prot · GW0915 · 2008-10-17 00:00:00 — Den här regeringen har infört ett investeringsstöd för att skjuta på i byggandet av platser. Totalt är det ganska många kommuner som har ansökt. Det är ganska många nya platser som också har kommit till med hjälp av investeringsstödet. Jag har haft förmånen att åka runt och inviga ett antal av dem. Det är roligt och glädjande att se hur praktiskt och vackert man bygger. Det är nödvändigt. Hälften av kommunerna har själva talat om att de har brist på platser. Det tar att planera, precis som säger. Att göra en planering för ett bostadsbyggande eller äldreomsorgsbyggande tar sin tid. Därför förväntar jag mig att tillströmningen kommer att bli stor också fortsättningsvis. Vi vet att det är fördröjning i de politiska besluten . När det gäller frågan om personal i äldreomsorgen kan jag notera att inte har några begränsningar när det gäller att följa några som helt budgetrestriktioner. Jag får återkomma till svaret på den frågan alldeles strax. 241 () replik: Då ska jag upplysa ministern om att vår budget är finansierad. Vi sänker inte skatterna för dem som är rikast, utan vi använder det till välfärdsjobb. Det är så vi har finansierat mer personal i äldreomsorgen. Men de platser i äldreboenden som har invigt har man ju planerat och beslutat om att bygga långt innan investeringsstödet kom. Det tar ju så pass . Vad jag är intresserad av är: Finns det några andra planer från regeringen och från ministern för att man ska få fler särskilda boendeplatser? När jag pratar med folk i kommunerna säger de så här: Självklart söker vi när det finns ett bidrag. Vi kan bygga ett lite bättre boende. Men det kommer inte fler platser här. För detta är en så liten del av kostnaden för att driva ett äldreboende. Om vi verkligen vill ha fler äldreboendeplatser och det vill måste vi göra något mer. Sedan tänkte jag bara påminna om att vi hade en nationell utvecklingsplan där det här förslaget fanns från s, v och mp också före valet. 242 Statsrådet () replik: Det är klart att det inte finns några som helst begränsningar när man höjer skatterna med 46 miljarder. Men det som händer, , när man gör det är att man får ett antal färre jobb i det här landet. Någonstans mellan 60 000 och 100 000 färre jobb hade vi haft om budgetmotion hade gått igenom. Dessutom hade skatten för en undersköterska höjts med 4 000 . Det är jag inte säker på att undersköterskorna i äldreomsorgen skulle uppskatta. Tack vare att vi har en jobbpolitik där vi har satt fokus på att öka antalet jobb har vi också mer resurser ute i kommunerna, ute i landstingen och på det nationella planet. Det är grunden. Det är förutsättningen för en god generell välfärd. Det är det här som inte vill inse. Man lyfter dessutom på budgettaket och har inga som helst begränsningar när det gäller att dela ut pengar. Det är jättefint att vara generös, men det är väldigt oansvarigt. Vi är en regering som är ansvarsfull. 243 PER () replik: Det är trevligt att se ministern. Hon pratar en hel del om kvalitet och kvalitetsutveckling. Det är bra, tycker jag. Det för mig osökt in på tanken på det här med värdighetsgarantin, som kom upp i slutet av hennes anförande. Jag är djupt oroad över den diskussion som regeringen för vad gäller värdighetsgarantin och principerna för den. Jag hade förmånen att diskutera det här lite med statssekreteraren i , hur utformningen och hur situationen skulle bli utifrån begreppet värdighetsgaranti. Kommer det att bli en basnivå för kommunerna att uppnå, eller var kommer vi att hamna? Kommer det att finnas tilläggstjänster så att du kan köpa dig en utvecklad värdighetsgaranti, så att du helt plötsligt, om du har pengar, kan få mer värdighet? Det är en intressant fråga, eftersom systemet utvecklas och det öppnas för valfrihet och för ytterligare aktörer som kan ha ett större spektrum av tjänster som de säljer. Det är min fråga. 