prot · GV0956 · 2008-01-23 00:00:00 — Vi skulle naturligtvis kunna, som vissa av de tidigare debattörerna gjort, diskutera varför det dröjer och vem som varit långsammast, alliansregeringen eller den socialdemokratiska regeringen. Men jag tycker för min del att det är en helt meningslös debatt att föra. Det viktiga är naturligtvis att få till stånd en utredning. Det löfte vi har fått från departementet ska vi från allianspartiernas sida se till uppfylls. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 74 (): Vi debatterar som sagt namnlagen, och det har vi gjort i den här kammaren. med socialdemokratisk minoritetsregering med stöd från och har man i princip inte gjort någonting. Jag var med på den hearing som berättade om och som var det enda som åstadkoms , och det beslutades att det skulle göras en översyn. Den hearingen mynnade enligt mitt minne inte alls ut i någon klar och tydlig bild av vad som var de stora problemen med namnlagen. Men det finns nu en utredning aviserad. Med tanke på hearingen kan vi inte se att just en sådan utredning skulle hastas före allt annat arbete som vi förväntar oss inom vårt ansvarsområde i utskottet ska göras. Jag vill gärna redan inledningsvis säga att jag tycker att det är viktigt att en utredning och översyn genomförs, men det kan inte anses vara mer prioriterat än många andra av de viktiga frågor som vi har inom vårt ansvarsområde. Dock kommer den att startas . Det väntar vi på. Vad finns det då under detta? Förnamn kan redan nu bytas ut, strykas eller det kan läggas till något genom anmälan till . En sådan anmälan får göras endast . Enligt 34 § namnlagen får man som förnamn inte godkänna namn som kan väcka anstöt, det vet vi. Det kan ge obehag för den som bär ett sådant namn. Vanligtvis är förnamnet könsbundet. Det tycker jag är bra. Det skapar ett slags ordning och reda. Oavsett vad vill vi ha för lagstiftning kommer alltid kvinnor och män, flickor och pojkar att vara av olika kön. Därför är det alltid bra att ha ett så precist uppdelningsinstrument som möjligt. Vi har ändå namn som inte är könsbundna, till exempel och . Dem kan både pojkar och flickor bära. Just namn är anledning till exempelvis mobbning. Hur många barn mobbas inte för sitt namn? Där har vi en jätteviktig anledning att se över vad som är rimligt och vad som inte är rimligt. Att retroaktivt ändra identitet, som vissa vill göra efter ett könsbyte, kan även det bli fel. Man kan byta namn, men om man får ett nej från tycker jag att det ska respekteras. Vi vill inte öppna för möjligheten att byta till förnamn som är förknippat med ett helt annat kön. Den man har varit när man gör ett könsbyte har man varit, och därefter kommer nya möjligheter. Jag vill yrka avslag på samtliga motioner och bifall till förslaget i betänkandet och uttalar igen att det är viktigt att den översyn och utredning som är aviserad också görs. 75 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Det som jag tycker är intressant är att det har kommit ett antal tillkännagivanden i den här frågan. Ett tillkännagivande innebär alltså att en majoritet i utskottet kräver att regeringen sätter i gång med ett arbete. Det har varit flera krav från vårt utskott, som tidigare hette lagutskottet. Det som är intressant att helt plötsligt är det inte längre tillkännagivanden som kommer i strid ström. Det kanske beror på att vi har fått ett regeringsskifte. Jag tycker att det nu är lite upp till bevis. Om man nu tycker att frågan om en översyn av namnlagen har varit viktig och så brådskande, varför är den inte brådskande nu när den har varit brådskande ända ? Jag tycker att det är en fråga som man kan ställa. Som tidigare talare har sagt hade vi en debatt här i samma fråga . Vad har hänt ? Ja, inte speciellt mycket. Dessutom påbörjade den tidigare regeringen ett arbete före valet för att titta på vad man skulle kunna ha för punkter i en utredning. Mycket av arbetet är alltså redan gjort. Där sade man att allting som har med