prot · GV0972 · 2008-03-04 00:00:00 — Regeringen har inte hanterat den revideringen eftersom jag och regeringen har som ambition att i ordinarie budget återkomma med en närtidssatsning just för att kunna åtgärda en del av de problem som finns i både väg- och järnvägsplan. Som jag sade tidigare kan jag inte förutspå vilka åtgärder som kommer att kunna vidtas när det gäller närtidssatsningen, men vi har ambitionen att göra en rejäl insats där. tar upp gods- och personstråken. Det är oerhört viktigt att vi blir bättre på att skapa förutsättningar för de olika transportslagens samverkan. Därför finns nu ett uppdrag hos regioner och verk om att återkomma till regeringen med prioriteringar av olika transportslag där väg, järnväg och sjöfart samverkar för att hitta klimatsmarta godsflöden. Landet behöver alla olika transportslag, men varje transportslag måste i sig vara så effektivt använt som möjligt. Den regionala delaktigheten och regionernas roll i prioriteringarna är i allra högsta grad något viktigt för mig. Det är därför jag har haft den inriktningen. Till vill jag säga att det är viktigt att det finns ett engagemang för den regionala nivån, för vi behöver prioritera. Det finns stora behov i alla delar av landet. För att hitta de mest klimatsmarta åtgärderna krävs en lokal och regional delaktighet. Slutligen: SJ har beslutat att man tar över Kust-till-kust-banan. Man gör det på kommersiella grunder. Därmed faller Rikstrafikens engagemang för den linjen, när SJ kommer att driva den kommersiellt. 60 (): Det är roligt att det är så många riksdagsledamöter som engagerar sig i debatten. Det visar att min interpellation är synnerligen viktig och att en upprustning av järnvägen mellan och står högt på önskelistan för många. Både i svaret på den skriftliga fråga som jag ställde till ministern och i detta interpellationssvar skriver statsrådet: För mig och regeringen har underhåll av den befintliga infrastrukturen högsta prioritet. Det är toppen, fru talman, men när ska underhållet prioriteras? Är det nu eller sedan? Det förvånar mig att ministern inte är mer konkret. Under valrörelsen framförde företrädare för de borgerliga partierna att satsningar skulle genomföras på infrastrukturen om partierna vann valet. sade att de hade mer att satsa på infrastrukturen än vi socialdemokrater. Det har gått ett och halvt år sedan den moderatstyrda alliansen tog över rodret. Det är dags att skrida till verket. Ministern må tycka att jag är tjatig, men för sydöstra skull ger jag mig inte. När ska vi få veta vad som händer med den svårt eftersatta järnvägssträckan mellan och ? Vilka satsningar kommer regeringen att göra? Hamnen i är tillsammans med samverkanshamnen en av de tio hamnnoder som pekar ut. För att hamnen ska kunna utvecklas behövs snabba och bra transporter på land. mellan och är en viktig länk i detta, precis som ministerns partikamrat och ministern själv påpekar. Jag hoppas att regeringen inser att en satsning på hamnarna i och medför ett behov av satsningar även på övrig infrastruktur i regionen. kör tunga lastbilar från färjan i genom och vidare upp genom län . Enligt har den tunga trafiken ökat . Den kan öka ytterligare. Enligt uppgift har nya stora färjor, som tar ännu fler lastbilar ombord, köpts in för att gå mellan och . Det kommer att göra trycket ännu hårdare på vägarna i . Det är mycket bättre ur miljösynpunkt att godset färdas med tåg i stället för med lastbil. Omställningen till gröna transporter måste göras . har kapacitet och kompetens att gå i täten för att driva igenom transportsystem som inte påverkar klimatet negativt. Därför är det oroande att den borgerliga regeringen inte är på hugget i dessa frågor. Det går för långsamt och det händer för lite. Bättre underhåll, utbyggd kollektivtrafik och ny modern infrastruktur är att satsa , på kommande generationer. kom Klimatberedningens rapport, där man bland annat föreslår en 50-procentig kapacitetsökning av gods- och persontransporter på järnväg . Hur kommer ministern att verka för det? Finns järnvägen EmmabodaKarlskrona med i den ambitionen? Har ministern hela regeringen, även statsministern, med på tåget? 