prot · GV09124 · 2008-06-09 00:00:00 — Det görs genom att odlarna får en extra premie som är värdefull för dem om de går över till ekologisk odling. Redan i grunden är det så att för att vara rättvisemärkt måste arbetsmiljön vara bra. Då kan man inte hålla på och hantera så mycket giftiga ämnen. Det är alltså rätt nära att man tar det steget. Anledningen till att man nu var tveksam i är att kakao är den tredje största exportprodukten i det landet. Då hade man från landets och statens sida varit orolig för att man skulle börja riskera att produktionen skulle bli sämre om man gick över till ekologisk odling. ville ju gärna gå över, men de fick inte. Först skulle de undersöka om det verkligen skulle gynna produktionen så att landet inte tappade sin tredje största exportnäring till kanske . Det fanns alltså en oro för att det inte skulle fungera. Och visst är det problem på en del ställen när de går över, genom att produktionen kan blir mindre, men de ville ändå gärna göra detta. De påpekade också för oss att produktionen var så nära ekologisk som den bara kunde. Det var väldigt lite gifter som användes. 66 () replik: Jag frågade också om EPA-avtalen, men jag återgår till det här med Fairtrade. I väldigt många fall är de rättvisemärkta produkterna väldigt nära ekologisk märkning. Det skulle kunna gå att få en ekologisk märkning, men många menar att det är för dyrt. Det är en situation jag har hamnat i . När jag har frågat säger man: Nej, det är för dyrt. Det kostar att få Fairtrade-märkning, men också den ekologiska märkningen kostar naturligtvis. Det vore bra om man kunde hitta någon form av lösning så att det inte bara blir någon extra premie utan att det faktiskt också skulle ingå i Fairtrade-märkningen att det är ekologiskt, när det nu ändå är så nära för det allra mesta. Du talade också om jordbruksprodukter för export i . Det är naturligtvis väldigt bra om kan exportera jordbruksprodukter, men måste vi också se till att försörja den egna befolkningen, vilket man inte kan i väldigt många länder. Så hur ska vi lösa det problemet? Har du någon lösning på hur vi ska kunna få i gång produktionen? Ska det gå först till export och sedan till den egna befolkningen, eller ska man först hitta till den egna befolkningen och låta överskottet gå på export? Hur tänker du dig det? 67 () replik: Kakao är ingenting folket i kan leva på. Det är en exportprodukt. Visst går det åt en del kakao i landet, men det måste vara marginellt när det handlar om livsmedel för att överleva. Man får se det som en exportprodukt. ägde det aktuella kooperativet av förädlingsbolaget i , vilket var en bra lösning för dem. Förädlingen bör ske i landet för att de ska kunna tjäna pengar. Vi försöker få många länder i tredje världen att själva förädla så mycket som möjligt. Det är ett sätt att få ut mer pengar. När det gäller EPA har jag inte fördjupat mig så mycket i det mer än att jag hört kritiken inom partiet, det vill säga att om man ska tillåta europeiska länder att skicka subventionerade varor till tredje världen blir det verkligen ett sätt att slå ut dem. har man skyddat sig genom tullar och avgifter, men om de ska bort blir det problem. 68 Statsrådet (): Jag vill tacka utskottets ledamöter för ett seriöst betänkande, en mycket bra debatt och ett starkt engagemang. Jag är glad om Afrikaskrivelsen kunnat stimulera detta. Det lägger en grund för hur vi nu tillsammans utvecklar och stärker svenska relationer med . I en globaliserad värld är alla utmaningar och möjligheter gemensamma. Länder och människor knyts närmare och blir alltmer beroende av varandra. känner ett starkt engagemang för och dess befolkning. Vi vet att det går att bidra till utveckling. Det ligger också i eget intresse. Ett exempel kan hämtas från . Presidentvalet som hölls var ett första viktigt steg mot fred, stabilitet och demokrati. Stödet från det internationella samfundet, inklusive , var helt avgörande