förnamn, mellannamn och efternamn att göra behöver ses över. Redan där har man ett tydligt direktiv till utredningen. Internationell privaträtt kopplat till namn är också en intressant fråga, liksom handläggning av mål och ärenden enligt namnlagen. Det finns väldigt tydliga direktiv redan nu som man skulle kunna lämna över till en utredning. har dessutom sagt att det finns ett stort behov av att se över namnlagen. De har också specificerat vad som är problem. Det handlar om möjlighet för medborgare att ändra sina namn på ett lättbegripligt och rättssäkert sätt. Många upplever att de gamla reglerna, som är drygt , helt enkelt inte har följt . Man måste hitta en bättre balans mellan det allmännas behov av tydliga regler på det här området och enskildas önskemål och möjlighet att tillgodose dem. I debatten har det kommit fram många relevanta synpunkter. En sak som jag skulle vilja ta upp gäller makar. Det är vanligt att en kvinna gifter sig med en man och då antar mannens namn tillsammans med sitt gamla namn. Det har blivit allt vanligare. var det självklart att hon tog över mannens namn. är det allt fler som efterfrågar att mannen och kvinnan skulle kunna ha samma namn utan att man tar över den andras namn. Det förekommer självklart att en man tar över en kvinnas namn, men det är ovanligare. Önskemålet är att man skulle kunna skapa ett nytt gemensamt familjenamn, till exempel , kanske inte det vackraste namnet. Men det är ett exempel på att man helt enkelt lägger ihop efternamnen. Därmed får mannen och kvinnan, eller två män och två kvinnor, ett gemensamt namn. Det skulle underlätta när man får barn. kan barnen ha andra namn än föräldrarna, vilket kan ställa till problem. Det kan vara barn som har tillkommit i en samborelation. Om föräldrarna sedan gifter sig, antingen med den andra föräldern eller med någon annan, har man helt plötsligt en familj där nästan alla har olika efternamn. Det är några exempel. Sedan vet jag att min partikollega kommer att ta upp andra frågor när det gäller könsbyte. Det här behöver moderniseras, och jag hoppas att det sker . 76 (): Jag ska först be kammarens ledamöter om ursäkt. Jag trodde inte att det skulle gå så snabbt , så jag var helt övertygad om att den här debatten skulle komma upp . Därför har jag inte kunnat vara med och lyssna på hela debatten, och jag ber om ursäkt för det. Mitt ingångsläge i den här frågan har varit transpersoners behov av att byta namn. Då menar jag inte bara de som byter kön utan också de som lever i sitt motsatta kön men av någon anledning inte väljer att byta kön. För dem är det här ett problem. Det blir ett problem inte bara i de sociala kontakterna utan också när man lever i ett kön men inte har för avsikt att byta kön rent medicinskt och göra det ingrepp som det kräver. Det här är en fråga som rör ganska få människor, men möjligheten till namnbyte skulle göra väldigt mycket för dem. Vi har stått här i , och jag är lite förvånad över att den här frågan drar ut . Jag deltog i en debatt förra mandatperioden, och då var i alla fall och ganska arga på oss därför att vi inte hade genomfört den här utredningen. Ingenting gjorde vi , påstod man. Och har man suttit här och ingenting har skett. Jag tycker att det är ganska allvarligt att man inte kan få i gång det här arbetet. Så svårt kan det inte vara att skriva direktiven. Även om jag är medveten om att det här med efternamnen är en mycket mer komplicerad fråga än den om förnamnen, är det allvarligt att man inte kan få i gång ens en utredning på det här området. En del partier har klart och tydligt redovisat sin uppfattning att det inte finns något behov av att man ska kunna byta namn innan man genomgått ett könsbyte. Det kan också vara en inställning, men då kanske det finns andra och bakomliggande skäl till att regeringen inte skyndar på med utredningen och ens kommer till skott med den. Man säger här att utredningen ska komma till stånd . Jag tror det när jag får se det. Jag tycker att det finns all anledning, inte minst för alla transpersoner, att vara djupt besviken på regeringen som absolut inte gör någonting åt en fråga som trots allt är ganska liten och förhållandevis lagtekniskt enkel. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 9 § Associationsrättsliga frågor m.m. Föredrogs civilutskottets betänkande 2007/08:CU7 Associationsrättsliga frågor m.m. 77 (): Vi ska debattera civilutskottets betänkande nr 7, Associationsrättsliga frågor m.m. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 3 samt göra kammaren uppmärksam på vårt särskilda yttrande kring franchising. Den nya aktiebolagslagen, som trädde i kraft , innebar en modernisering av den svenska aktiebolagsrätten och förenklingar för små och medelstora företag. Enligt Socialdemokraternas uppfattning bör förenklingsarbetet fortsätta med sikte på att ytterligare förenkla den gällande aktiebolagslagen. Med denna inriktning känns krav på att skapa en ny företagsform inte särskilt motiverat. Aktieägarnas frihet från personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser är ett av aktiebolagets mest karakteristiska drag. För att balansera denna avsaknad av personligt betalningsansvar har regler som garanterar att bolaget alltid har tillgångar som minst svarar mot bolagets förpliktelser införts. Kravet på att ett aktiebolag ska ha ett visst aktiekapital är av grundläggande betydelse i det avseendet. Därför anser vi att det för såväl privata som publika aktiebolag måste ställas krav på visst minimikapital. När det gäller revisionspliktens omfattning anser vi att revisionen i mindre bolag inte ska behöva göras mer betungande än vad som verkligen är nödvändigt. Jag vill dock understryka att bestämmelserna om revision fyller en viktig funktion i det associationsrättsliga regelverket för såväl aktieägare, bolagets borgenärer och anställda som det allmänna. Att undanta mindre bolag från revisionsplikten skulle bland annat påtagligt öka risken för ekonomisk brottslighet i sådana bolag. så kallade skattefelskarta visar att mikro- och småföretagen svarar för mer än hälften av de felande 133 miljarderna. Att ta bort revisionsplikten gör ju också att ärliga företagare får ännu sämre möjligheter att få ut sina fordringar från dem som är oärliga. I samband med att civilutskottet hade överläggningar med företrädare för regeringen beträffande kommissionens meddelande om ett förenklat företagsklimat på områdena bolagsrätt, redovisning och revision framförde vi socialdemokrater synpunkter på den svenska ståndpunkten. Enligt vår uppfattning borde det av den svenska ståndpunkten klart framgå att vi från svensk sida helt motsätter oss att medlemsstaterna inte ska tillåtas att kräva revision och att EU ska få avgöra om kravet på offentlighet av finansiell information från små företag ska tas bort. Detta ställde sig också ledamöterna från och bakom. I den andra reservationen, i vilken vi är överens med och , tar vi upp frågan om könsfördelningen i bolagsstyrelser. Vi tycker att det är viktigt med en jämn fördelning när det gäller representationen av män och kvinnor i bolagsstyrelser. Det handlar om en rättvis fördelning av makt och inflytande mellan könen även i företagen. Jämställdheten är i grunden en fråga om demokrati, men det handlar också om att ta till vara båda könens kompetens. I de aktiebolag i vilka staten har ett bestämmandeinflytande hade den tidigare, socialdemokratiska regeringen med stöd av och ställt upp delmålet att andelen kvinnliga styrelseledamöter skulle vara . Målet uppnåddes genom ett kontinuerligt och systematiskt nomineringsarbete. Det är däremot sämre med detta i de privata bolagens styrelser. är det svårare för kvinnor att ta sig fram där. Den tidigare, socialdemokratiska regeringen gav en sakkunnig i uppdrag att överväga frågan om en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser. I promemorian föreslås bland annat regler i aktiebolagen om könsfördelningen i styrelser för publika aktiebolag. I stället