alltså misslyckats med uppdraget, och det beklagar jag. 73 () replik: Det är samma frågor från om och om igen. Jag kan konstatera att det är och , de små partierna med troligtvis lägst förtroende hos svenska folket i just dessa frågor, som står utanför. Alliansen och Socialdemokraterna har enats kring dessa frågor. Vi är överens i betänkandet, och jag tycker att det är väldigt bra att de stora partierna i svensk politik är överens om hur vi ska slutförvara det använda kärnbränslet för framtiden. Det är väldigt betryggande. När det gäller R1-bränslet från KTH från har industrin själva sagt att det inte kan slutförvaras som tänkt i . Det har bara legat och väntat . Har någon universallösning på vad vi ska göra med det här avfallet som inte har kommit fram , som ingen annan har upptäckt ? 74 (): Jag vill börja med att konstatera att det är tillfredsställande att större delen av försvarsutskottets medlemmar kunnat komma överens om andemeningen i det som anförs under . Vi är överens om att såväl metod för kärnavfallets slutförvaring som val av förvaringsplats och bergets kvalitet och säkerhet är oerhört viktiga. Frågan om kärnavfallets förvaring kommer därför att prövas med största möjliga omsorg. Det är vi också överens om. Vi ska ha i minnet att förvaringen kräver tider långt utöver de som var och en av oss medborgare tror sig kunna överblicka. Den gäller också tidsrymder, som har påtalat, om 100 , när flera istider har förflutit, när klimatet troligtvis har ändrats dramatiskt om och när det är ytterst osäkert om det ens kommer att finnas några människor kvar på jorden i synnerhet med tanke på hur vi hanterar varandra och vår natur. Vilka länder kommer att finnas om 10 eller 100 , är det ens några? Ändå måste vi göra vårt bästa för att ta hand om det kärnvapen- och kärnkraftsmaterial som vår generation genererat alltsedan tiden strax efter när vi i först började bryta uran och skaffa oss kärnkraftverk. Men någon absolut säker förvaring kommer vi troligen aldrig att få på grund av det val vi har, för vi kan inte överblicka vad som händer på jordytan och inte heller under jordytan . Ännu svårare är det att förutsäga hur människor kommer att bete sig och handla. Men allvaret i problematiken betonar kanske mer än något annat hur angeläget det är att satsa på fredsfrämjande åtgärder, en rättvisare värld och även ett mer rättvist fördelat miljö- och resursutrymme. I betänkandet finns de två reservationer av mp och v som vi har pratat om. En av dem behandlar det utbrända kärnavfallet och varför det skickas till för upparbetning. Då kan vi komma ihåg att det är ett särskilt avfall som har bildats i en forskningsreaktor vid KTH och som länge mellanlagrats i Studsvik. har mycket riktigt antagit en policy som innebär att kärnavfallet inte ska upparbetas utomlands. Men det finns en klausul om dubbla användningsområden. När det gäller just R1-avfallet utgörs det av metalliskt material. Det är en stor andel uran, men det innehåller också klyvbart plutonium. Därför är det kemiskt annorlunda än det vanliga avfall som vi har i kärnkraftsreaktorerna. Det kan inte utan vidare förenas med detta. Det gör att det är ännu lättare att använda just forskningsavfallet i kärnvapen. Det finns många internationella rapporter om att det just är plutonium från forskningsreaktorer som utgör den allra största risken att stjälas, smugglas och komma ut på den svarta marknaden. Om ni har läst tidningarna bara har ni sett att man på en konferens mellan ett antal atomspioner har sagt att de har identifierat 1 300 fall av nukleär smuggling. Då är det bara toppen på isberget. Min fråga till och Vänstern är: Hur skulle ni vilja behandla detta avfall? Hur ska det bevakas under mellanlagringen? Ska det vara beväpnade vakter, eller vad ska det vara? Det här är alltså inte en juridisk fråga, utan det är en säkerhetsfråga. Då tycker jag att det antagligen är säkrare att skicka avfallet till som är en kärnvapenstat och kanske har en helt annan styrka vad gäller vakthållning än vi har här i . Därför tycker jag att det är rätt att skicka i väg det allra farligaste avfallet för upparbetning. Den andra reservationen