för att valen skulle kunna genomföras. Vårt engagemang slutar emellertid inte där. Fred, säkerhet och utveckling i spelar roll för de utsatta kvinnorna och barnen, för hela den afrikanska kontinenten och för vårt gemensamma klot, vårt klimat och vår miljö. Jämfört uppvisar betydligt fler positiva förändringstendenser. Antalet väpnade konflikter har minskat, och många går mot en lösning. Respekten för mänskliga rättigheter förbättras och demokratier stärks. Den ekonomiska utvecklingen är framgångsrik i många . Tillväxten för kontinenten som helhet har ökat. mer än fördubblades tillväxten i . Många människor har tagit sig ur fattigdom och förtryck även om undantagen är många och variationerna stora. Denna utveckling stärks ytterligare av det allt starkare regionala samarbetet inom . Det ökade afrikanska ansvarstagandet och insikten om kontinentens möjligheter är bidragande orsaker till den överlag positiva utvecklingen. måste vi vara realistiska. Utvecklingen utgår ofta från låga nivåer, kantas av många svårigheter och är på flera håll väldigt bräcklig. Dagens situation på är ett tragiskt exempel på detta. Framsteg och framgångar förbyts inte sällan i bakslag. Hälften av invånare lever i extrem fattigdom. Det kvarstår stora utmaningar för att uppnå FN:s millenniemål till 2015. är det för få afrikaner som får ta del av globaliseringens vinningar. För en hållbar utveckling krävs att potential tas till vara. Det finns goda förutsättningar för detta. Omvärldens intresse för kontinenten har tilltagit. Den ökade globala efterfrågan på naturresurser har skapat tillväxt. Allt fler aktörer ökar sitt politiska och ekonomiska engagemang i . omnämns ofta i detta sammanhang, men den ökade närvaron i sker snart från varje del av världen. har afrikanska företag klivit in på en internationell marknad. deltar alltmer i globaliseringen. En central utmaning består i att främja en utveckling som kombinerar ekonomisk tillväxt med fortsatt demokratisering, ökad respekt för mänskliga rättigheter och en social och miljömässigt hållbar utveckling. Det är mot denna bakgrund som regeringen stärker sitt fokus på . Genom landfokuseringen inom det bilaterala utvecklingssamarbetet gavs fortsatt prioritet åt ett stort antal afrikanska samarbetspartner. Särskild vikt läggs vid konflikt- och postkonfliktländer som vi utvecklar samarbetsformer för att öppna upp för ett selektivt samarbete via aktörssamverkan i andra delar av kontinenten. Det nya utvecklingssamarbetet ska ske i färre antal sektorer, och med ökad sektorkoncentration kan bli en ledande aktör i enskilda länder. Områden där uppvisar komparativa fördelar som utgår från samarbetsländernas behov ska stå i förgrunden. Det är också mot bakgrund av den nya bilden av verklighet som regeringen presenterar en ny Afrikapolitik. En central utgångspunkt är politiken för global utveckling, PGU. Utrikes- och säkerhetspolitiska, biståndspolitiska och handelspolitiska samt miljö- och klimatpolitiska satsningar utgör integrerade och ömsesidigt förstärkande delar i den nya svenska Afrikapolitiken. I linje med PGU ska olika politikområden samverka för att stärka samlade bidrag till global utveckling. Detta är en ny ansats som visar på just ett brett angreppssätt. stärks fokus på långsiktig fattigdomsbekämpning genom ekonomisk tillväxt. Regeringen menar att en Afrikapolitik som sätter ekonomisk tillväxt i förgrunden måste vara bred. Biståndet är naturligtvis viktigt, men det är bara en del i vår relation till . får inte reduceras till en biståndsberoende problemkontinent långt borta. Ekonomisk tillväxt är en nödvändig förutsättning för att minska fattigdomen. Det är grunden för välstånd och hållbar utveckling. I förlängningen är det en avgörande faktor för att säkerställa politisk stabilitet. Detta gäller globalt, såväl i som i . Denna utgångspunkt genomsyrar regeringens Afrikaskrivelse. Den förnyade, tillväxtorienterade och breda Afrikapolitiken