prot · GW0951 · 2008-12-17 00:00:00 — Tyvärr har vi sett alldeles för lite av den satsningen, i den mån det alls har varit någon satsning. Man har i stället dragit ned, och det är rätt oroande. Vi önskar att man kunde satsa mer och lägger därför i vårt budgetförslag mer satsningar på detta. Det var några nedslag i den massiva kritik man skulle kunna framföra. Trots det har vi ingen reservation på det här området. Det grundar sig i att vi hade velat se en annan fördelning. Som budgetlagarna ser ut och som vi jobbar i kammaren kan vi inte reservera oss på den här punkten. Vi har dock inte deltagit i vissa beslut. Jag vill framföra att vår budget är en helhet, och i den finns det fler satsningar än regeringen har på utbildning och forskning. Vi hade önskat att dessa hade kunnat vinna bifall. 4 (): Jag tänkte ge mig i kast med en lite mer positiv syn på alliansens politik än vad de tre talarna före mig mäktade med. Vi har att debattera och ta ställning till förslag som rör högre utbildning och forskning , ett förslag som sammantaget ger en fortsatt utveckling av högre utbildning och goda möjligheter för svensk forskning. Jag skulle vilja sätta in detta i ett lite större sammanhang och beröra hur de här bitarna passar in i alliansens pussel. Men jag skulle vilja börja i en annan ända. presenterade oppositionspartierna ett rödgrönt samarbete inför valet , vilket är en spännande utveckling i svensk politik. Av deras budgetförslag och det vi hörde i talarstolen att döma är det tre solospelare som har stått här och talat. Det finns inga större tecken på samsyn; snarare är det tydlig avsaknad av ett trovärdigt regeringsalternativ, ett alternativ till alliansen. Jag återkommer om till detta, herr talman. De borgerliga partierna däremot gav ju besked om att gemensamt gå fram inför valet och i linje med detta sätta sig ned och förhandla fram en gemensam agenda inför valet som vi gick till val på, som vi fick väljarnas förtroende för och som ligger till grund för regeringens och riksdagsmajoritetens arbete ett trovärdigt sätt att hantera frågorna. Det övergripande målet för oss handlar om att skapa förutsättningar för en hög kvalitet i den högre utbildningen och forskningen. Konkret tar sig vår politik för högre utbildning bland annat följande uttryck. Vi värnar kvalitet före kvantitativa ambitioner och har 2007 och 2008 ökat pengarna per studieplats inom bland annat humaniora och samhällsvetenskap. Vi har ambitionen att ska fatta beslut om en högskoleproposition som tar ett samlat grepp om viktiga frågor om den högre utbildningen. Vi har uppföljning och utvärdering som är ett offentligt, viktigt ansvar där det är angeläget med en myndighet som gör vassa granskningar och vågar klippa till i de fall det finns undermåliga utbildningsmiljöer. Men det behöver också kompletteras med rankningar och annat. Jag tycker också att fler lärosäten självmant, utan att vi i den här församlingen eller i andra sammanhang fattar beslut om att det ska göras, bör ta på sig uppgiften att följa upp de egna studenterna. Har de fått jobb? Har de fått jobb som ligger i linje med utbildningen? Vilken nytta har de haft av utbildningen? Allt detta ska göras med målet att vidareutveckla den egna verksamheten. Vi har också fattat beslut om ändrade tillträdesregler, kort och gott med ambitionen att gymnasieskolan ska göra sitt arbete. Man ska lära sig det man ska lära sig i gymnasieskolan och ingen annanstans, och man ska vara godkänd i svenska, matte och engelska för att kunna söka in på högskolan. Det är rätt anständiga krav. Vi har en studiesocial utredning som tar det samlade greppet om studenters situation, och jag hoppas också, herr talman, att vi ska kunna fatta beslut om kårobligatoriets avskaffande och villkoren för internationella studenter. Låt mig gå över till forskningen. Alliansen har under såväl 2007 som 2008 ökat pengarna till svensk forskning. Regeringen presenterade en forsknings- och innovationspolitisk proposition, ett förslag som, kan man säga, sätter ramarna för svensk forskning och som innebär en historiskt stor satsning på svensk forskning. Det är viktigt att notera att bara tillskottet 2009 innehåller mer pengar än hela den förra socialdemokratiska forskningspropositionen och att det totalt blir mer än i tre socialdemokratiska propositioner . Det är en trovärdig leverans. Vi får med start se en kraftfull förstärkning av grundpengarna till forskning vid universitet och högskolor, alltså det ganska basala som görs på universitet och högskolor som näringsliv och andra ofta kanske inte är beredda att betala för. Det blir också en stor satsning på medicin, teknik och klimat, en strategisk satsning på områden där är eller har ambitionen att vara starka och där det finns viktiga samhällsproblem att lösa. Det omfattar 1,8 miljarder och lägger en grund för att stärka konkurrenskraft. Vi får också en lång rad andra förbättringar. ska pengarna börja fördelas utifrån kvalitetskriterier. Den starkt ifrågasatta högskolemomsen, skatten på på alla externt insamlade pengar, kommer att avskaffas. Det innebär att benägenheten både att ge och att ta in pengar kommer att öka. Det sker också en omfattande satsning på att nyttiggöra forskning och forskningsresultat. Det känns väldigt trovärdigt. presenterades en spännande utredning om universitets och högskolors autonomi. Det är en utredning som innehåller spännande förslag som i ett slag skulle göra landets universitet och högskolor, som är myndigheter, betydligt friare. Man skulle ha långsiktiga avtal i stället för kortsiktiga regleringsbrev. Man ska alltjämt ha ett stort studentinflytande och ett kollegialt beslutsfattande på lärosätena men också nya möjligheter att äga bolag, ta emot donationer, sluta samarbetsavtal och en hel del annat. Jag tycker att det är dags att i en remissrunda låta alla komma till tals och senare gå till beslut. Låt mig nu återkomma till oppositionen. Socialdemokraterna föreslår fler högskoleplatser. Tittar man på de pengar de vill avsätta ser man att de knappast är i den omfattningen att de skulle räcka till några dyrare platser. Inte heller skickar de med pengar till studielån för studenterna. När det gäller deras studiemedel generellt hänger kronor och ören i budgeten inte ihop med de texter som finns i budgetförslaget. säger sig vilja öka antalet utbildningsplatser men skjuter inte till pengar till studiemedel. Frågan blir då om de ska leva på luft. Sedan har vi , som är det generösaste partiet i riksdag. Där finns det sällan några gränser för hur mycket man kan satsa. Men deras partiordförande gick ganska ut och sade att det är finansiell oro och att det i det läget, när man behöver öka efterfrågan i ekonomin, är dumt att föreslå skattehöjningar. Tummar man på finansieringen är frågan vad som händer med de föreslagna satsningarna. Faller de då? Sammantaget kan vi konstatera att de tre tidigare talarna talar om sina egna förslag och inte om ett gemensamt förslag. Då blir det som en trebent pall där var och en i olika sammanhang och i olika frågor sparkar undan ett ben. Den faller ihop, och den är inget trovärdigt alternativ till alliansen. Låt mig som avslutning konstatera att vi i passerade en milstolpe. Nya regler för arbetskraftsinvandring infördes i . Det är något som bland mycket annat innebär att forskarstuderande och utbytesstudenter som har gjort minst en termin i nu kan söka arbetstillstånd direkt på plats i landet utan att, som det har varit tidigare, behöva åka hem, söka tillstånd och sedan komma tillbaka. Det handlar om personer som har varit här , eller och där svenska skattebetalare har betalat för deras forskning eller utbildning. Detta öppnar nya möjligheter för landets universitet och högskolor att locka duktigt folk till landet. Det ser jag med tillförsikt fram emot. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag. 5 () replik: Det är trist att inte kan läsa våra siffror på rätt sätt. Vi har visst pengar som finansierar våra satsningar på högskoleplatser och studielån. sade att forskning är viktigt, och det sade jag också. Där är vi eniga. Men jag vill haka fast just vid forskningssatsningen. I utbildningsutskottets betänkande anges kortfattat att regeringen anslår 120 miljoner till som delfinansiering av en europeisk spalliationsanläggning, ESS. Men inget sägs om en annan viktig infrastruktursatsning, nämligen . Jag kan heller inte finna något om i regeringens budgetproposition, men det är många sidor, och jag kan ha missat något. Däremot finner jag något om det i regeringens forsknings- och innovationsproposition. Då framkom att det finns en stor oro bland forskare om vad som kommer att hända med . Byggandet av engagerar många, och det är en synnerligen viktig infrastruktursatsning. känner man oro för att regeringen prioriterar ESS och glömmer bort . Samma oro kan jag känna med tanke på att regeringen säger så lite om . Hur ser egentligen den borgerliga majoriteten på etablerandet av ? Anser att det är en viktig och nödvändig satsning för framtid? 6 () replik: Det finns många angelägna forskningsinfrastrukturprojekt. ESS och är två av dem som omnämns i våra budgetförslag och i den forskningspolitiska propositionen. Den forskningspolitiska propositionen är under beredning i utskottet, så vi får väl vänta tills vi stänger dörrarna i det läget. Enligt vad jag har läst i era förslag och motioner har ni ingen annan uppfattning som ni har torgfört så här långt. Det är möjligt att vi kan återkomma till det . När det gäller studieplatserna kan man räkna på det ni föreslår. Då ser man att det motsvarar de allra billigaste utbildningarna, oftast humaniora och samhällsvetenskap, och inte lite dyrare, mer yrkesinriktade högskoleutbildningar. Detta hänger inte riktigt ihop med hur efterfrågan ser ut. Vi lägger förslag om att öka antalet platser på bland annat läkarutbildningen. När det gäller studiemedlen har ni en uppgift i texten och en annan när man ser till kronor och ören. Det hänger liksom inte ihop. Det är lätt att skriva en sådan pamflett när man är i opposition, men det funkar inte att regera landet på riktigt. Detta för mig in på sluttampen: Vad är ert samlade alternativ? Jag var imponerad och lyssnade intresserat till ditt anförande om vad du som socialdemokrat vill göra. Det kan vara intressant. Men det besked ni behöver lämna till svenska folket är vad ni vill göra gemensamt i s, v och mp. Hur ser det samlade alternativet ut? 7 () replik: När det gäller studiemedel är det på det enkla viset att de pengar som anges gäller bidragsdelen, inte lånedelen. Det är en missuppfattning att vi inte skulle ha pengar till det. Jag vill återvända till detta med forskning och infrastruktur. besökte i syfte att presentera regeringens proposition. Av dokumentationen från det mötet framgår att högskole- och forskningsministern som svar på en fråga sade att han prioriterade ESS-anläggningen framför . Detta har bara förstärkt oron i forskarkretsar. Vad vill egentligen regeringen? Frågan är berättigad. Det finns inga aviserade medel för . Vi har faktiskt mer pengar till infrastruktur. Här trodde jag att hade läst på. Även på denna punkt far man slarvigt fram med våra siffror. Vi har mer pengar, och vi anger även i vår forskningsmotion. En av statens kärnuppgifter är att prioritera infrastruktursatsningar. Det är avgörande för nya forskningsframgångar och för att vidmakthålla och stärka position i forskningsvärlden. Sådana satsningar stärker våra möjligheter att rekrytera och behålla världens bästa forskare. Med sådana stora och framsynta infrastruktursatsningar lägger vi en god grund för internationellt samarbete och utländskt forskningskapital. Per Omling, generaldirektör, skrev : Min bedömning är att om inte satsar på infrastruktur för alla vetenskapsområden tvingas vi stiga åt sidan då framtida infrastrukturer byggs gemensamt i . Vi socialdemokrater delar hans uppfattning och anser att det behövs väsentligt mer resurser, och vi satsar på både ESS och . Jag återkommer till min fråga: Varför anser inte den borgerliga regeringen att detta är en viktig och nödvändig satsning? 