för att skicka detta förslag på remiss beslutade den borgerliga regeringen att avfärda idén och tanken att göra näringslivet mer jämställt. Vi anser att detta är djupt beklagligt, och vi är mycket bekymrade över vad regeringens politik kommer att få för konsekvenser för jämställdheten överlag och inom näringslivet. Enligt vår uppfattning har bolagen redan fått god tid på sig att själva försöka komma till rätta med problemet med mansdominerade styrelser. Regeringen bör lägga fram ett lagförslag som innebär att andelen kvinnor i privata bolagsstyrelser måste vara . En fråga som måste ställas är: Vilken är den borgerliga strategin för att öka antalet kvinnor i de privatägda bolagens styrelser? Den tredje reservationen, som vi socialdemokrater i detta fall har tillsammans med , handlar om kooperationen och ekonomiska föreningar som utgör en viktig del av den svenska ekonomin. Lagen om ekonomiska föreningar har inte varit föremål för någon heltäckande översyn sedan den trädde i kraft . För att upprätthålla konkurrensen mellan olika associationsformer är det av yttersta vikt att lagstiftningen är neutral i förhållande till olika associationsformer. Då måste man kanske se över villkoren för ekonomiska föreningar. En revidering av lagen om ekonomiska föreningar bör göras i syfte att låta denna företagsform konkurrera på lika villkor med andra associationsformer. Den översyn som justitieministern aviserat bör komma till stånd och ha ett parlamentariskt inslag. Vi socialdemokrater har ett särskilt yttrande om franchising. Vi anser att en franchisetagare i egenskap av den svagare parten i ett franchiseförhållande befinner sig i en utsatt situation. Lagen om franchisegivares informationsskyldighet, som trädde i kraft , syftar till att stärka en blivande franchisetagares ställning i de förhandlingar och diskussioner som föregår undertecknandet av ett franchiseavtal. Vi tycker att den nya lagstiftningen är bra och att den fyller en viktig funktion. Vi utesluter dock inte att det kan behövas ytterligare åtgärder för att säkra en franchisetagares ställning. Regeringen bör låta utvärdera lagstiftningen för att se om den fyller sina syften. Vi utgår från att så kommer att ske utan något formellt tillkännagivande från sida. Det vore bra om den borgerliga majoriteten här i kammaren kunde bekräfta att man ligger på regeringen i detta ärende. 78 (): Frågan om fler kvinnor i bolagsstyrelser är inte bara en fråga om demokrati, utan det är också en kvinnofråga. Betydligt fler kvinnor än män väljer att åka kollektivt. Kanske är det för att kvinnor förväntas klara både karriär, barn och hem. Många kvinnor tar även hand om en vilsen make, sina egna föräldrar och ibland även den vilsne makens föräldrar när de behöver omsorg. Då är det bra med kollektivtrafik. Hur många kvinnor har jag inte sett använda tågresan till att förbereda föredragningar och presentationer som de själva eller deras manliga chefer ska hålla ? skulle klara sig utan beslutsunderlag som ofta är framtaget och också presenterat av kvinnor. De män som väljer tåget är inte så många, men de använder i betydligt högre utsträckning restiden till att prata sport och annan hobby med tillfälliga medresenärer. Villkoren är alltså olika för män och kvinnor, och man kan inte annat än att beundra den beslutsamhet som oftast ligger bakom framgångsrika kvinnor. Detta föranleder mig, herr talman, att påpeka betydelsen av en väl utbyggd infrastruktur som ett av många bidrag för att underlätta för kvinnor att klara de högt ställda kraven. En utbyggnad av exempelvis Dalabanan och ett dubbelspår mellan och skulle underlätta för många kvinnor i att våga ta steget till styrelsesammanträdena vid och i . Visst sker det förändringar, men är det vanligare att männen prioriterar jobbets krav före barn och familj än att kvinnorna gör det. Moderna män har i ökad utsträckning, som tur är, lagt sig till med ett mer kvinnligt beteende på detta område. Men det betyder faktiskt att behovet