har flera tongivande inslag: Freds- och säkerhetsaspekterna får en annan dimension, mycket tack vare att Afrikanska unionen spelar en allt viktigare roll. I vår Afrikapolitik betonas också det svenska agerandet i EU. Afrikafrågorna blir allt viktigare för EU, och kunskap och erfarenhet är efterfrågad. Demokrati och ett brett folkligt deltagande i utvecklingen är av central betydelse. är ett tragiskt och varnande exempel på det sönderfall som uppstår när demokratins spelregler sätts ur spel. engagemang för stärkt demokrati sker på alla nivåer. Respekt för mänskliga rättigheter och demokratisk samhällsstyrning handlar om människors levnadsvillkor. Det handlar också om att skapa en miljö som möjliggör utveckling. Kollapsen i utgör ett förfärande exempel på motsatsen och bekräftar vikten av ett uthålligt och tydligt engagemang för mänskliga rättigheter. Jag kan glädja ledamöter med att det i just nu pågår ett planeringsmöte om som leder. Samlade är de största givarna och aktörerna i . Kvinnors och barns rättigheter är starkt åsidosatta i flera . Insatser för att förhindra övergrepp och uppnå ett rättfärdigt och jämställt förhållande mellan kvinnor och män är centrala. Det är nödvändiga förutsättningar för att minska fattigdomen och för att nå en hållbar utveckling. Kvinnors kraft är en av de mest outnyttjade resurserna i , och deras rättigheter och möjligheter är därför helt centrala för att tillväxt och välstånd ska kunna skapas. Klimat och miljö uppmärksammas. bidrar endast i ringa mån till det globala klimathotet men kommer sannolikt att drabbas hårdast. Det svenska engagemanget i inriktas därför på att bidra till miljöanpassningar och de omställningar som krävs. Handelsfrågorna och regional integration lyfts fram som centrala för hållbar utveckling. stärker därför det svenska engagemanget för handelsrelaterat bistånd. Afrikaskrivelsen visar att blir allt viktigare för . Vårt samarbete ska bygga på gemensamma intressen och på bredden av svensk kompetens. Vår utgångspunkt är våra starka värderingar och vår erfarenhet av hur blev rikt samt, som påpekade, den nytta vi haft av ett regionalt samarbete i . Vi vill på detta sätt assistera till utvecklingen men också se behoven, lidandet och, inte minst, människor på flykt som väcker ett starkt engagemang. Migrationsfrågorna är därför en utmaning för och EU. , och har allt att vinna på att gemensamt maximera vinsterna och de positiva effekterna av migrationen, inklusive att överföra det erfarenhetsutbyte och den kunskapsutveckling som migrationen för med sig. Dessutom krävs det att vi bättre kan motverka de negativa effekterna av migrationen. Människor utnyttjas och flyr. Samarbetet med bygger på relationer som sträcker sig långt tillbaka i tiden. Regeringen känner ansvar för att värna dessa relationer och förnya kontaktytorna. Antalet afrikaner i ökar. Den afrikanska diasporan är en stor tillgång för vårt land. har det kulturella utbytet breddats och fördjupats. Inte minst här i har vi haft förmånen att få besöka ett antal prestigefyllda utställningar och möta afrikanska kulturutövare. Från svensk sida ser vi ett ökat intresse för på olika sätt. Den svenska turismen till kontinenten ökar, och svenskt näringsliv visar ett allt större intresse för regionen. Själv har jag dansat till underbar musik från . Exemplen på utbyte ökar. Det är positivt. EU:s strategiska partnerskap med innebär ett viktigt forum för . EU är en tongivande säkerhetspolitisk aktör liksom en omfattande biståndsgivare och handelspartner i . tillhör kärnan i EU och använder detta för att kunna påverka EU-politikens inriktning för att stärka EU:s agerande i . Jag kan inte nog understryka det som ledamöterna har diskuterat : det afrikanska ägarskapet men också vikten av afrikanskt politiskt ledarskap. Den gemensamma EUAfrika-strategin med tillhörande handlingsplan är vägledande. Den lägger grunden för ett viktigt mervärde i svensk