244 Statsrådet () replik: Det här är någonting nytt som alliansregeringen har startat. Det är en lite främmande diskussion innan man blir van vid den, men en värdegrundsdiskussion handlar om människosyn. Vi har länge haft en värdegrund i förskolans verksamhet och i skolans verksamhet. Jag är övertygad om att detta behövs också i äldreomsorgens verksamhet. Med respekt för att den här utredningen är ute på remiss och jag inte har fått remissvaren vill jag ändå säga att jag har sett att exempelvis de fackliga parterna var väldigt positiva när utredningen lade fram sitt förslag. De tycker själva att de skulle behöva det här på golvet, i äldreomsorgen, när man jobbar. Man välkomnar en tydlig värdegrund och en pågående etisk diskussion ute i verksamheterna. Pensionärsorganisationerna var också positiva. Det är för mig väldigt viktiga utgångspunkter att de äldre själva och personalrepresentanterna känner ett stort behov av det här. Så när remissvaren är inlämnade ska vi fortsätta med propositionsskrivande. 245 PER () replik: Värdegrund och värdighetsgaranti är två skilda saker, som jag ser det. Där behöver nog regeringen vara lite tydligare. I och med att man för en diskussion där det plötsligt är helt okej att pensionärer ska betala mer skatt än övriga medborgare är ju frågan: Ingår det i någon typ av värdighet? Vad gäller LOV:en måste jag ställa frågan: För vem är LOV:en till? Är den till för de äldre eller för de aktörer som finns på marknaden? Det behöver nog också klargöras en aning. Som man bygger systemet nu är det lätt att se att aktörerna på marknaden har rätt bra förutsättningar att spela in i det här. 246 Statsrådet () replik: Allt vårt arbete syftar förstås till att stärka den äldres möjligheter att få inflytande, att få ett självbestämmande. Vi vet nämligen att det är så viktiga faktorer för hälsan. Det är precis det här som en värdighetsgaranti ska kunna medverka till. Det är precis det här som LOV:en ska kunna medverka till. Men skillnaden mellan mitt parti, när det gäller alliansens utformning av LOV:en, och Socialdemokraterna är att ni inte vill låta de äldre bestämma själva. Ni har sagt nej till LOV:en. Ni har lämnat in en motion där ni säger: Nej, detta vill vi inte ha. För mig är det en självklar utgångspunkt att de äldre måste få bestämma själva. Jag är så glad att 177 kommuner har sagt ja till det här. av dem är faktiskt socialdemokratiskt styrda. En har egen vänstermajoritet. Ute på kommunnivå ser man behovet av det här. Jag beklagar att inte Socialdemokraterna i har förstått detsamma. 247 () replik: Det är en intressant diskussion vi för här. Jag skulle vilja ställa två frågor till ministern. Första frågan är om det stärker de äldres möjligheter att de får betala mer i skatt den dag de slutar sitt arbete och uppbär pension, den inkomst som de har sparat för senare dagar i form av pension. Det är min första fråga. Min andra fråga gäller det här med allas lika värde. Varför ska det vara dyrare att bedriva färdtjänstsverksamhet i , i och med att man numera tvingas betala trängselskatt också för färdtjänstbilar? De två frågorna vill jag ha svar på. 248 Statsrådet () replik: När det gäller Stockholmsproblematiken har jag inte kunskap nog för att gå in i den frågan. Jag är inte heller företrädare för , utan jag är företrädare för . Då väljer jag att svara på den andra frågan i stället. Den nya pensionsreformen kom till 2003. Den tidigare regeringen, den socialdemokratiska regering som understödde och representerade, gjorde inte någon förändring för att höja pensionerna, inte för dem som hade det sämst ställt och inte för några andra heller. Man lät pensionerna ligga stilla och bara räknas upp motsvarande de uppräkningar som skulle göras. Det vi har gjort är att vi tydligt har uttalat att vi ser att pensionärerna som grupp har släpat efter. Därför vill vi göra förändringar. Vår inriktning var väldigt tydlig. Vi ville ge mest åt dem som har det svårast, alltså åt dem som är garantipensionärer. Det var inriktningen på vår reform, och har faktiskt pensionerna nu räknats upp, höjts, utöver det som är den vanliga uppräkningen. 