av mer plats på spåret blir ännu viktigare om även männen börjar ställa större krav på tillgänglighet för att ta plats i ett styrelserum. Som talmannen säkert förstår är det reservation 2 i betänkandet som jag försöker tala mig varm för och som jag också yrkar bifall till. Vi i anser att bolagen har fått mer än tillräckligt med tid på sig för att ändra på den snedfördelning som råder i de flesta bolagens styrelser. Det är nu hög tid för att lagstifta om att det underrepresenterade könet inte ska tillåtas att utgöra av antalet ledamöter i styrelsen. Det är dags för kvotering. Det räcker uppenbarligen inte med bra barnomsorg, bra kollektivtrafik och bra utbildning som stöd. Det räcker inte att kvinnor numera är mer framgångsrika än männen på våra universitet och att de företag som vågat ta in fler kvinnor i sina styrelser är de företag som är mest framgångsrika. Det räcker uppenbarligen inte ens med ett hot om lagstiftning för att företagen ska förstå sitt eget bästa. Det ligger inte i tidsandan att värna gammalt skråtänkande. Vi i måste hjälpa näringslivets nomineringskommittéer ut ur bunkrarna. För att klara konkurrensen med omvärlden behöver vi fler kvinnor i bolagens styrelserum. Jag skulle, herr talman, kunna prata länge om kvinnornas roll för att ställa om näringslivet till långsiktigt hållbar produktion och en helt ny inriktning i produktionens innehåll som ökar möjligheten för oss att klara utmaningen från det ständigt förändrade klimatet. Men jag väljer att sluta här och yrkar bifall till reservation 2. 79 (): Detta betänkande om associationsrättsliga frågor behandlar flera ämnen av stor betydelse för att vi ska få ett gott företagsklimat i . Det finns flera motioner om nya företagsformer och om revisionspliktens omfattning och därmed sammanhängande frågor. Sammantaget handlar det om att göra det enklare, billigare och roligare att driva företag, vilket är en viktig ambition och en viktig del av regeringens arbete för att skapa ett bättre företagsklimat i . Det pågår också ett omfattande arbete med dessa frågor inom både och EU. Exakt var det arbetet kommer att landa är för tidigt att säga. Vi fick höra från oppositionen att man vill stänga dörrar när det gäller hur långt och i vilken riktning detta arbete ska gå. Jag vill hävda att det är alldeles för tidigt att göra sådana avgränsningar som Socialdemokraterna förespråkar. Det finns utredningar som sitter i , och kommissionen arbetar med frågorna på EU-nivå. Det är helt enkelt för tidigt att säga var detta kommer att landa. Men inriktningen är mycket tydlig, nämligen att det ska bli enklare att driva mindre företag. Det är en mycket viktig ambition. När det gäller den politiskt mest brännbara frågan i betänkandet, nämligen könsfördelningen i aktiebolagens styrelser, kräver oppositionen, som vi har hört, kvotering i en lag som säger att av styrelseledamöterna i börsbolagens styrelser ska tillhöra det underrepresenterade könet. Eller mer rakt på sak: Det ska vara kvinnor i bolagens styrelser. Det är ett faktum att det finns få kvinnliga styrelseledamöter i börsbolagens styrelser. Det är också ett faktum att detta inte är någon tillfällighet. Det finns en mängd faktorer som förklarar det. Det är säkert sådant som att män tenderar att välja män inom näringslivet. Det finns gamla nätverk som påverkar detta. Det avspeglar också att det finns relativt få kvinnor på toppositioner på chefsnivå inom näringslivet, för det är ur den kretsen man ofta rekryterar styrelseledamöter. Detta är inte tillfredsställande. Det är angeläget att män och kvinnor har lika goda förutsättningar att göra karriär i näringslivet, såväl att nå chefsposter som att få styrelseuppdrag. Det är också allmänt sett angeläget att fler kvinnor startar och driver företag, såväl stora som små. Det är viktigt att också kvinnor får möjlighet att förverkliga affärsidéer, att vara entreprenörer och att skapa sig den tillvaro som företagandet innebär. Det påpekas i betänkandet, och det