8 () replik: Det finns en forsknings- och innovationspolitisk proposition som är under beredning. Där görs den största satsningen någonsin när det gäller forskning, och det tycker jag att man kan vara stolt över. Vi tycker att det är angeläget med viktiga infrastruktursatsningar. Jag hoppas att du ställer din fråga också till högskole- och forskningsministern senare i debatten. Det har du säkert förberett. Jag noterar att du säger vi socialdemokrater. Det är där någonstans som problemet börjar. Vi går ihop som en samlad allians och säger att vi borgerliga bröder och systrar är ett alternativ i svensk politik. Vi gjorde hemläxan inför förra valet, förhandlade fram en ambitiös agenda på drygt 140 punkter som vi nu genomför i rask takt. Det intressanta är ju vad som är era gemensamma svar. Det är synd att du i replikskiftet här inte har gett ett gemensamt besked. Vad är det ni tillsammans med v och mp vill föreslå? Det är ju det samlade alternativet som är det relevanta. Om det är så att det faller undan på olika sätt när ni har olika förslag som spretar är det inte trovärdigt utifrån vad vi har i detta. Jag hade önskat mer svar. Jag hoppas att vi kan återkomma till det gentemot de borgerliga kollegerna i deras kommande anföranden här. 9 () replik: pratar väldigt mycket om att det skulle vara tre solospelare och att det inte är något gemensamt alternativ och så vidare. Jag minns när jag och tillsammans satt i . Det var inte alltid de borgerliga i oppositionen där hade ett gemensamt alternativ det kan noteras. Men i övrigt vill jag framhålla att jag faktiskt tycker att det är relevant att se på innehåll när vi diskuterar politik. När det verkar som att huvudkritik mot våra förslag är att de inte är gemensamma undrar man om det betyder att de är bra förslag. Så måste de vara. Annars skulle kunna ägna sig åt att faktiskt kritisera innehållet i förslagen. Själva poängen med politik kan ju inte vara att man ska ha en gemensam linje med ett annat parti. Poängen måste ju vara att man ska genomföra en förbättring av någonting, ett förslag som man tycker är bra. Vi måste väl ändå kunna diskutera innehåll här. Sedan förstår jag att det är ett lätt och bra retoriskt sätt, för en majoritet som äntligen har lyckats ena sig, att kritisera en opposition som ännu inte är precis enig på alla punkter. Det är väl fullt rimligt, skulle jag säga. Därmed inte sagt att det inte skulle vara bra med en större enighet. Jag vill framhålla att och Socialdemokraterna har en gemensam satsning på det här området, inte när det gäller allt men när det gäller kvalitetssatsningar och fler högskoleplatser och en del annat. 10 () replik: Jag tycker att tydliga regeringsalternativ handlar om innehåll och alternativ i svensk politik. På den ena sidan har vi ett alliansalternativ som är samsnackat och har visat god duglighet när det gäller att regera landet. Det tänker vi fortsätta med. Jag ska ge rätt på en punkt i fråga om det han tog upp i sitt anförande, som jag tycker är intressant. Det handlar om praktiken. Jag delar mycket av problembilden och en hel del av lösningarna men landar kanske inte i att det måste fattas beslut i den här församlingen om att det ska vara tvingande etcetera. Min grundsyn när det gäller universitet och högskolor är att man ska öka deras frihet och möjligheter att utforma utbildningar utifrån behov. Jag skulle gärna se att min gamla utbildningsanstalt eller andra mer tar efter detta med praktik, vilket jag tror kan höja kvaliteten. Men det är inte givet att det måste ske med beslut i riksdag. Sedan kommer vi till frågan om studiemedlen. Ni säger att ni ska öka antalet studieplatser men har inte skickat med pengar till studiemedel. Då är frågan: Hur får ni det att gå ihop? Hur ska man finansiera sina studier? Vi kommer tillbaka, herr talman, till det som var med tidigare, nämligen att han pratade utifrån sitt socialdemokratiska perspektiv. talar om s och mp tillsammans. Men då frågar jag: Vart tar vägen? Var är det samlade alternativet? Jag tycker att det skulle vara väldigt spännande, om inte så i varje fall senare, att få höra: Vad är era förslag och era gemensamma alternativ till allianspolitiken? 