249 () replik: Jag finner det här svaret märkligt. Det är faktiskt så att ni har försämrat för pensionärerna i och med införandet av pensionärsskatten. Men låt oss lämna det! Jag finner det ännu mer konstigt att ministern står här och säger: Jag företräder inte . Jag hoppas verkligen att ministern företräder hela landet. Men det är klart, ministern är väl lika Stockholmsfientlig som de andra ministrarna i den här regeringen. Jag vill i alla fall fråga, för det är ni som har infört detta med att man ska betala trängselskatt för färdtjänstbilar i : Varför gjorde man det, och handlar det om allas lika värde? 250 Statsrådet () replik: När det gäller jobbskatteavdraget kom det till som en reform för att öka utbudet. Vi får faktiskt gå tillbaka dit, , för det är det som frågan handlar om. Det kom som en reform för att öka arbetskraftsutbudet, och det är därför som 180 000 personer i det här landet har kunnat gå från utanförskap till arbete. Det bygger den framtida välfärden. Dessutom har vi sagt att pensionärerna ska ha en standardhöjning, och vi har påbörjat det arbetet . Vi har gjort en första insats, och jag är väldigt och glad och stolt över att säga att de pensionärer som har det svårast, de som har det sämst, har fått en rejäl påökning. När det gäller trängelskatterna rekommenderar jag att ställa den frågan till berört statsråd. 251 () replik: Jag vill fråga om trygghet på äldre dar som är så viktigt och om jobb för den som är pensionär och ska betala pensionärsskatt. säger att det här är oerhört viktigt. Vi har en demografisk utveckling som kanske kräver att vi måste jobba längre. säger att det är önskvärt och att vi ser att fler jobbar . Hon gläds åt att fler pensionärer vill stanna . , det är inte alla som kan jobba . En del är sjuka, och en del orkar inte. Jag tycker att det ökar klyftorna. Du kanske också ställer pensionär mot pensionär. Hur ser på den saken? 252 Statsrådet () replik: Självklart är hälsan olika för oss som olika individer. En del har förmånen att få ha hälsan högt upp . Andra drabbas av ohälsa . Det jag sade var att med tanke på att allt fler blir allt äldre i vårt land och får behålla hälsan ser många det som en merkvalitet att kunna stanna i arbetslivet längre. Det ska alltid vara frivillighet, men möjligheten ska finnas. De som har valt att stanna lite längre, från upp till , har blivit fler. Jag tror att det har flera orsaker, dels att man känner sig piggare, friskare och vitalare, dels att vi har många jobb som är så fysiskt slitsamma. Vi vet att intellektet sannerligen hänger med upp . Många forskare är som bäst . Så det finns inte den typen av begränsningar. Då tycker jag att vi från statens och samhällets sida ska säga: Ni är självklart välkomna att stanna kvar i arbetslivet om ni själva vill. 253 () replik: Vi har sett ökade klyftor i samhället som alliansregeringen har regerat. För mig är det väldigt konstigt och en stor orättvisa att den som inte orkar ska betala mer i skatt än den pensionär som orkar och kan stanna lite längre . Man kan fråga sig: Är det ökade klyftor i samhället som är regeringens mål och vision när det gäller den framtida politikens effekter i ? Är det ökade klyftor mellan den som är arbetslös och den som har arbete, den som är sjuk och den som är frisk eller den pensionär som är sjuk och den som får behålla hälsan efter 65 och kan och orkar jobba? 254 Statsrådet () replik: Socialdemokraterna ägnar sig väldigt mycket åt att använda några ord upprepande precis som att de skulle bli en sanning då. Man talar om ökade klyftor och rättvisa som om det vore en självklarhet att deras politik skulle leda till rättvisa. Så är det faktiskt inte. Rättvisa är väl att fler kan komma tillbaka från ett utanförskap och få jobb, egen försörjning? Det är 180 000 fler än när vi tog över makten från er. 60 000100 000 av dem har tillkommit på grund av den politik vi har skapat. Den senaste socialdemokratiska perioden hade 300 000 personer socialbidrag. är det 210 000. Det är klart att vi har förbättrat för jättemånga människor i det här landet. Det handlar inte om ökade klyftor. Det handlar om minskade klyftor. Så vi får nog vara lite mer noggranna med orden. 