finns skäl att nämna det även här i kammardebatten, att regeringen har lyft fram kvinnors företagande som ett prioriterat område inom näringspolitiken. I budgeten avsatte regeringen för att främja kvinnors företagande samt öka kunskapen och forskningen om kvinnors företagande. Dessutom har fått ett särskilt uppdrag att arbeta med kvinnors företagande. Härtill kan nämnas att näringsministern tagit initiativ till att utse 500 kvinnliga företagare runt om i landet till ambassadörer för kvinnligt företagande just för att visa på goda förebilder och uppmuntra andra kvinnor att ta steget till eget företagande. När allt detta är sagt inställer sig frågan: Är oppositionens förslag, kvotering till bolagsstyrelser, en god idé? Det enkla svaret är nej. Allmänt sett är jag tveksam till kvotering som metod oavsett vilken typ av rekrytering det handlar om. Kvotering innebär en tydlig risk att man inte ser individerna utan enbart betraktar människor som delar av olika kvotgrupper. Vi kan dock lämna den diskussionen. Jag vill hävda att kvotering är särskilt olämpligt när det gäller rekrytering till just bolagsstyrelser. Det beror på styrelseuppdragets särskilda förtroendekaraktär och dess koppling till ägandet av företaget. Vad är en bolagsstyrelses uppdrag? Jo, det är, som det heter i aktiebolagslagen, att förvalta bolagets angelägenheter. Det är ett mycket vitt mandat. Det handlar om att mellan bolagsstämmorna får styrelsen fatta beslut om vilka åtgärder som helst som inte strider mot aktiebolagslagen eller bolagsordningen. Det handlar om att köpa företag, sälja dotterbolag, lägga ned fabriker, starta nya verksamheter, lansera nya produkter och så vidare, alltså att utöva all den makt som tillkommer ägarna, att tillvarata ägarnas intressen i varje detalj. Därför är det, herr talman, av central betydelse att ägarna fritt får välja vilka individer som ska tillvarata deras intressen, utöva deras rätt. Om jag behöver hjälp att tillvarata mina intressen om jag behöver en ekonomisk konsult för att få råd om min ekonomi eller en advokat för att få hjälp i en rättegång måste jag självklart vara fri att välja den person som jag har allra störst förtroende för, utan statliga pekpinnar. På samma sätt förhåller det sig när de som äger ett företag ska välja vilka som ska sitta i deras styrelser. Det måste de få göra utan statliga tvångsregler. sade att när företagarna inte förstår sitt eget bästa måste gripa in med lagstiftning. Vi 349 ledamöter i riksdag, eller den grupp som kanske snarare syftar på, den del som utgör oppositionen, är alltså bättre skickade än landets alla aktieägare att avgöra vilka personer som på bästa sätt kan göra svenskt näringsliv konkurrenskraftigt på den internationella marknaden. Det är en fullkomligt häpnadsväckande ståndpunkt. Att anse att företagare inte förstår sitt eget bästa kan man naturligtvis göra, men de företagare som inte kan tillvarata sina intressen och driva sina företag på ett professionellt sätt slås ut i den inhemska eller globala konkurrensen. Så enkelt är det. De företagare som inte väljer goda medarbetare i styrelser och ledningsgrupper klarar sig inte på marknaden. Jag måste säga att jag litar betydligt mer på aktieägarnas förmåga att välja dessa personer än jag litar på . Jag delar uppfattningen att det vore bra med fler kvinnliga ledamöter i börsbolagens styrelser. Debatten förs emellertid i fel forum. Om oppositionen vill åstadkomma en reell förändring, om oppositionen vill omsätta detta engagemang för att lyfta fram kvinnor inom näringslivet, vill jag uppmana oppositionen att köpa aktier i de svenska börsnoterade företagen, bege sig till bolagsstämmorna, nominera kandidater till bolagens styrelser och med samma emfas som i denna kammare plädera för att dessa personer är de bästa att tillvarata bolagens och ägarnas intressen. Det vore att konstruktivt angripa problemet. Då skulle vi kanske få en bredare debatt i näringslivet och en större förståelse för dessa synpunkter.