11 () replik: Jag är övertygad om att förr eller senare kommer att få höra fler gemensamma förslag. Det gläder mig att också pekar på att våra förslag och försök till att förbättra på praktikområdet är positiva. Det tycker vi förstås också. Annars skulle vi inte lägga fram dem. Det är dock tråkigt att de kommer att röstas ned i den här kammaren. När det gäller att det ska vara tvingande handlar det från vårt perspektiv om att vi i första hand vill införa en försöksverksamhet med praktik. Man ska då göra ett försök på ett par högskolor med det här kurssystemet. I ett senare skede, om det här slår väl ut, menar vi att studenter ska ha rätt att välja vissa kurser. Det handlar inte om att högskolorna ska vara tvingade att anordna dem. Det blir de förstås först om studenterna vill ha dem. Jag tycker att det är ett rimligt perspektiv att grundutbildningarna till viss del faktiskt ska utgå från studenternas behov och studenternas framtida möjligheter på arbetsmarknaden. Sedan vill jag kvarstå vid att det ändå måste vara politiken som räknas. Själva huvudpoängen med alliansen kan väl inte vara att man har enats. Frågan är kring vad man har enats. råkar det vara så att man har enats kring en hel mängd dåliga förslag och några bra. Det kan ju inte i sig vara något positivt att enas om något dåligt. Någon måtta på retoriken måste det ändå vara i det här sammanhanget. 12 () replik: Men det är precis detta som är huvudpoängen, att vi har en agenda. Den ligger här någonstans. Det är lite drygt 140 punkter, från förskola till forskning. Det är en reform- och förändringsagenda när det gäller hur vi ska återupprätta det svenska kunskapssamhället. Vi behöver inte vara eniga i alla punkter i detta, men det är ett tydligt alternativ. Vi säger att vi går ihop, våra partier gemensamt, och att det är det här vi vill genomföra. Det är ett trovärdigt sätt att hantera den här typen av frågor. Där tycker jag att ni har mer att göra. Jag tycker att har intressanta resonemang när det gäller praktik. Det kan vi säkert ha anledning att återkomma till. Det är samma sak när det gäller diskussioner om forskningsanknytning i den högre utbildningen. Men det handlar också om arbetsmarknadsanknytningen. Jag tror att man kan bli duktigare på olika sätt för att göra studenter förberedda för det senare arbetslivet. Men sedan har vi frågan om studiemedlen, som tyvärr inte svarade på. Man föreslår en ökning av platserna men skickar inte med studiemedel. Då kanske det är luft man får leva på. Jag hoppas inför kommande år, herr talman, att vi kan få se tydliga alternativ. Jag tror att det vore nyttigare. Då blir väl er hemläxa att tänka på innehållet i detta alternativ, vad som är ert samlade svar gentemot oss i alliansen inför valet . 13 i (c): Regeringen och allianspartierna satsar på kvalitet i högre utbildning och forskning. Det visar vi med den tredje budget som vi lägger fram tillsammans på det här området. handlar det, precis som tidigare talare har sagt, just om den högre utbildningen och forskningen. Resten av utbildningssystemet kommer om i debatten. I budgeten känner vi från att vår politik har gjort avtryck på flera områden. I budgeten är det fyra områden som prioriteras som är oerhört viktiga. Det handlar bland annat om kvalitet i utbildningen. Det handlar om mer resurser till forskning. Det handlar om mer självständiga lärosäten. Och det handlar om universitet och högskolor som attraktiva arbetsplatser. Regeringen betonar också att förstklassig utbildning och forskning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten, vilket är ett tydligt avtryck av arbete med denna fråga, också i regeringen. Jag ska gå in på det som vi tillsammans har kommit överens om, innehållet i vår allianspolitik, under de rubriker som jag inledningsvis nämnde. Först gäller det mer pengar till kvalitet. Vi har satsat ytterligare för att stärka kvaliteten i de utbildningsprogram som tidigare hade den lägsta ersättningen. Det är 360 miljoner som är fördelade för att stärka kvaliteten. Det är spännande att också se hur vi förväntar oss att den ökade kvaliteten ger resultat på olika sätt. Den förra regeringen hade som enda mål, kan det låta som, att låta högskolesektorn växa och utökade därför i snabb takt antalet platser. Det var viktigt att bygga ut den högre utbildningen. Men om man inte satsar på kvalitet blir det bara en halv satsning. Vi ändrar nu på det här. Vi vill att alla lärosäten ska kunna erbjuda en högkvalitativ utbildning och en modern utbildning. Likaväl som man satsar på kvalitet i utbildningen är det viktigt för våra studenter och blivande studenter att de kan se den kvalitet som finns i forskningen. Därför har tagit fram olika exempel på hur man kan arbeta med rankning för att just stärka studenternas möjlighet att se vilken kvalitet som finns. När det gäller den andra punkten om ökad självständighet nämnde den utredning som har kommit, . Vi har redan minskat en del av detaljstyrningen från statens sida av lärosätena, men vi vill gå vidare och stärka självständigheten och integriteten. När den utredningen har behandlats återkommer vi med de mer konkreta förslagen. Men det är viktigt att vi från politiken anger riktningen tydligt om större självständighet. Den tredje delen handlar om högskolan som attraktiv arbetsgivare. Vi får ibland kritik för att vi sätter i gång utredningar av olika slag. Men ska vi forma en politik är det viktigt att den bygger på en god faktagrund på olika sätt. Därför är de utredningar som finns inom det här området som gäller arbetsgivarskapet, till exempel , oerhört viktiga i den kommande beredningen och inför den högskoleproposition som kommer . Vi behöver ha duktiga lärare genom hela skolsystemet. Vi säger också att ska vara en kunskapsnation med en högre utbildning och forskning i världsklass. Hur ska vi kunna rekrytera de allra bästa lärarna till universitet och högskolor och även forskarna, både från och från utlandet? När det gäller meritering och karriärvägar återkommer vi i den frågan som kommer. Det ser jag och fram emot. Den fjärde punkten är utökade forskningsresurser. Vi har varit inne en del och pratat om den forsknings- och innovationsproposition som vi ska debattera . Men redan i budgetpropositionen fanns det en hel del klara riktlinjer för hur vi avser att satsa när det gäller forskningen. Det är samma sak. Likaväl som den högre utbildningen ska ligga i världsklass ska forskningen göra det, inte på alla områden men enligt våra prioriteringar där vi ser att vi har störst chans att bidra. Det som är känt om forskningspropositionen, även om den inte är behandlad, är det som redan har nämnts i debatten. Det är den enskilt största satsningen som har gjorts i en forsknings- och innovationsproposition. Det är jag stolt över. Att den dessutom är framtung, att det handlar om mycket resurser i början gör att vi på olika sätt kan se resultat av forskning inom en inte alltför avlägsen framtid. Det är inte sedan som medel ska komma till detta. De strategiska områdena har nämnts, medicin, teknik och klimat. Det är oerhört viktiga delar. De kriterier som ligger till grund för de valda områdena är att vi ska satsa på en forskning som kan hjälpa till att lösa globala problem och utmaningar som vi finner angelägna. Det handlar om områden där har en forskning i världsklass. Det är också områden där det finns företag i som bedriver egen forskning och utveckling och där statens insatser stärker näringslivet och utveckling och konkurrenskraft. Nyttiggörandet av denna forskning kommer också att stimuleras. Därför är regeringen tydlig med innovationsmomentet i den kommande forsknings- och innovationspropositionen. har jag nämnt de fyra huvudprioriteringarna. Det finns givetvis andra områden som också är viktiga att lyfta fram.