255 (): Jag träffade och hennes man. De är pensionärer, och de bor kvar i sitt hem som de har levt i sedan barnen var små. har MS, och hennes man är allmänt skröplig och har svårt att gå. har blivit värre, och hon har varit på sjukhuset för medicinering och vård. Det är dags att lämna sjukhuset. Efter kontakter med biståndsbedömare och arbetsterapeuter beslutas att ska få hemtjänst och hjälpmedel. bor i en kommun där kommunen har monopol på . Det var då började att fundera på om hon var myndig. hade hört sin mamma berätta om när kvinnor fick rösträtt, om sin egen erfarenhet av att själv få bestämma över sitt liv, vem hon skulle gifta sig med, hur hon skulle använda sin lön och hur hon skulle använda sin pension. Men helt plötsligt som pensionär och sjuk skulle inte få bestämma själv över vem som skulle ge henne omvårdnad. Inte heller skulle hon få bestämma vilka hjälpmedel hon bäst behövde eller vem som skulle ge den service som hon och hennes man så väl behövde för att de skulle kunna känna sig delaktiga i samhället. För det gör kommunpolitikerna. kände att hon blev omyndigförklarad. Jag kan visst förstå den oro som en kommunpolitiker har och kan känna över att tappa kontrollen. Jag har själv varit kommunpolitiker . Det är lätt att tro att det kommunen gör är bäst och billigast. Det är lätt att glömma människan när man sitter fast i budgetar och nämndmöten. Och det kan vara lätt som riksdagsledamot att glömma människan när kommunpolitiker trycker på. Det är nödvändigt, herr talman, att börja att fundera över vad som är politikens ansvar. Är det att ha kontroll över vad varje människa får för insatser och av vem? Är det viktigast att det är kommunen som är utförare av vård och omsorg? Är det viktigast att veta vilka som utför vad och när hos varje enskild? Nej, herr talman, det viktigaste för oss politiker och förtroendevalda måste vara att sätta människan i centrum, att ge möjligheterna till dem som behöver insatser att välja vem som ska ge omvårdnad, vem som ska ge service, vilka hjälpmedel som bäst hjälper dem i vardagen. Alliansregeringen genomför ett antal reformer för att stärka kvaliteten inom äldreomsorgen. Vi har tillfört medel till fler äldreboenden. Vi tillför också medel för att höja kvaliteten inom äldreomsorgen. Jag tror att vi står inför många fler utmaningar, både när det gäller boende och ensamhetsproblem. Vi vet att många äldre är undernärda. De är över- och felmedicinerade. Jag tycker att det känns skönt att vi har förstärkt kvaliteten i äldreomsorgen genom mer pengar i budget. Vi kommer, som vi har hört, att besluta om en ny lag om valfrihetssystem inom äldre- och handikappomsorgen. Det pågår försök i tre län om fritt val av hjälpmedel. Vad blir då konsekvenserna om människorna får välja vårdgivare, sina hjälpmedel, vem som lagar deras mat eller ger annan service, det vill säga när de nya lagarna träder i kraft? Blir det dyrare? Nej, priset blir detsamma. Man väljer utifrån kvalitet. Blir det mer okontrollerat? Nej, tvärtom. Kvalitetskontrollen blir tydligare, och det gäller samma regler för alla. Blir de äldre kunder på en marknad? Ja, det kanske man kan säga. Men vill de inte vara det eller om det känns obekvämt har de rätten att välja en . Kan kommunerna ta ansvar för vad som händer med skattepengarna om man har ett valfrihetssystem? Ja, det vill jag hävda bestämt. I valfrihetssystemet är det nämligen inte pengarna som avgör vem som ska utföra vården. Det är en fastställd peng, och det är kvaliteten som är vägledande. Lagen är ju frivillig, men som vi hörde statsrådet säga är det över 170 kommuner som har sökt om stimulansmedel. De som säger nej hävdar att det blir dyrare. De hävdar att privata vårdgivare kommer att tjäna pengar på sjuka och svaga. De hävdar också ibland att vården blir efterfrågestyrd i stället för behovsstyrd. Men kostnaden för