61 (): Under förra mandatperioden hade jag ibland anledning att i debatterna ta fram ett latinskt uttryck: Ut desint vires tamen est laudanda voluntas. Det betyder: Även om krafterna fattas är dock den goda viljan berömvärd. När jag gjorde det syftade jag på den dåvarande regeringen med stödpartier. Men jag använde aldrig detta citat när det gällde inställningen till infrastruktur, alltså vägar och järnvägar, i . Där upplevde jag att det fanns brist på både god vilja och kraft. Som bleking och skåning är jag betydligt mer optimistisk när det gäller vår nuvarande regering. Denna debatt visar att vi med förväntan kan se fram emot infrastrukturpropositionen som kommer och de långsiktiga infrastrukturplanerna. Precis som har betonats i debatten har järnvägen en oerhört viktig funktion, inte minst när vi ska värna om vår miljö. Det kommer 50 lastbilar med fisk från till . De vill väldigt gärna att de transporterna ska gå via tåg i stället. Det är mer miljövänligt att köra både gods och folk på tåg än med buss, bil och lastbil. 62 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret, men kan tyvärr konstatera att det önskade svaret uteblev. Jag kan inte låta bli att reflektera över att de borgerliga ledamöter som gått upp oftast nämner den förra regeringen. Det har varit så tidigare också i olika debatter. Jag vet inte hur man ska tolka det riktigt, men det kommer i debatt efter debatt, som om man inte själv satt vid makten längre. Vad gör ni? Svenska folket undrar. Järnvägssatsningar har gjorts av . Jag nämnde Kustbanan som ett exempel. Emmabodabanan fanns också med i satsningarna. Vi kan säkert ha en lång debatt om den biten. Persontrafiken har tidigare nämnts, men jag vill även i sammanhanget ta upp de viktiga godstransporterna. som har nämnts trafikerar sträckan KarlskronaGdynia och har vid olika tillfällen talat om att ökningen av gods kommer att gå från 100 000 lastbilar till 150 000 fram . Vidare är deras ambition att av denna mängd ska gå via järnvägen. Det motsvarar ca 37 000 containrar. Att såväl som läns invånare starkt månar om sin järnväg kan knappast ha undgått någon som är lite observant. Den namnunderskriftskampanj som startades vittnar bland annat om detta. Jag måste också nämna det som har sagts tidigare. har varit föredömliga tidigare vad gäller att lämna in motioner till . Det finns en motion om kommunikationer. Här finns verkligen möjlighet att visa den viljan, inte bara i skrift utan också i handling. Det är det jag hoppas att statsrådet kan ta med sig. 63 (): Interpellationen och ämnet är viktiga. Uppslutningen är god hemma i sydöstra för denna infrastruktursatsning och andra infrastruktursatsningar. Men nej, ! Du har inte många skäl att höja rösten i upprördhet om du vill ens ta ett uns ansvar för den tid då din regerings kompis hade motsvarande ansvar som har för dessa frågor. Till vill jag säga att det har gått 18 månader. Man kan inte bara klippa bort det ansvar ni hade när just ingenting hände. Det är lite magstarkt att göra totala ansvar för saktfärdighet i den här frågan till ansvar. Det är ett bekymmer för nuvarande regering att så lite gjordes. Det försöker man nu reda ut. Jag ser med tillförsikt fram emot den infrastrukturproposition som kommer att presenteras . Fram till dess, fru talman, förväntar jag mig att alla ledamöter i landet med kraft engagerar sig i det regionala arbetet för att lyfta fram lovvärda och kloka projekt som ryms i den nationella planeringen. Det är på det viset vi måste arbeta. Fru talmannen skojade lite och sade att det var lite av hembygdsdiskussion. Det blir det om man tar vart och ett av infrastrukturprojekten för sig. Vi ska givetvis få dem till en nationell helhet. Det är så vi måste arbeta. Det är också vårt ansvar som ledamöter. 64 (): frågar: Är det nu eller är det sedan som det ska göras? Är det bättre att låta och rita ihop tidsangivna planer som år skjuts ? De skjuts så långt fram att de ramlar ur planperioden. Det har vi upplevt . Jag är mer intresserad av att vi får till en större budget för infrastrukturen. Jag kan rätt lätt gissa att också vår infrastrukturminister önskar större budget och att hon jobbar för det. Det har jobbats för att göra en prioriteringslista. Vi kommer att få en proposition framöver. Den dagen vi har pengar att fördela kommer vi att vara många som vill vara med och bocka av de föreslagna objekten på listan. Vi får väl jobba för att detta är ett projekt som kommer in på listan så att vi får nytta av pengarna i ett ganska tidigt skede. Här finns en uppgift och en efterfrågan. Att utlova tidpunkter som skjuts kan inte heller vara en lösning. 65 Statsrådet (): Det där med tempo är intressant. Det var ställde motsvarande fråga. Efter de som gått är det samma svar på den frågan. Vi kan kanske fortsätta den här dialogen . Sätt de i samband med hur man från interpellantens eget parti avstod från att satsa på underhåll för järnväg. Det är naturligtvis det som uttrycker sin frustration över. Jag kan bara beklaga att inte har funnits som representant för Socialdemokraterna i tidigare. Då hade vi kanske redan kommit lite längre vad gäller underhållssidan. Det är inte jag som kritiserar bristen på underhåll utan Europeiska järnvägsunionen. Den pekar på att avstått från att sköta det underhåll som krävs för att upprätthålla kapaciteten på våra järnvägar. Det är också viktigt att man ser till nuvarande planer som jobbar efter fram . säger att det saknas 5060 miljarder. Man ska veta att det från sida krävs 10 miljarder för att komma i kapp ett underhållsbehov. Då har jag inte nämnt de 810 miljarder som man specifikt pekar ut behövs för de lågtrafikerade banorna som också finns i området. Om vi är överens om matematiken kanske också förstår att det är en oerhörd utmaning. Det handlar om att skapa en bra kapacitet på det svenska järnvägsnätet så att vi kan möta de klimatutmaningar vi har. Då krävs det rejäla insatser. Det blir inte gjort . Det är ett antal årtionden som den socialdemokratiska regeringen har avstått från att prioritera järnvägen, och då får det sådana här effekter. Inte desto mindre är det som jag sade tidigare. Vi återkommer i höstens budgetarbete med ambitionen att återkomma med en närtidssatsning. 66 (): Om jag inte får ett ordentligt svar på mina frågor ställer jag dem igen även om det är . I sitt inledningsanförande sa infrastrukturminister att hon är medveten om det regionala intresset som påtalar vikten av att Kust-till-kust-banan och särskilt delen EmmabodaKarlskrona upprustas. Jag förmodar att statsrådets medvetenhet är ännu större efter dagens debatt när socialdemokrater, från och jag från län, och flera av ministerns partikamrater har stått i talarstolen och pläderat för en upprustning av järnvägssträckan EmmabodaKarlskrona. Men, fru talman, det räcker inte att ministern är medveten. Hon måste göra något också. Den svaga infrastrukturen är ett problem för sydöstra . Årets fredspristagare , världens mest kända klimataktivist, tog tåget från in till när han skulle hämta sitt fredspris. Det var bra gjort. Flera måste följa hans exempel och ställa bilen. Men för att kunna göra så måste det finnas förutsättningar att åka kollektivt även i glesbygdsregioner. Det går inte att hävda att tillväxten inte är tillräckligt stark i sydöstra . Utvecklingskurvan pekar rakt upp. Med välfylld statskassa och goda argument borde inte ha alltför svårt att få med sig resten av regeringen på noterna. Vad väntar infrastrukturministern på? 67 Statsrådet (): Till skillnad från och det socialdemokratiska partiet har jag valt att prioritera underhåll till järnvägen , 2007 och 2008. Det är vad har att arbeta utifrån. Jag kommer att ha ambitionen att fortsätta att prioritera underhåll till skillnad mot vad eget parti har valt att göra. Det är avgörande att vi har en bra järnväg med hög kapacitet. Det behövs just för att vi ska kunna ta oss an de stora utmaningar som hänvisar till och som talat om. Utifrån ett svenskt perspektiv har vi mycket att göra i transportsektorn. Där hör järnvägssatsningarna hemma för att vi ska kunna möta de utmaningarna. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:369 om de fortsatta neddragningarna i skånsk sjukvård 68 Socialminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa likvärdig vård i hela landet samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att hälso- och sjukvårdslagen ska kunna följas och läkaretiken respekteras också i , trots de förestående neddragningarna. Jag är övertygad om att mycket väl känner till att varje landsting inom ramen för det kommunala självstyret har rätt att besluta om hur vill organisera vården och hur det ska sköta sin ekonomi. Det är ytterst de folkvalda representanterna i som har fått medborgarnas förtroende att styra . Regeringen har inte för avsikt att nu börja inskränka det kommunala självstyret genom att gå in och detaljreglera hur ett landsting ska organisera sin verksamhet eller genom att överpröva de folkvalda representanternas beslut. Statens roll är inte att ta över ansvaret för hur ett landsting organiserar eller finansierar sin verksamhet. Statens roll är däremot att sätta ramar för verksamheten genom lagstiftning och att utöva tillsyn och följa upp verksamheten. För detta har vi myndigheter som till exempel som har rätt att ingripa om vården inte håller tillräcklig kvalitet eller på annat sätt brister. Jag har fullt förtroende för att våra myndigheter sköter tillsynen på ett tillfredsställande sätt och ingriper om det behövs. Statens roll är också att stödja och stimulera till utveckling av hälso- och sjukvården, till exempel genom att stödja arbetet med kvalitetsutveckling, tillgänglighet och öppna jämförelser. Dessutom bidrar staten med medel genom det kommunala utjämningssystemet samt med riktade medel till olika satsningar i landstingen. Huvudansvaret för att finansiera sin verksamhet vilar dock på landstingen som också har de verktyg som de behöver för att sköta sin ekonomi, till exempel genom rätten att ta ut skatt. Det är min övertygelse att öppen, lätt tillgänglig och kvalitetssäkrad information om vårdens organisering, kvalitet och prestationer är en förutsättning både för ett väl fungerande demokratiskt system och för utvecklingen av vården. Regeringen stöder därför på olika sätt sådant utvecklingsarbete, till exempel genom det ekonomiska stöd som landstingen får för att förbättra tillgängligheten och genomföra vårdgarantin, men också genom uppdrag till myndigheterna att arbeta med kvalitetsuppföljning. En annan viktig uppgift för regeringen är att skapa tydliga lagar och regler som möjliggör för vården att utvecklas, till exempel genom tydlighet om vilka skyldigheter och rättigheter som vårdgivare och patient har gentemot varandra och genom lagstiftning som möjliggör informationsutbyte och uppföljning. Här vill jag särskilt nämna den utredning som regeringen har tillsatt för att ta fram förslag till lagstiftning om vårdgaranti och fritt vårdval och det lagförslag om ny som regeringen har lämnat till Lagrådet. Det handlar inte om att regeringen, såsom vill få det att framstå, skulle undandra sig sitt ansvar. Vi har faktiskt en tydlig ansvarsfördelning mellan lokal, regional och statlig nivå och demokratiskt folkvalda företrädare på varje nivå. Det handlar i slutändan om att alla aktörer inom hälso- och sjukvårdssystemet måste ta ansvar för sin del av systemet. 