gäller de djupa borrhålen som alternativ till den metod, KBS-3, som kärnkraftsindustrin själv har tagit fram för slutförvaringen. På denna punkt kan jag i viss mån hålla med om reservanternas betänkligheter, dock utan att jag skulle säga att det är just djupa borrhål som är det bästa alternativet. Som oberoende forskare tycker jag att det är en egendomlig konstruktion faktiskt ett systemfel att den industri som driver kärnkraftverken och uppbär avgifter från oss medborgare för att ta hand om avfallet också själv bedriver och propagerar för sin egen forskningsmetod. I vilket annat sammanhang skulle staten satsa våra pengar på ett kommersiellt bolag i stället för att utlysa forskningsmedel från en myndighet eller ett forskningsråd i fri konkurrens mellan alla forskare? Anta till exempel att ett enda av läkemedelsbolagen fick motsvarande ställning och själv kunde besluta om och utveckla alla läkemedel. Var skulle vi då hamna? Jag menar att det behövs en av kärnkraftsindustrin helt oberoende instans som utlyser forskningsmedel, bedömer vilken forskning man ska satsa på, kvalitetssäkrar denna och utvärderar resultaten. Men enligt planerna kommer SKI, SSI och i förlängningen den nya strålskydds- och kärnsäkerhetsmyndigheten samt miljödomstolen att utgöra oberoende instanser för utvärdering och bedömning. SKB har, som ni har påtalat, ett särskilt ansvar för att utreda olika slutförvaringsmetoder, och jag hoppas att myndigheterna inte nöjer sig med en ytlig behandling utan går på djupet med att noga kontrollera att olika metoder verkligen har beforskats och att dessa inte behandlas summariskt av SKB och andra. Det är också av stor vikt att SKB:s FUD-program har gått ut på en bred remiss. Man kan hoppas att även oberoende forskare och organisationer kommer att yttra sig genom remissprocessen och att detta beaktas. Utskottets uttalande innebär att man kommer att fästa stor vikt, jag vill betona det, vid den granskning som ska göras. I förhoppningen att denna granskning blir verkligt allsidig och noggrann stöder jag utskottets uttalande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 18 § Beslut om ärende som slutdebatterats UbU5 Forskning och forskarutbildning Punkt 1 (Systemet för resursfördelning) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 163 för utskottet 125 för res. 1 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 80 m, 25 c, 21 fp, 19 kd, 1 v, 16 mp För res. 1: 109 s, 16 v Frånvarande: 20 s, 17 m, 4 c, 7 fp, 5 kd, 5 v, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Forskningens samhällsrelevans) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 165 för utskottet 112 för res. 2 17 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 25 c, 20 fp, 20 kd, 1 v, 16 mp För res. 2: 112 s Avstod: 17 v Frånvarande: 18 s, 14 m, 4 c, 8 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Doktoranders studiefinansiering) 1. utskottet 2. res. 4 (s, mp) 2. res. 5 (v) Kammaren fastställde med acklamation res. 4 som kontraproposition i huvudvoteringen. Votering: 149 för utskottet 141 för res. 4 2 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 25 c, 22 fp, 18 kd, 1 v För res. 4: 110 s, 16 v, 15 mp Avstod: 1 kd, 1 v Frånvarande: 20 s, 14 m, 4 c, 6 fp, 5 kd, 4 v, 4 mp Punkt 10 (Kommersialisering av forskningsresultat) 1. utskottet 2. res. 7 (s, mp) Votering: 148 för utskottet 145 för res. 7 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 82 m, 24 c, 22 fp, 20 kd För res. 7: 111 s, 18 v, 16 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 5 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp Punkt 11 (Stamcellsforskning) 1. utskottet 2. res. 8 (s) Votering: 165 för utskottet 130 för res. 8 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 83 m, 25 c, 22 fp, 20 kd, 14 mp För res. 8: 110 s, 18 v, 2 mp Frånvarande: 19 s, 14 m, 4 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp () anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 19 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU11 Fri- och rättighetsskyddsfrågor Punkt 7 (betänkande) 1. utskottet 2. res. 1 (mp) Votering: 274 för utskottet 17 för res. 1 3 avstod 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 83 m, 25 c, 21 fp, 20 kd, 14 v För res. 1: 1 v, 16 mp Avstod: 3 v Frånvarande: 19 s, 14 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp Punkt 14 (Förbud mot diskriminering av HBT-personer) Yrkanden: 1. utskottet 2. utskottets förslag med den ändring däri som föranleddes av bifall till mot. 2007/08:So335 yrk. 2 (v) Votering: 261 för utskottet 35 för mot. 