vårdinsatserna blir inte högre med en annan utförare när det är kommunen som fastställer kvalitetsregler och pris. Vårdtimmarna blir inte heller fler, eftersom biståndsbedömningen är lika oavsett om det är eller lagen om valfrihetssystem som råder. Det är samma summa. Det enda som sker är faktiskt att och hennes man får en möjlighet att välja. När lagarna om valfrihet klubbas i riksdag har möjligheter att påverka sin vardag ökat. Hon får rätten att välja vårdgivare, hon får välja den vårdgivare som ger den bästa kvaliteten, och hon får möjlighet att välja de hjälpmedel som hon tycker är bäst. Slutligen vill jag poängtera att det är och hennes behov som ska stå i centrum. Vi som förtroendevalda måste komma ihåg människors rätt till självbestämmande, och där tycker jag att kommunpolitiker ska hålla sina klåfingriga fingrar borta. 256 PER () replik: Ja, , det var inte så himla länge sedan du var aktiv kommunpolitiker och kanske inte höll fingrarna borta. Det är det som är det intressanta. När man har kravet på sig att ha kontroll på ekonomin, när man har kravet på sig att fördela resurserna efter de behov som finns, var hamnar vi då om vi öppnar för ett system med marknadsstyrda behov? Var hamnar den äldre som bor uppe i Brännbo och som varje gång jäntan kommer säger: Jag är så glad när jäntan kommer! Var är hennes valfrihet? Kommer hon att få den valfrihet som står här och bedyrar att hon ska få? Frågan blir: Hur kommer kommunen att hantera detta? 257 () replik: Per frågar om hur , eller vad hon hette, i Brännbo ska få sin valfrihet. Om hon är så nöjd med just den jänta som kommer kommer hon självklart att välja dem. Det kostar ju inte mer pengar. Det är inte marknaden eller priset som styr. Det är kvaliteten som styr. Alltså är priset fastlagt. Det är ingen skillnad på vad hemtjänstinsatsen kostar om kommunen bedriver den eller om någon av flickorna som jobbar inom har knoppat av och bedriver den som en egen verksamhet. Det är de äldres möjligheter att välja som blir det viktiga. De kan välja den kvalitet som är bäst för dem. I alla lägen myndigförklarar man de äldre så att de kan bli sina egna väljare av den vård de vill ha. 258 PER () replik: Vi är helt överens om att det är de äldre som vet vad de vill ha. Om det råder det inget tvivel. Men när man börjar plussa ihop de här olika sakerna som pratar om och därtill lägger det som kommer blir det mer komplicerat. Då kanske den äldre som har det väldigt gott ställt väljer ett alternativ med ett större utbud av tilläggstjänster. Blir inte det en lite skev utveckling av det du står här och pratar om nu? Då plötsligt blir det ändå marknaden som står för utbudet och marknaden som styr på ett sätt som jag inte ställer upp på. Det är klart att den som har mycket pengar kan köpa till några extratjänster och välja ett visst bolag. Men den som inte har den möjligheten utan sitter och betalar den extraskatt som man betalar som pensionär och inte har de ekonomiska styrmedlen hur gör man då? 259 () replik: De extratjänster man kan köpa måste man också köpa av någon annan, för de utförs nämligen inte av . Hur tror Per att det går ihop ? Vem är det som drar fram spisen och torkar bakom den? Inte är det . Inte byter de gardiner, och inte putsar de fönster. De tjänsterna får man antingen köpa av någon tack och lov finns det hushållsnära tjänster så det är lite billigare för pensionärerna eller så är det anhöriga eller fullt pris som gäller. Ingen hemtjänst utför det som är möjliga tilläggstjänster. Så det spelar faktiskt ingen roll, utan där måste vi se till att det finns fler som erbjuder tjänsterna. Blir det konkurrens mellan dem kan priserna faktiskt sänkas. 