69 (): Tack för svaret, socialministern, även om jag naturligtvis kan säga att jag inte är nöjd med det! Problemet är att socialministern över huvud taget inte tycks ha förstått problemets storlek. Min interpellation härrör från en händelse , när chefen för akutdivisionen vid skrev till alla sina anställda att man nu måste dra ned på vårdkvaliteten på grund av de nedskärningar i sjukvården som är på gång i hela . Det väckte stor uppmärksamhet både i och men också på riksplanet. I debatten efteråt blev nedskärningarna konkreta: Vi kanske måste vänta med att introducera nya behandlingsmetoder. Vi kanske måste ha billigare och kanske sämre läkemedel till Malmöborna än annars. Vi kanske måste sätta stopp för vissa undersökningar. Företrädare för läkarna sade då att detta strider mot läkaretiken. Vi ställer inte upp på att dra ned på vår ambitionsnivå på det sättet, sade de. Detta fick mig att skriva interpellationen. Men , som har gått, har det blivit ännu värre. Det gäller inte bara i , utan nu också i . Jag tog med mig några tidningar för att visa socialministern hur det faktiskt ser ut. från skriver man: Vårdkrisen värre . i har varit i en svårare situation. På akutavdelningen hålls upp till två krismöten för att lösa platsbristen, men patientsäkerheten är redan illa däran. rapporterar personalen om allvarliga incidenter orsakade av överbelastningen. En annan rubrik lyder: Situationen på sjukhuset värre än . Patientkarusellen gör att läkarna delar ut fel mediciner eller inga mediciner alls. Dagen efter skriver man: Djup kris på alla . Ska vi spara i den här hastigheten innebär det ett stort hot mot patientsäkerheten, säger en av läkarna på i . Här är ytterligare en rubrik: Barn tvingas vänta i på vård. Också det är i . Ytterligare en rubrik lyder: Bättre sjukvård mål med namninsamling. har en person samlat in nästan 2 000 namn för att få stopp på de nedskärningar som sker. Sådant är problemet, . Så ser det ut i det kristdemokratiska . Skulle det bli så här? Var det inte så att gick ut och lovade mer pengar till sjukvården, att man skulle satsa på sjukvården, beta av köer och så vidare? Men när det kommer till kritan och de stora nedskärningarna ska göras är det egna partikamrater som sitter i och håller i yxan. De ställer till med en sådan situation. Och detta är bara i . I genomför man nu sitt kundvalsexperiment. Det enda vi har sett av det är att det innebär stora resursöverföringar från de fattigare till de rikare områdena. Det är en omvänd . Vi vet hur stor den diskussionen är i . Socialministern säger: Det där är inte mitt ansvar. Det är landstingens ansvar. Hör han inte protesterna i och ? Så tjocka är faktiskt inte väggarna på . Har han stoppat bomull i öronen? Vill han inte se problemet och krisen både i sjukvården i och i ? Socialministern har ett övergripande ansvar för att sjukvården i hela fungerar. Det kan han inte smita undan. Det är det formella. Men han har också ett politiskt ansvar. Han är partiledare för ett parti som lovade stora satsningar på sjukvården, och så ser det ut så här. Så smit inte undan , ! Du har ett ansvar, och det är dags för dig att ta det. 70 (): ifrågasätter i sin interpellation kvaliteten på den skånska sjukvården. Socialministern ger i sitt svar en bra redogörelse för statens roll i förhållande till sjukvården i landsting och regioner. Mitt bidrag till debatten blir att hävda att skånsk sjukvård är bättre än vad som beskrivs i interpellationen. Jag gör detta utifrån egna och andras erfarenheter. Skånsk sjukvård har så gott anseende att människor till exempel från och gärna söker sig över gränsen för att få vård. Kvalitet, säkerhet och service är ledord i den skånska sjukvården. Jag menar att alla som arbetar med sjukvård i strävar mot samma mål att tillförsäkra människorna en god vård i rätt tid och till rimliga kostnader. hänvisar till ett julbrev från chefen på akutdivisionen vid . Det som har väckt debatt är en formulering som rör tillfälligt sänkta ambitioner. Men om man läser hela brevet ser man att det enligt den styrande femklövern i finns ett klart budskap, nämligen: Vi har en stor utmaning framför oss och det finns inga genvägar. Det är vi själva som har kompetensen och förmågan att utveckla vår verksamhet. Vi besitter engagemanget och kunskapen. Jag är övertygad om att vi kan lyckas. Så kan man enligt ledning tolka brevet. Det är ett brev som kommer från en chef som vill utveckla verksamheten i positiv riktning, som litar på sina medarbetare och som tror att