prot · GW0937 · 2008-11-27 00:00:00 — Det är de elever som svenskt skolväsen alltför ofta inte lyckas nå målen med. Det sker tillkortakommanden. Därför är frågan mycket motiverad. Det finns ett behov av att strama upp rutiner, processer och kunnande när det gäller de här eleverna. Ett par saker som sker är att i den nya skollagen kommer kraven på kommuner och friskolor att vara högre när det gäller skolhälsovård och elevhälsa. Det är det första. För det andra har regeringen återinfört den speciallärarutbildning som Socialdemokraterna avskaffade . Speciallärare är de lärare som ska möta just de här eleverna. För det tredje har en myndighet inrättats, Specialpedagogiska skolmyndigheten, som har till uppgift att ge råd till skolorna om hur de ska bemöta, diagnostisera och hantera dessa elever. 50 (): Jag tackar för svaret. ska vi ha ett samhälle som är tillgängligt för alla. Det gäller också i skolans värld. Det är helt klart att skolsituationen för elever med olika funktionsnedsättningar på många sätt kan upplevas som besvärlig. Jag skulle vilja veta hur utbildningsministern vill verka för att tillgänglighetsarbetet i skolans värld också tar fart. Så sker på många olika andra håll i samhället; där jobbar man nu aktivt med tillgänglighetsfrågor. Hur blir det i skolans värld? 51 Utbildningsminister (): När det gäller den grupp elever som nu tar upp i sin andra fråga handlar det om tillgänglighet. Tillgänglighet är på ett sätt ett mycket vitt begrepp, där man oftast avser fysisk tillgänglighet i form av att göra skolorna möjliga för elever som är rörelsehindrade och så vidare. Jag tycker att det arbetet har gått för långsamt i . Regeringen planerar att skärpa dessa regler i den nya skollag som jag kommer att förelägga . Det kan till exempel handla om en elev som söker till en viss skola en skola eller en friskola. Skolan säger då: Nej, vi kan inte ta emot dig för du har för stora problem i det ena eller andra avseendet. Den typen av svar förekommer. Den eleven är rättslös, skulle jag säga. Men i den nya skollagen kommer det beslutet att bli möjligt att överklaga. Jag tror att det kommer att leda till en påskyndad utveckling när det gäller att göra skolorna mer tillgängliga för elever med olika typer av funktionshinder. Krisen på finansmarknaden och bostadslånen 52 (): Också jag har en fråga till finansminister . Samhället med skattebetalarna i bräschen gör nu stora insatser för att pressa tillbaka krisen på finansmarknaden. Det har också varit en enig riksdag som har ställt sig bakom detta. Det är då högst rimligt, tycker jag, att också bankerna agerar på ett extra ansvarstagande sätt i en svår tid för många kunder kanske också lite med aspekt på sina egna ersättningsnivåer och bonusprogram. Vi vet att det ute i samhället är allt fler som har köpt bostäder. Vi vet också att det är många som sitter på två bostäder därför att den ena har varit svår att sälja som en följd av jobbkrisen. 40 000 löntagare har blivit varslade . Min fråga till finansministern är: Är finansministern beredd att ta upp en diskussion med bankerna att öppna möjligheten till anstånd för dem som sitter extra illa till i den här svåra situationen? Det handlar om amortering och även om ränta, och man får naturligtvis pröva från fall till fall. Är finansministern beredd att ta ett sådant initiativ? 53 Finansminister (): Låt mig till att börja med säga att jag välkomnar att man från Socialdemokraternas, och sida har kunnat ha en samsyn med regeringen om bankhanteringen. Det är en fördel för så långt vi kan upprätthålla det. Jag tror att vi ömsesidigt ska se till att vårda detta. Vi ska vara väl medvetna om att vi har en lång vinter framför oss. Jag tror att det dröjer länge innan vi kan börja se några vårtecken. Det finns mycket besvärliga och mörka vatten att passera innan vi är framme vid bättre och ljusare tider. Vi ska på diskutera bland annat ersättningar och villkor för bankledningar. Det finns en stark europeisk samsyn på att de här frågorna inte kan hanteras som de har gjorts tidigare. Jag tror att det är bra att vi får till stånd en sådan diskussion. Jag förutsätter också att vi från bankernas sida har ett alltigenom ansvarsfullt agerande där man tar stort samhällsansvar. Det gäller naturligtvis i alla delar. 