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 83 m, 25 c, 22 fp, 20 kd För mot. : 1 s, 18 v, 16 mp Frånvarande: 18 s, 14 m, 4 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU14 Författningsfrågor Punkt 3 (Det offentligas äganderätt) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 162 för utskottet 130 för res. 1 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 25 c, 21 fp, 19 kd, 14 mp För res. 1: 112 s, 17 v, 1 mp Frånvarande: 18 s, 14 m, 4 c, 7 fp, 5 kd, 5 v, 4 mp Punkt 4 (Utnämningar och förtroendeuppdrag) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 165 för utskottet 130 för res. 2 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 25 c, 21 fp, 20 kd, 16 mp För res. 2: 112 s, 18 v Frånvarande: 18 s, 14 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU17 Lagstiftningsprocessen Punkt 2 (Lagstiftningens heteronormativitet) 1. utskottet 2. res. (v, mp) Votering: 260 för utskottet 35 för res. 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 83 m, 25 c, 22 fp, 20 kd För res. : 1 s, 18 v, 16 mp Frånvarande: 19 s, 14 m, 4 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU7 Hemlig teleavlyssning, m.m. Punkt 3 (Förbättringar av skrivelsen m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v) Votering: 167 för utskottet 128 för res. 2 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 83 m, 25 c, 22 fp, 20 kd, 16 mp För res. 2: 111 s, 17 v Frånvarande: 18 s, 14 m, 4 c, 6 fp, 4 kd, 5 v, 3 mp Punkt 4 (Redovisning av uppgifter från teleoperatörer) 1. utskottet 2. res. 3 (v, mp) Votering: 255 för utskottet 40 för res. 3 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 106 s, 82 m, 25 c, 22 fp, 20 kd För res. 3: 6 s, 18 v, 16 mp Frånvarande: 18 s, 15 m, 4 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp Punkt 5 (Offentliga ombuden) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 149 för utskottet 145 för res. 4 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 25 c, 21 fp, 20 kd För res. 4: 111 s, 18 v, 16 mp Frånvarande: 19 s, 14 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp Punkt 6 (Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens organisatoriska placering) 1. utskottet 2. res. 5 (v, mp) Votering: 256 för utskottet 34 för res. 5 59 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 110 s, 81 m, 25 c, 20 fp, 20 kd För res. 5: 18 v, 16 mp Frånvarande: 20 s, 16 m, 4 c, 8 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU12 Straffrättsliga frågor förenklad beredning Kammaren biföll utskottets förslag. JuU13 Processrättsliga frågor förenklad beredning Kammaren biföll utskottets förslag. JuU15 Våldsbrott och brottsoffer förenklad beredning Kammaren biföll utskottets förslag. JuU28 Polisfrågor förenklad beredning Kammaren biföll utskottets förslag. JuU29 Kriminalvårdsfrågor förenklad beredning Kammaren biföll utskottets förslag. SoU8 Rapporteringsskyldighet av ej verkställda beslut enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade m.m. 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 150 för utskottet 146 för res. 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 25 c, 22 fp, 20 kd För res. : 112 s, 18 v, 16 mp Frånvarande: 18 s, 14 m, 4 c, 6 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp SoU10 Hälsostrategi för EU 20082013 Kammaren godkände utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. FöU6 Kärnteknisk säkerhet Punkt 2 (Djupa borrhål) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 259 för utskottet 34 för res. 1 56 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 111 s, 82 m, 25 c, 21 fp, 20 kd För res. 1: 18 v, 16 mp Frånvarande: 19 s, 15 m, 4 c, 7 fp, 4 kd, 4 v, 3 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag.