prot · GW0931 · 2008-11-19 00:00:00 — Då är det bättre att ha en regering som i lugn och ro analyserar läget och som tittar på vilka åtgärder som ska sättas in för att önskat resultat verkligen ska nås. Vi har redan nu en stark och expansiv budget det kan ingen förneka. Till den budgeten kan läggas ytterligare saker. Men det finns ingen anledning att hasta fram dem redan innan den här budgeten börjar verka. Det är den inriktning som regeringen har. Jag tror att vi ska akta oss för att alltför tidigt binda oss exakt vid vilka åtgärder som ska vidtas. 68 () replik: svarar med att tala om att betrakta utifrån. Men om ändrar perspektiv och betraktar inifrån, vilket jag tror att väldigt många människor gör kanske i synnerhet de som har blivit varslade och som står inför arbetslöshet men också över huvud taget många i vårt land som känner en stor oro över vad som händer undrar jag om svaret till alla de människorna bara är att det gäller att sitta still i båten. Det har ju en tidigare borgerlig regering gjort. Hur det slutade vet vi. Det är märkligt att regeringen inte är tydligare och kommer med konkreta förslag i stället för att bara hänvisa till en framlagd budget. I mitt anförande tillstod jag att budgetmotion är skriven delvis utifrån andra förutsättningar och andra prognoser än de vi har att leva under. Med detta menar jag att man som politiker får vara så pass ärlig att man säger att man faktiskt kan se vad som händer runt omkring och att man kan revidera vad man sagt och även ompröva. Det är väl det som vi i oppositionen och också många organisationer gör. Men även regeringen får göra det. Det går inte att bara mena: har vi lagt fram en budget, och sitter vi still i båten. Det här blir säkert jättebra. Vi har ju vårt kära jobbskatteavdrag. Det brukar vara lösningen på det mesta här i världen. Jag tycker att det är en ganska dålig politik från den här regeringens sida. Kalla inte den gamla regeringen och dess samarbetspartier för gamla och trötta i det här läget! Det är faktiskt vi som är pigga och och som vill diskutera nya förslag om förändringar för att förbättra situation. 69 () replik: Gjorda eftervalsundersökningar visar att väljarkåren och de som byter parti i väldigt stor utsträckning just upplevt att den tidigare sittande regeringen var gammal och trött; sedan kan säga att väljarna hade fel. Men det råder ingen tvekan om att det var det faktiska förhållandet. Jag håller med om att många av de bedömningar som gjordes för , eller kanske ännu längre bakåt, nu när man läser dem delvis framstår som skrivna i vatten. Det har ju hänt så pass mycket att man måste göra helt andra bedömningar. Finansministern har redovisat alternativa scenarier utifrån hur man nu kan resonera om hur det kommer att gå. visar detta att vi har en regering som med ett finansiellt väldigt gott utgångsläge har situationen under ständig uppsikt och är beredd att komma med relevanta åtgärder för att nå önskat resultat. Men man ska inte snabbt kasta sig in i åtgärder som man inte har minsta aning om är de mest effektiva . När man betraktar , , det socialdemokratiska stimulanspaketet eller de överläggningar som sker i den rödgröna koalitionen kan man undra: Hur spretigt är inte detta? Vi får nu en stark budget som senare kan kompletteras med ytterligare verksamma åtgärder i den här krisen. 70 () replik: Jag kanske inte kan svara för hela oppositionen, men jag känner mig inte så gammal och trött. Tvärtom känner jag mig väldigt pigg på att diskutera lite skattepolitik . En av de saker som tog upp som jag reagerade särskilt på var att det skulle vara någonting alldeles unikt nytt i svensk politik att sänka skatterna för pensionärer genom ett grundavdrag. Jag skulle gärna vilja påminna om de höjda grundavdrag som gjordes under den förra, rödgröna majoriteten och som kom pensionärer och andra till del. Så väldigt nytt och storslaget är det inte. Det jag reagerade mest på var faktiskt inte det sade utan vad finansministern sade. Jag hade ju ingen replikrätt då, men ni hör ändå till samma parti så det kanske går att diskutera frågorna där också. Det var finansministerns hätska utfall mot höjningar av koldioxidskatten. Jag minns , inte alltför länge sedan, då finansministern försvarade höjda koldioxidskatter. Det händer även fortfarande om man frågar om olika andra miljöåtgärder på skattesidan som inte handlar om just höjd koldioxidskatt att man får till svar att det är bättre att höja koldioxidskatten. Det finns väldigt många starka nationalekonomiska argument för att koldioxidskatten är ett bra styrmedel. Jag vet att är mycket väl medveten om dem. Men lät det plötsligt väldigt annorlunda. Höjda koldioxidskatter skulle vara en bombmatta mot svensk industri. Någonting var det. Det var i alla fall inte bra, lät det som. Jag skulle därför vilja fråga : Är det så att har gjort en total makeover och helt lämnat allt vad klimatpolitik heter, eller är det så att vi kanske fortfarande behöver göra saker för att fixa klimatet? 71 () replik: Det finns ju många förslag från på det här området som är orealistiska. Men om vi tar de mer riktiga förslagen, som bland annat kan gälla höjd koldioxidskatt, är det väl bara att notera att även om man ser framför sig att det långsiktigt är en verkningsfull åtgärd att vidta måste man tänka lite på tajmning. Om man, särskilt som gör, höjer den skatten mycket kraftigt kan man utifrån det som framkom i det tidigare replikskiftet säga att er motion när den väcktes möjligen var skriven i vatten, det vill säga att den inte är rimligt relevant och aktuell i det läge vi befinner oss i . Då borde kunna säga att de här förslagen kan vi återkomma till kommande år. Det kan inte vara läge att vidta de åtgärderna i gentemot fordonsindustrin, gentemot den elintensiva industrin och så vidare. På det viset är det ju oerhört riktigt och viktigt det säger om alternativ. Det är viktigt och riktigt att säga att det är anmärkningsvärt att Socialdemokraterna som ett arbetarparti förhandlar om den typen av frågor i den situation som befinner sig i. 72 () replik: Det skulle vara lättare för mig att bemöta argumenten om kunde tala om vad det är för orealistiska och oriktiga förslag vi har och hur vi vill döda den elintensiva industrin. Visst, vi har förslag på höjd koldioxidskatt. Som alla känner till finns det nedsättningar för den elintensiva industrin, bara så att det är klart. Då menar att det är dålig tajmning. Det är möjligt att höjningen skulle ha kommit mycket tidigare. Det är möjligt att vi skulle ha gjort det här för mycket längre sedan. Då hade vi kanske haft mindre av klimatkris . Problemet är ju att klimatet inte kan vänta tills vi har fått ordning på svensk fordonsindustri. Jag är inte övertygad om att svensk fordonsindustri kommer att börja rulla finemang bara för att vi släpper alla klimatstyrmedel. Vad händer med klimatet till dess? Jag blir lite orolig att klimatfrågan var någonting som tyckte var hippt och hett när alla andra tyckte att den var hipp och het. när det inte är lika hippt och hett längre vill man helst inte veta av den. Det är i så fall väldigt tråkigt. 73 () replik: Det vi diskuterar , utifrån förslag, är kraftiga höjningar av bensin- och dieselskatten . Då upplever, tror jag nog, en väldigt stor majoritet av svenska folket att det inte är läge att genomföra den typen av skatteskärpningar just . Det är andra åtgärder som är viktiga att vidta. När det så att säga gäller position inom klimatområdet är det också så att det viktigaste för att åstadkomma en effekt globalt är att det vidtas åtgärder i andra länder. Där kanske inom ramen för till exempel biståndet skulle kunna göra insatser som gör att man får betydligt större inverkan på klimatet än vi skulle få genom att justera de svenska koldioxidskatterna. 74 (): Den finansiella krisen genomsyrar allt i dagens debatt. Medkänslan för dem som drabbas i krisens spår är stor. Orsakerna till kriser och lågkonjunktur kan alltid diskuteras och också vara många. Oavsett orsak måste de åtgärder som regeringen vidtar vara sådana att de dämpar krisens genomslag. Den budget som ligger på bord innehåller mycket av åtgärder som kommer att dämpa krisen. Räcker inte det får man följa utvecklingen och se om ytterligare åtgärder kommer att krävas. I så fall måste de riktade åtgärder som vidtas komma i rätt tid, i rätt område och i rätt omfattning. Det kräver en analys för att få den träffsäkerhet som fordras. Jag upplever att många av de lösningar som har diskuterats är schablonlösningar och inte de lösningar som kanske ger de allra bästa resultaten. Förhållandet att de flesta via jobbskatteavdraget fått mer pengar i plånboken har gett och kommer att ge en ökad köpkraft, vilket är viktigt i en krissituation. Hur hade det sett ut om jobbskatteavdrag 1 och 2 inte hade genomförts? Förstärkningen med jobbskatteavdrag 3 kommer att ytterligare stärka köpkraften i landet. För invånarna i mitt lilla län, västmanlänningarna, har det inneburit drygt 1 600 miljoner mer i plånboken. Lättnaden för företagen genom sänkta arbetsgivaravgifter motsvarar i mitt hemlän 630 nya jobb. För kommuner och landsting motsvarar kostnadssänkningen närmare 300 nya jobb. Så här kan man gå igenom område efter område, kommun efter kommun, landsting efter landsting för att se de positiva effekterna av den budget som börjar verka . Hur ser då oppositionens alternativ ut? Jag ska kort belysa Socialdemokraternas så kallade storsatsning på kommunsektorn. De hävdar ju att de skjuter till stora resurser till kommunerna. Jag konstaterar att det inte är så. I stället kan man sammanfatta deras budgetförslag i två ord, nämligen utarmning och toppstyrning. Socialdemokraterna slopar regeringens satsning på unga genom att ta bort sänkningen av arbetsgivaravgiften. Det innebär ett bortfall för kommunerna med 2 ½ miljard eller 7 ½ miljard . Socialdemokraterna förstatligar dessutom fastighetsavgiften som man till viss del kompenserar kommunerna, men inte fullt ut, vilket innebär en kostnad om drygt 2 miljarder eller 6 ½ miljard . Det här innebär ökade kostnader för kommunsektorn med 14 miljarder . ökar man de generella bidragen till kommunerna med 1,3 miljarder. tar man fram pekpinnen och ger kommunerna specialdestinerade statsbidrag, om de gör exakt det man kräver naturligtvis, alltså en klar toppstyrning. Summan för de toppstyrda åtgärderna är 11,4 miljarder . Är man generös kan man säga att Socialdemokraternas storsatsning på kommunerna ger 12,7 miljarder, alltså 1,3 miljarder mindre än regeringens förslag, när man väger s-förslaget mot alliansbudgeten. Jag har lång erfarenhet av den kommunala och landstingskommunala sektorn, så jag vet att kommunfolket inte ser det på det här viset. De räknar självfallet bort de specialdestinerade statsbidragen, då de pengarna ska finansiera saker som inte finns inom kommunen eller förstärka saker som redan finns där. Det är alltså inga nya pengar. Resultatet av Socialdemokraternas storsatsning på den kommunala sektorn blir i realiteten ett underskott på 12,7 miljarder i förhållande till den budget vi har att ta ställning till om man ser det med kommunfolkets ögon. Jag vill betona det här eftersom jag upplever att den debatt som fördes här var helt fel. De RUT-utredningar vi har gjort av Socialdemokraternas budgetalternativ talar ett helt annat språk än det som sades tidigare här . Landsting och kommuner har en problematisk situation . Budgeten ger dock pengar motsvarande en uppräkning av statsbidragen. Många budgetmakare i kommunerna blev överlyckliga över regeringens budgetförslag för . Lika besvikna är de då SKL, Kommuner och Landsting, har skrivit ned prognosen för skatteutveckling för kommunsektorn. Frågan om skatte- och avgiftshöjningar börjar därför tas upp till diskussion ute i kommunerna. Jag kan konstatera att i många kommuner och landsting skulle en skattehöjning knappast gagna helheten. Jag hävdar dessutom att ingen regering hade skjutit till mer pengar än vad sittande regering har gjort med det ekonomiska utfall som sektorn visade upp under föregående år. är det viktigt att betona att det som situationen ser ut är på sin plats att nogsamt följa utvecklingen inom kommun- och landstingssektorn och vid behov vidta åtgärder. Kommuner och landsting står för grunden till vår välfärd. Därför är det viktigt att följa utvecklingen. Jag konstaterar att utgångsläget är betydligt bättre än när oppositionen skulle få gehör för sitt budgetförslag. Vi påverkas alla av finanskrisen. Vid sidan av oss som individer påverkas kommuner, landsting och stat. När man ser utvecklingen av alla varsel kan man få ett hum om svårigheten att planera inför en sådan här kris. Ännu värre blir det när man ser prisutvecklingen på olika områden. Bilindustrin och byggsektorn påverkas exempelvis direkt av prisbilden på järn och koppar. När vi ser på återvinningsbranschen eller skrotbranschen kan vi konstatera att priset på järnskrot har fallit från till per ton, det vill säga ett fall på . Kopparpriset har fallit . Vem kunde förutse någonting liknande? I och med att det här är att se som råvarupriser kan vi följa problemkedjan via stålverken fram till den färdiga bilen eller det färdiga huset. Vi kan därför konstatera att för att lösa problemet är det grundläggande att bankkrisen löses snabbt så att ekonomiska resurser kan ställas till marknadens förfogande och hjulen börjar snurra igen. I ett sådant här läge är det givetvis bra att statsfinanserna är starka och att investeringsbudgeten är stor. Investeringsbudgeten om 32 miljarder lägger grunden för att till stor del säkra jobben. Till de 32 miljarderna ska man också föra 4 miljarder som förs över från innevarande år. Stimulans av arbetslinjen är en nyckelfråga för en positiv utveckling. Frågor som sänkta arbetsgivaravgifter och sänkt bolagsskatt är också nyckelfrågor i det sammanhanget. Det är därför positivt att Socialdemokraterna delar regeringens uppfattning om behovet av att sänka bolagsskatten. Det är också positivt att vi har samma syn på finansieringen av den sänkningen. Men här ser vi en klar skillnad mellan de olika oppositionspartierna. Det är ändå positivt att Socialdemokraterna som största oppositionsparti är positivt till förändringen. I och med att vi lever i en globaliserad värld är det viktigt att vi har konkurrenskraftiga företag för att de ska kunna bidra till vår gemensamma välfärd. Oppositionens avvikande yttrande på den här punkten har inledningsstrofer som jag tycker är väl värda att belysa. Jag ska citera dem, och jag vill redan inledningsvis betona att jag fullt ut delar uppfattningen i skrivningarna. Jag skulle dessutom vilja se den som inte gör det. skriver exempelvis: Målsättningen för politik är att få fler människor i arbete, trygga välfärden och skapa förutsättningar för en hållbar utveckling. skriver: Skattepolitiken är grundläggande. Den påverkar i stor utsträckning människors privata ekonomi. är det ett viktigt politiskt styrmedel som påverkar människors och företags beteenden. Socialdemokraterna skriver: Vi socialdemokrater har höga ambitioner för . Välståndet ska höjas och välfärden utvecklas. För att klara detta behöver en ansvarsfull framtidsinriktad ekonomisk politik. Jag delar de här uppfattningarna och ser med tilltro fram emot det stöd som den sittande regeringen tveklöst har i sitt arbete utifrån de här beskrivningarna. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 75 () replik: inledde med att prata om att han tycker att regeringens politik är den rätta i rätt tid. Min fråga till blir då om han möjligen var med på den hearing som finansutskottets s-grupp hade för någon vecka . Om han läser vår gemensamma motivreservation från Socialdemokraterna, kan på s. 154 se att bedömer att man reviderar ned statsskulden med 106 miljarder och visar ett underskott på 23 miljarder. räknar man med att statsbudgeten kommer att ha ett underskott på 35 miljarder. Det är hög tid för regeringen att agera, skulle jag vilja säga. Jag måste skarpt ifrågasätta att man säger att man måste analysera läget ytterligare när de här siffrorna finns på bordet. Självfallet måste regeringen agera. Teknikföretagen redovisade att det är en inbromsning på väg i den svenska konjunkturen, att vi kommer att få sämre ekonomisk aktivitet och att tillväxten går ned. Detta påverkar självfallet också kommunerna. Men varför agerar inte regeringen? Kommunpolitikerna är oerhört oroade inför sina budgetbehandlingar, som de har precis . De räknar med stora underskott . Det pratar om är ingenting som kommunpolitiker känner igen. De räknar med större underskott. De håller på att gå igenom ekonomin och konstaterar att det inte blir några uppräkningar av statsbidragen eller några andra åtgärder från regeringen. Detta gör att de tvingas att i vissa fall höja skatten eller skära ned . Därtill kommer de stora problemen med den ökande arbetslöshet som man förväntar sig. 76 () replik: Jag är väl medveten om kommuners och landstings situation. Kanske framför allt landstingen har en svår situation . är såväl jag som väl medvetna om hur det ekonomiska utfallet var föregående år, där man har positiva siffror på i storleksordningen 1315 miljarder. Det är därför jag i mitt anförande hävdar att ingen regering, oavsett färg, skulle ha gjort på annorlunda sätt än vad nuvarande regering har gjort. har vi en situation där Socialdemokraterna går ut i debatten här och slår sig för bröstet för att de ger betydligt mycket mer pengar till kommunerna. När man sedan gör en specialgranskning av motionen kan man konstatera att detta är helt fel. De satsningar ni gör är dessutom specialdestinerade statsbidrag, och vi vet ju vilken inställning såväl kommun- som landstingsfolket har till den typen av statsbidrag eftersom det krävs att man ska göra vissa saker för pengarna för att man ska få dem. Pengarna är inte generella, och i och med det är de inte att räkna med som kompensation för den ekonomiska situation kommunerna och landstingen har. Med andra ord är ert budgetalternativ från Socialdemokraterna avsevärt mycket sämre ur ekonomisk synvinkel för kommunerna än vad alliansförslaget är. Vi har en budget som ligger på bordet med en investeringssumma på i storleksordningen 32 miljarder. 32 miljarder jag ska kanske inte säga aldrig förr, men det är åtskilliga decennier sedan som vi låg på den nivån, . Detta kommer givetvis att bidra till att förändringar sker. Förändringar därutöver för jag kan se att sådana kanske kan komma att behövas måste vara målinriktade och finna rätt mål för att inte bli generella så att vi sprider pengar för vinden, för att uttrycka sig lite yvigt. 77 () replik: Frågan är då om har noterat vad som sker ute i landet med alla de varsel som föreligger som innebär att väldigt många människor får en mycket låg a-kasseersättning när de inte har några jobb kvar. I många fall kommer de att knacka på dörren till kommunkontoret och säga att de måste ha försörjningsstöd för att kompensera sig för den dåliga a-kassa som regeringen har infört. Vad säger till centerpolitikerna ute i bygderna? Vad säger till som har uppdraget att samordna insatserna i västra där arbetslösheten kommer att vara störst till en början? Sedan tror jag nog att arbetslösheten kommer att se illavarslande ut på väldigt många andra håll i också, inte minst i . Vad säger när de kommer med förslag om att arbetsmarknadspolitiken måste få en större omfattning, att det måste finnas utbildningsbidrag för människor som blir arbetslösa och att det måste bli en annan a-kassa som gör att man kan leva på den så att kommunerna slipper att kompensera människor för att de inte har tillräcklig ersättning? Vad säger till de centerpolitiker som sitter med de här uppgifterna och som pratar med oss socialdemokrater och fackliga företrädare på de orter som drabbas av de här varslen? Vad säger ni till dem? 78 () replik: Givetvis är även jag bekymrad över den situation som råder. Jag tror inte att det finns någon i detta land som inte är bekymrad. Det var ingen som kunde föreställa sig det genomslag som finanskrisen har fått. Jag har ständiga kontakter med vårt kommun- och landstingsfolk eftersom jag inom partiet har ansvaret för att ha just den typen av kontakter på det kommunalekonomiska planet. Jag hade så sent som ett resonemang med i om den här typen av frågor. Vi är väl överens om de program som bör vidtas. Vi ska givetvis bevaka detta så att åtgärder sätts in om så erfordras. 79 () replik: pratade väldigt mycket om situationen i kommuner och landsting, men han gav inte något som helst besked om vad regeringen tänker göra åt den situation som bland annat Kommuner och Landsting har pekat på att man står . sade: Vi följer utvecklingen, och vid behov kanske vi tar till åtgärder. Tycker inte att det redan nu är läge att ge besked? Tycker inte att behoven finns ? I vår budgetmotion har vi i tagit upp en rad förslag om ökad sysselsättning i kommuner och landsting. Vi tycker att det är en viktig fråga. Sedan har jag några andra frågor som är mer skatterelaterade. pratade också om jobbskatteavdraget som en viktig åtgärd för att öka sysselsättningen och ifrågasätter vad som skulle hända om inte steg tre av jobbskatteavdraget sjösattes . pratar också om vikten av att sänka arbetsgivaravgifter i företag. När det gäller steg tre av jobbskatteavdraget undrar jag vilka grupper som ni främst har höjt köpkraften för när ni har genomfört jobbskatteavdragen. Det är inte för låginkomsttagare det vet vi utan det är för dem med högre inkomster. På vilket sätt skulle det i så fall stimulera ekonomin? Jag har tittat på det som har skrivit om socialavgifter i företag och de nedsättningar som har funnits och som finns. De åtgärderna har haft en väldigt ringa påverkan på sysselsättningen. Det kan vara så att man av andra skäl vill stimulera mindre företag, men just sysselsättningspåverkande har inte de här åtgärderna varit. 80 () replik: Jag har ett långt förflutet på den kommunala och landstingskommunala sidan och känner den problematik de jobbar med och den vånda som finns . Just nu pågår slutfilandet på de budgetar som läggs fram i kommuner och landsting. Jag nämnde tidigare att vi hade ett överskott på 1315 miljarder föregående år, och vet vi att detta inte är något generellt problem i kommunerna. Man ser inget mönster i var problemen finns inom kommunsektorn, utan det är enstaka kommuner här och där. Man bör nästan göra en analys för varje kommun. Jag tror inte att det är rätt väg att då gå ut med generella förändringar. Här behöver man kanske göra analysen fullt ut. Vad beror det här på? Behövs det mer pengar? Om så är fallet anser jag att regeringen bör gå in och pröva detta men inte i det här skedet. Vi lägger fram en mycket stark investeringsbudget som även kommer att påverka den kommunala sektorn. Som jag nämnde slog arbetsgivaravgiften även igenom, precis som var inne på i sitt anförande, i de kommuner och landsting som redan har anställda i de här åldersgrupperna. Den sänkning som kommer motsvarar, tror jag, 300 jobb i direkta pengar till kommuner och landsting i mitt hemlän. Det är rätt stora summor som går den vägen och stärker upp den kommunala delen. Om det är höginkomsttagare eller låginkomsttagare som får stärkt köpkraft beror på hur man räknar. Följer man det gängse systemet som fackföreningar och parterna på arbetsmarknaden använder är det faktiskt de som tjänar i storleksordningen som får det stora utfallet av jobbskatteavdragen. Om alla får mer höjer man tveklöst köpkraften i alla kommuner. Det påverkar även den kommunala ekonomin i slutändan. 81 () replik: Jag tycker att det är väldigt svårt att få ett tydligt svar från när det gäller hur regeringen ser på behovet av mer resurser till kommuner och landsting. Vi lär väl återkomma till den frågan. Jag tog upp frågan om en sänkning av socialavgifter i mindre företag. Skillnaden på stora och små företag är att vinstutvecklingen är mycket sämre i mindre företag än i större företag. Det kan man slå fast, men det är ett väldigt dyrt sätt använda sänkningen för att öka sysselsättningen.