54 (): Jag var inte ute efter att få höra att finansministern förutsatte att bankerna gör det här. Jag vill ha ett besked från finansministern om huruvida han är beredd att ta ett initiativ och faktiskt begära detta av bankerna med tanke på hur samhällsmedborgarna och samhället har ställt upp på banksektorn för att stabilisera i den oro som har varit. Vore det inte lämpligt, finansministern, att nu använda , som staten är fullständig ägare till, som en spjutspets i detta arbete? vore det jättebra om finansministern kunde ge besked om att ni nu lägger försäljningsplanerna på hyllan. Det sade måste väl ändå också finansministern tycka var ganska korkat. Han sade: Planerna fortsätter. Vi väntar på rimligt pris. Ge ett besked i den frågan också, finansministern! 55 Finansminister (): Jag tror att det är alldeles uppenbart att vi har behov av en stabilisering på de finansiella marknaderna i . Om vi inte klarar av att få kreditgivningen på plats och ordning på banksystemet är det inte många andra saker som kommer att fungera även om vi föreslår både det ena och det andra stimulanspaketet. Vi måste få på plats en ordning där räntekostnaderna kommer ned, där långivningen fungerar och där vi klarar en kreditgivning till företag och hushåll. Vi är naturligtvis öppna för att diskutera alla olika tänkbara vägar för att säkra detta. Vi har haft möten med bankerna där de har givit sina synpunkter. Vi har naturligtvis anledning att nu arbeta vidare med de frågorna, och det är också vad vi gör. Det handlar bland annat om hur vi ska se på kreditgivningen för att säkra att alla tänkbara kanaler för en väl fungerande kreditgivning är på plats. Jag måste säga att jag är skeptisk till att regeringen ska gå in och styra hur bankerna sköter hanteringen av amorteringar och räntekostnader för enskilda kunder. Det har vi aldrig gjort i , och jag måste nog säga att jag är obenägen att ta ett sådant initiativ. Betygsliknande omdömen från årskurs 1 56 (): Jag har en fråga till utbildningsminister . går det långsamt mot jul. I alla landets grundskolor förbereder man avslutningarna. Regeringen har beslutat tillåta skolorna att införa betygsliknande omdömen från årskurs 1. Det är en politik som varken jag eller gillar. har man i alla fall infört det, och ska det också gå rätt till. Men det verkar inte göra det. I många kommuner tar politikerna över rodret och bestämmer vad skolorna gör i stället för att rektorerna genomför detta, som det står i bestämmelserna. Jag undrar hur utbildningsministern tänker agera så att ordningen blir återställd så att det verkligen är rektorerna som inför detta och att det inte sker via politiska dekret från stadshus. 57 Utbildningsminister (): Jag tackar för den frågan. Jag tror att det här är en av de viktigare utbildningspolitiska reformerna. Föräldrar har rätt till tydlig information om hur det går för eleverna i skolan. De muntliga utvecklingssamtalen i all ära de fyller en viss funktion, men de är ofta inte tillräckligt tydliga. Det är därför vi kompletterar detta med skriftlig information till föräldrarna. När det handlar om de högre årskurserna högstadiet, om vi uttrycker det så är det naturligt med riktiga betyg. Man börjar förbereda sig för slutbetygen. Vi har gemensamma nationella kriterier. I de tidigare årskurserna är det inte nödvändigt att det ser exakt likadant ut. De muntliga utvecklingssamtalen har aldrig varit likriktade i . Det är varje lärare som avgör hur de ska läggas upp. Men det är viktigt med den här informationen. Som frågeställaren säger är det varje skola som själv bestämmer hur omdömena ska se ut. Det är naturligtvis fullt möjligt för en kommun att ge ett tips eller en rekommendation till skolan och säga: Ni kan lägga upp det på det här sättet. Men är det den enskilda skolan som själv bestämmer hur omdömena ska se ut. Den lagen är glasklar. 58 (): Men är det så att vi kan läsa i ett antal nämndprotokoll och kommunfullmäktigeprotokoll att man fattar politiska beslut om att införa betygsliknande skriftliga omdömen. Vi kan läsa det i nyhetstelegram och höra det från oroade föräldrar. Vad tänker utbildningsministern göra för att ordningen ska bli återställd och så att man följer de regler som har föreskrivit? Jag håller helt med; rektorerna ska göra detta, och inte politikerna. Men framför allt i borgerligt styrda kommuner är det politikerna som fattar beslut om detta. Vad tänker utbildningsministern göra? 59 Utbildningsminister (): lämnar inga föreskrifter. Det är regeringen som i grundskoleförordningen har meddelat bestämmelserna för detta. Varje skola bestämmer själv. Jag också sett att här i och på andra håll har kommunens utbildningsnämnd sagt: Så här kan det se ut om ni vill. Rektorer har själva gått samman för att ta fram en gemensam mall för hur omdömena ska se ut. Det är alldeles utmärkt. Det får man göra. Men är det så att en rektor eller en skola kan utforma det på ett annat sätt eftersom grundskoleförordningen är utformad så att det är varje skola som själv bestämmer hur det ska utformas. Det är inte frivilligt i den meningen att man kan bestämma att man avstår från skriftliga omdömen. Det har föräldrarna rätt att få enligt vår mening. Den frivilligheten har vi inte infört. Föräldrarna ska ha rätt att få denna information. Hur den utformas bestämmer skolan själv. Vi har myndigheter som ser till att man följer lagar och förordningar. Om någon gör fel kommer det alldeles säkert att rättas till och anmälas hit och dit. Det är inte regeringens sak. Grundskoleförordningen är glasklar. Det är varje skola som själv avgör hur de här omdömena ska se ut. Förtidspensionärers återgång till arbete 60 (): Jag har en fråga till socialförsäkringsminister . Varför är det så få förtidspensionärer som har kommit tillbaka till arbete vad gör regeringen för att detta ska ske? Jag har tre vänner, tre kvinnor, som nästan tvingades till förtidspensionering. Det är tre kvinnor mellan . Ett av alliansens vallöften var ju att minska utanförskapet. Man kan konstatera att det är över 255 000 fler människor i arbete än . Den förra regeringen förtidspensionerade ju 140 personer , och 330 000 var kvinnor. Detta har skapat ett ofantligt utanförskap. Min fråga är åter: Vad gör regeringen för att minska detta och se till att fler förtidspensionärer kommer i arbete? 61 Statsrådet (): Tack för frågan! När jag blev minister med ansvar för de här frågorna fick jag frågan: Vad är det viktigaste du ska göra för att komma till rätta med de katastrofalt höga ohälsotalen i , att så många människor är sjuka och att man inte kommer tillbaka till arbetet? Jag kunde aldrig svara entydigt att en sak var viktigast. Det var viktigt att göra alla saker på en gång för att komma till rätta med problemen. Det handlar om förebyggande insatser, aktiva åtgärder och även om att hjälpa dem som pratar om, nämligen alla de 550 000 personer som har förtidspension eller sjukersättning som det heter. De kommer inte tillbaka. Det är som gör det. Det är därför vi har lagt fram ett förslag om steglös avräkning från sjukersättningen tillbaka till arbete. Jag hoppas att jag kan beskriva något av vad det handlar om i nästa inlägg. 62 (): Det vore oerhört intressant att få höra vad man tänker göra. 84 av de här 140 personerna som blev pensionerade var ju kvinnor. Det är väldigt grymt att de har hamnat i den här situationen. Det var ett sätt att få ned arbetslösheten. Det är väldigt bra att man nu minskar utanförskapet. Det behövs åtgärder här. 63 Statsrådet (): Det värsta är att det var en lång passiv sjukskrivning som ledde dithän. När man fick förtidspension eller sjukersättning , fast man kanske inte ville, fick man i ersättning. Man fick inte ta del av några arbetsmarknadspolitiska åtgärder och ingen rehabilitering. Det värsta av allt var att det var ett sakligt skäl för uppsägning. Precis som säger var det i mycket hög utsträckning kvinnor som blev drabbade, och nästan ingen kommer tillbaka. Det är därför vi har lagt fram förslaget om att man nu ska få arbeta. Vi lovar alla dessa 435 000 personer att aldrig ompröva deras rätt till förtidspension. De har inte vågat gå ut och pröva på grund av en rädsla för att de ska bli bedömda att ha arbetsförmåga och bli av med sin sjukersättning. får man lov att arbeta utan att ersättningen minskar. Man får studera med sjukersättning, och man får jobba ideellt. Jag reser nu runt i landet och har varit på tio platser och träffat åtskilliga tusen personer. börjar ett nytt hopp födas hos alla dessa människor. Deras stora rädsla är att en socialdemokratisk regering ska förändra detta och återinföra en tvångsförtidspensionering. Funktionshindrades möjligheter att studera 64 (): Jag har en fråga till statsrådet . Den handlar om personer med utvecklingsstörning och deras möjlighet att studera. fattade ett principbeslut om att ingen ska kunna hämta ut pengar från två olika håll för samma sak. En enig riksdag menade att bestämmelsen är nödvändig för att trygghetssystemet ska vara legitimt. Att beslutet skulle drabba en redan utsatt grupp vuxna studenter med funktionsnedsättning var det ingen av oss som förutsåg. Fram till beslutet hade de fått både aktivitetsersättning och studiemedlens bidragsdel. Under den vecka som gått har det förts en diskussion i medierna om regeringens politik i den här frågan. Min fråga till ministern är: Vad avser ministern att göra för att se över utvecklingsstördas ekonomiska möjligheter att studera på till exempel folkhögskola? 65 Statsrådet (): Tack för frågan! Den var uppe i den förra frågestunden då jag var med här. i sade då att det handlar om ungefär 100 personer. Utbildning i ska vara gratis enligt normalprincipen. Det tycker jag att den ska vara för den här gruppen också. Det är folkhögskolorna som tar ut avgifter. Jag tycker att det är egendomligt om de avgifterna sätts så högt att funktionshindrade inte kan gå på folkhögskola. Folkhögskolorna får för att anpassa sin verksamhet så att funktionshindrade också ska kunna läsa där. Vi har arbetat med den här frågan ända sedan det här problemet dök upp. Vi hävdar att det är folkhögskolorna som befinner sig i den första frontlinjen för att lösa det. Men också kommunerna, som enligt LSS har ett ansvar för de här individerna, borde kunna hjälpa till om det blir så höga kostnader. Vi fortsätter att titta på frågan för att se om vi på något sätt kan hjälpa till. 66 (): Statsrådet har tidigare antytt att han har sett problemet. Jag tycker inte att det är något bra sätt att lasta över det på folkhögskolorna och kommunerna. Folkhögskolorna behöver sina medel för att underlätta för elever med funktionshinder att gå på de utbildningarna. har en värdegrund och en människosyn som bygger på att varje människa är unik och behöver gemenskap med andra för att utvecklas. Statsrådet känner också till den undersökning som gjorts på . Personligen anser jag att det här inte kan fortsätta. Jag ser fram emot att regeringen kommer med förslag som gör att man tar ansvar för de här människorna så att de inte kommer i kläm. 67 Statsrådet (): När jag blev varse detta problem uppdrog jag åt två olika myndigheter, en som heter Sisus, som har ett särskilt ansvar för funktionshindrades studier, och , att utreda vad man skulle kunna göra åt detta. Resultatet blev att de återkom och sade att detta problem rimligen borde kunna hanteras av dem som redan har ansvar ute i samhället, nämligen kommunerna och folkhögskolorna i första hand. Därefter har vi fortsatt att se hur frågan utvecklas. Det var den socialdemokratiska regeringen som lade fram det här förslaget. Jag tror inte att ens den hade avsikten att just denna grupp skulle drabbas på det sätt som skedde. Därför har vi ett gemensamt ansvar att hantera frågan. Jag tycker också att det ligger ett ansvar på dem som ligger allra närmast frågorna. 68 (): Jag har en fråga till , och det har jag med anledning av att det kommer många varsel. Många friska människor sägs upp från sina arbeten på grund av den ekonomiska krisen. Vi pratar mycket om det. Men vi pratar inte om dem som blivit offer i det nya sjukförsäkringssystemet, de människor som med de nya sjukförsäkringsreglerna efter kommer att stå utanför sjukförsäkringssystemet över huvud taget. I östra region är det över 12 260 människor som inte kommer att ha rätt till sjukpenning. Det är ju väldigt tragiskt att få reda på det . Jag undrar hur socialförsäkringsministern kommer att agera i dessa frågor. På vilket sätt kommer dessa människor, som kommer att fira sin jul i ett oroligt tillstånd, att få reda på vilka möjligheter de har att återkomma till arbetsmarknaden? 69 Statsrådet (): Vi skulle ha haft en interpellationsdebatt , men den drogs tillbaka. Det beklagar jag, för den hade gett oss ett tillfälle och mer tid att diskutera det hela. Jag tror att och jag kan vara överens om att är man sjuk får man sjukersättning eller sjukpenning. Har man arbetsförmåga är man inte rätt placerad om man är i sjukförsäkringen. är bra på väldigt mycket, men inte på att förmedla jobb eller hjälpa människor tillbaka med någon form av arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller insatser. Arbetsförmedlingen är bättre på det än . Jag kan bara helt lugnt säga att de som är sjuka och som inte har arbetsförmåga fortsättningsvis kommer att få sjukpenning eller sjukersättning. 70 (): Jag frågar nu om dem som man tänker dra in sjukpenningen för. Vilket stöd ska de få? De är ju, eller kommer att bli, hänvisade till precis det vi har sagt tidigare: De kommer att bli hänvisade till socialbidrag. Det är ju själv som slår larm om det. Kommunerna slår också larm om det. Det finns inga åtgärder för dessa människor. Jag tycker att det vore rimligt att här kunde säga till svenska folket att det ju faktiskt är så att det här i kommer att finnas folk som inte har rätt till sjukpenning. Det är väl ingen människa i som skulle kunna tro att vi drar in sjukpenningen för folk som hänvisas till socialbidrag. Bara i östra regionen är det alltså 12 000 människor som inte har rätt till en sjukförsäkring. Det är en stor skam! 71 Statsrådet (): Jag tycker att skulle fråga sig själv varför de här personerna har gått så hemskt länge med sjukpenning om de inte har nedsatt arbetsförmåga. Vad gjorde och åt de långa, passiva sjukskrivningarna, som blev långtidssjukskrivningar, som ledde till förtidspensioneringar? Vi hörde att det var 140 personer , totalt 550 000. Jag tycker att skulle läsa i sin egen utredning, som Socialdemokraterna lade fram till mig . Den handlar om att den sjukförsäkring som tydligen tycker är bra var ett hyckleri det står så. Långtidssjukskrivningarna var ett svart hål av väntan. Det står också att den sjukförsäkring som ni bedrev var en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Jag kan säga att de personer som är sjuka kommer att få en fortsatt sjukpenning. De personer som inte är sjuka utan har arbetsförmåga ska på ett aktivt sätt hjälpas över till Arbetsförmedlingen och få den hjälpen. Detta hade jag uppe som en av diskussionspunkterna med och dess ordförande, och båda generaldirektörerna är klart medvetna om att vi måste vidta dessa åtgärder. 72 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . när läget på arbetsmarknaden hårdnar är det ännu viktigare än förut att varje ung människa får den bästa tänkbara utbildningen efter sina förutsättningar. Därför är det väldigt oroande att en stor andel ungdomar inte fullföljer gymnasieutbildningen. Nära en tredjedel hoppar av eller går ut skolan med ofullständiga betyg. Vad är det som gör detta? Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder statsrådet och regeringen tänker vidta för att vända den här utvecklingen så att fler ungdomar får den viktiga utbildning som de behöver. 