det här ska gå vägen. kommer att bli ett mycket intensivt år för den skånska sjukvården. Det gäller att komma fram till en efterlängtad ekonomisk balans. Det handlar om att prioritera. Mötet mellan vårdgivare och patient är alltid det viktigaste. För att detta ska kunna ske på bästa sätt krävs effektivisering av vården. Man måste se över rutiner och administration. Operationssalar och vårdavdelningar måste utnyttjas till fullo. I detta arbete har statens stöd på olika sätt. Jag tycker att det verkligen framgår av socialministerns svar. Låt oss se möjligheterna och framtidsvägarna, som ska leda till en ännu bättre sjukvård i , i stället för att stanna vid svårigheterna. 71 HANS (): När jag hörde inledning och läste hans fråga tänkte jag att det finns all anledning för oss i kammaren att gratulera honom till att han har hittat en ny sida i skolatlasen. Socialdemokraterna och dess partiledare brukar mest koncentrera sig på och när de ska diskutera hälso- och sjukvård. Tyvärr halkade mot slutet av sitt första inlägg ändå in på , som han har gjort . Det är glädjande att vi diskuterar . Det finns all anledning att ha fokus på . tar själv upp detta med neddragningar och budgetförsämringar. Som tidigare aktiv i då Socialdemokraterna styrde kan jag avslöja att detta dessvärre inte är något nytt. Det är något som återkommer i , och det kan man naturligtvis ha funderingar om. hänvisar till och bygger hela sin frågeställning till socialministern på det julbrev som tidigare åberopats. Hon som skrev julbrevet har sedan, bland annat i Dagens samhälle, beklagat att i den tidningsdebatt som utbrutit har alla nyanseringar inte kommit fram. Hon säger att den typen av nyanseringar har det inte varit lätt att nå fram med. Det finns all anledning för och en del andra att begrunda det hon säger. Tar man bort den centrala meningen, som tidigare påpekats, om vissa förändringar och försämringar skrev hon i julbrevet: Jo, vi har världens bästa sjukvård i . Vi har varit experter på att införa nytt för våra patienter. Men vi är inte speciellt tillgängliga och rutiner kan vara mer effektiva. Trots allt får vi inom Divisionen mer än för att bedriva vår verksamhet. måste vi göra om vår verksamhet så att det ryms inom de ekonomiska ramarna. När vi sedan nått målen, kan vi återigen göra det bästa: utveckla och införa nytt, ge våra patienter den bästa sjukvården. Ni besitter den kreativitet, energi och engagemang som behövs för att lyckas. Det är intressant att man när man hänvisar till brevet väljer att fokusera så mycket på en mening och glömmer bort den helhet som meningen återfinns i där en ledare tror på sin personal och på det uppdrag hon har. visade upp lite olika tidningar. Det finns all anledning att ta upp de tidningarna och också ta dem på allvar. Men jag kan visa upp en annan tidning, nämligen . besökte för och tidningen skrev: När gästade möttes han av personal som uttryckte glädje och stolthet över sitt jobb. Men också frustration inför oklara besked om framtiden. Vidare: Det blev historier om glädje över närheten till patienterna, om det lilla sjukhuset med god stämning och nöjda patienter. Men också frustration . Vi har varit vanligt sjukhus, parsjukhus, vi har varit bolag i regi, och är vi väl ett halvparsjukhus. Det är som att köra på en landsväg. Man hänger inte med i svängarna. Många skulle nog uppskatta om vi kunde få lite stabilitet och klara besked, säger , sjukgymnast. Det som är stabilitet i Socialdemokraternas region- och landstingspolitik har oftast varit att man ska behålla de offentliga lösningarna som de är. Det är viktigt att man också vågar pröva nytt, att man försöker undvika centralism, att man hittar fler alternativ och att man likt den sjukhuschef som skrev julbrevet ser det goda i svensk sjukvård men säger att man kan gå vidare när man har klarat målen. Socialdemokraternas problem är att de oftast blundar för allt det andra, för alternativen, för de andra möjligheterna och för det som finns bortom det offentliga. 72 ():