260 () replik: Jag skulle först vilja korrigera . i putsar faktiskt fönster, och vill man ha gardiner bytta finns det gratis fixartjänst i hela . tror jag också skulle dra ut spisen och städa bakom den. De gör mer än tror, men det finns kanske kommuner som har riktlinjer som är onödiga. Jag skulle vilja fråga om hon ser någon koppling mellan äldres valfrihet och resurser, för om det nu är brist på äldreboendeplatser hjälper det ju inte så mycket om det finns flera utförare att välja mellan. Är det valfrihet att ställa sig i kö som gäller? Jag skulle också vilja fråga om det är konkurrensneutralt att privata företag får ha tilläggstjänster men inte de kommunala. Kommuner och Landsting, kommunernas intresseorganisation, anser inte det. Jag skulle också vilja fråga om tror att det är bra att man inte har med krav på kollektivavtal och meddelarfrihet i lagen om valfrihet om man vill göra äldreomsorgen till en attraktiv arbetsplats. 261 () replik: Man kan sammanfattningsvis svara på många av frågorna med att säga att det faktiskt är kommunerna som ställer krav på vilka kriterier som ska vara vägledande för dem som ska godkännas som utförare av tjänster inom lagen om valfrihet. Tycker kommunen att det ska vara meddelarfrihet, kollektivavtal och så vidare må kommunen skriva in det. Det är en fullständig valfrihet i detta. Att höra att putsar fönster på många ställen är fascinerande. Jag möter det inte i norra , och i socialdemokratiskt styrda kommuner har jag absolut inte träffat på det, utan antingen är det anhöriga som utför det eller så köper man tjänsterna. Kan vi se till att människor får möjlighet att få sådana tjänster utförda till ett lägre pris tycker jag att det bara är till fördel för alla äldre. 262 () replik: Det är bara att konstatera att man ibland måste titta utanför den egna kommunen. Jag skulle vilja ställa en helt annan fråga till . Jag har läst igenom alliansens budget väldigt noga. Det stod ingenting om äldre med utländsk bakgrund, vilket förvånade mig något, eftersom det är ganska många sidor i budgeten om vad man vill och hur det ser ut . Vi kan konstatera att äldre med utländsk bakgrund använder offentlig vård och omsorg mindre än svenskfödda. Man kan också konstatera att kommunerna skulle behöva samarbeta mycket mer med invandrarorganisationer kring detta. Vi har förslag från om hur man ska lyfta upp och synliggöra detta och hur man kan avsätta pengar för att stimulera kommunerna. Vi behöver en nationell strategi och vi måste se till att när de ser på anhörigstödet tar upp anhörigstödet till dem som är födda i utlandet och finns här i . Det sista är inte minst viktigt eftersom anhöriga där gör större insatser än anhöriga till svenskfödda. Vad vill alliansen göra? 263 () replik: Om gardinupphängning och fönsterputs ingår i kommunens hemtjänster kommer det också att ingå i LOV:en utan extra tjänster. Har man gjort den bedömningen i kommunen behöver det alltså inte finnas någon oro. När det gäller äldre med invandrarbakgrund är det ett stort bekymmer. Jag tittar på de delarna och tycker att det är viktigt att se. Det behövs till exempel nya språkkunskaper, och även där öppnar vi möjligheten för andra utförare med främmande språk att starta verksamhet genom lagen om ett valfrihetssystem. 264 () replik: Jag skulle vilja ställa en fråga. Eftersom statsrådet inte känner sig ansvarig för de beslut som man fattar i regeringen rörande att man ska betala trängselskatt även för färdtjänst i undrar jag hur känner för den frågan. Är det inte väldigt orättvist att det ska vara dyrare att bedriva färdtjänst i vår huvudstad än på den ort eller i den stad som kommer från? Jag reagerade lite grann på det som sade om att det blir billigare om det blir fler. är en personalintensiv verksamhet. Det tror jag att vi kan vara överens om oavsett på vilken sida av diket vi sitter. Det är viktigt att vi har kollektivavtal och att vi följer de lagar och regler som finns på arbetsmarknaden. Då kan inte antalet aktörer vara det som gör att det blir billigare. 265 () replik: När det gäller trängselskatt har jag den bestämda uppfattningen att priset på färdtjänst eller sjukresor skiljer sig över landet beroende på att man fastställer dem lokalt. Det finns ingen rättvisa i det över huvud taget. Varför kostar en sjukresa mer än en resa med ? Är det någon rättvisa i det?