73 Utbildningsminister (): Jag tackar för den frågan. Den är alltid viktig, men i det ekonomiska klimat som sannolikt går in i blir den än viktigare. Ungdomar som har hoppat av sin utbildning av olika skäl kommer ju att få svårare att etablera sig på arbetsmarknaden när det är svåra tider än de hade när det var ljusa tider. Som frågeställaren säger har extremt många avhopp från gymnasieskolan. Jag skulle säga att det i huvudsak beror på gymnasiereform, som genomfördes . Innebörden i den var ju att yrkesprogrammen i gymnasieskolan kom att akademiseras och teoretiseras väldigt långtgående. Det innebar att de ungdomar som var mer praktiskt begåvade och intresserade av yrkesutbildning tvingades läsa in teoretisk högskolebehörighet. Det har gjort att många av de ungdomarna har hoppat av, för de har inte velat det eller orkat med det. Den nya gymnasiereform vi nu planerar kommer att ha ett ökat fokus på lärlingsutbildningar och yrkesutbildningar för att kunna möta olika ungdomars olika behov. 74 (): Tack för det svaret, statsrådet! Jag tror att det är väldigt viktigt just att ge varje ung människa flexibla möjligheter att få pröva vilken utbildning man passar för och att inte lägga något slags prestige i utbildningar så att det skulle vara finare med teoretisk utbildning. Vi behöver uppvärdera lärlingsutbildningarna och yrkesutbildningarna. Det finns många ungdomar som vill ha den typen av utbildning, det är jag övertygad om. 75 Utbildningsminister (): Jag delar naturligtvis den uppfattningen. Den höst vi nu är inne i är början av det första läsåret på mycket i då vi återigen har lärlingsutbildningar. Det är uppåt 4 000 ungdomar som har börjat årskurs 1 i gymnasiet som fullföljer sin gymnasieutbildning som en lärlingsutbildning där mer än hälften är förlagd till en arbetsplats. Sedan läser man också en del teoretiska ämnen i klassrummen på skolan. Jag tror att har varit extremt fokuserat på akademisk teoretisk utbildning. Vi har varit rätt dåliga på yrkesutbildning. Vi måste lyfta upp yrkesutbildningarna. Vi inrättar nu yrkesvux. överlämnade jag en proposition till om att inrätta en ny yrkeshögskola i . Vi har just infört lärlingsutbildningar. kommer det en ny utredning som läggs på mitt bord om yrkeslärarutbildningen, som ska bli mer yrkesanpassad och arbetslivsanpassad. Vi gör nu rader av reformer för att gradera upp yrkesutbildningarna. Alla ungdomar vill inte bli akademiker, alla kan inte bli akademiker och samhället fungerar inte om alla är akademiker. Regeringens politik för jobbkrisen 76 (): Jag vill följa upp fråga om regeringens passivitet när det gäller jobbkrisen. Jag måste säga att det känns smått surrealistiskt att lyssna till finansministerns förnekande av allvaret i jobbkrisen när lågkonjunkturen sveper in över med rekordstora varsel. Man kan fundera på om finansministern ens läser tidningen. Där står det bland annat: ryker jobben. Helt stopp för bostäder. tror att krisen blir värre än . Det duger inte heller att hänvisa till den budget man har lagt, för i har antalet varsel fördubblats sedan regeringen lade fram sin budget. Byggkonkurserna har ökat sedan budgeten lades fram. Antalet nyanmälda platser till Arbetsförmedlingen har minskat sedan budgeten lades fram. Men det kommer ingen ny politik och inga nya åtgärder. Förklaringen kanske är att statsministern har sagt att några snabba åtgärder inte är att vänta. Jag tror precis tvärtom, att det behövs snabba åtgärder. Min fråga till finansministern är: Hur många fler byggnadsarbetare måste bli arbetslösa innan regeringen ser, förstår och faktiskt agerar mot jobbkrisen? 77 Finansminister (): Det råder inget som helst tvivel om att allvaret i det ekonomiska läget är stort. Vi har talat om att det har varit mörka moln som har dragit in över . Det har handlat om att vi under den här hösten sett en situation i det globala systemet som kanske är den mest besvärande sedan depressionen. Vi ser utomordentligt allvarligt på läget, och det kommer naturligtvis att dröja innan vi har en vår framför oss. Detta har regeringen varit väldigt tydlig med .