Afrikapolitik. Vårt medlemskap i multilaterala organisationer erbjuder plattformar som ska utnyttjas för en effektiv Afrikapolitik. I centrum står med sin stora säkerhetspolitiska normativa och biståndsgivande roll i . De finansiella institutionerna, såsom och Afrikanska , är också betydande plattformar och kanaler för vårt stöd till . Regeringen arbetar också flexibelt i olika landkonstellationer. De nordiska länderna är en given och prioriterad grupp länder som vi arbetar nära med i samarbetet med . Vår relation till stater som har ökat sin närvaro i bör kunna utvecklas ytterligare. Icke-statliga aktörer, såsom enskilda organisationer, vetenskapliga institutioner och förbund, är prioriterade samarbetspartner för regeringen. Också från afrikansk sida ökar antalet aktörer. Det finns en mångfald av motparter. Det gäller både regionala institutioner och nationella aktörer. Ett särskilt viktigt inslag i denna utveckling är den ökade regionala integrationen i . Jag tänker främst på framväxten av Afrikanska unionen, AU, och de subregionala organisationerna. AU har visat att organisationen är en nyckelaktör. Vår förhoppning är att AU ska kunna agera som en förändringsaktör. Den afrikanska integrationen innebär förbättrad afrikansk kapacitet på flera områden, inte minst inom fred och säkerhet. Ett starkare AU ger också det internationella samfundet bättre förutsättningar att föra en dialog med och verka i de afrikanska länderna. Den positiva utvecklingen i skulle inte ha varit möjlig utan ett ökat regionalt samarbete. Det är därför regeringens ambition att i ökad utsträckning uppmärksamma och stödja denna utveckling liksom ökat sydsyd-samarbete. och EU kommer att ha en fortsatt nära dialog med AU och andra regionala organisationer. Ett samlat svenskt engagemang ska öka effektiviteten och ge bättre genomslag i vårt samarbete med . Genom våra landsspecifika samarbetsstrategier definierar vi vårt stöd i varje enskilt samarbetsland. Vi kan alla se att står inför en kombination av stora möjligheter och svåra utmaningar. En del av detta har vi täckt i dagens debatt. Jag vet att kontinenten har goda utsikter att på lite nå en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Med en sådan utveckling får också en naturligt stark position i en globaliserad värld. Vi har alla ett ansvar. drar sitt strå till stacken med en sammanhållen politik för att stödja den afrikanska utvecklingen. Regeringen vill också bidra till att tar full och aktiv del i det globala samarbetet kring gemensamma utmaningar och möjligheter. Kontaktytorna mellan och måste vidgas och främjandet av svenska intressen och skapandet av uthålliga samarbeten för ömsesidig nytta stärkas. Också genom ökad dialog och samarbete med afrikanska organisationer genom vårt arbete i EU och FN finner vi vägar för att bidra till fortsatta utveckling. Regeringens nya Afrikapolitik visar tydligt att utveckling förblir en gemensam angelägenhet. Den visar också att ser varje enskilt land i som en jämbördig partner i arbetet för en rättvis och hållbar global utveckling. 69 () replik: Jag har tidigare, i mitt inledningsanförande, välkomnat till debatten. Det är väldigt viktigt och uppskattat att regeringen ser det här som en så viktig fråga att den också är representerad. Vi har understrukit att biståndet är viktigt, men att relationerna till är bredare än biståndsrelationerna. Jag hoppas att det faktum att man har valt att biståndsministern ska närvara här inte innebär att man anser att vi ska reducera det bredare samarbetet och fokusera enbart på biståndet utan att regeringen representeras på det här sättet av praktiska skäl. En annan fråga, som jag inte har fått besvarad under de tidigare replikskiftena, gäller det bekymmersamma konstaterandet att regeringens företrädare utrikesministern, som själv inte är närvarande, visar att jämställdhetsfrågorna och genderanalysen inte finns med på agendan. Det är något som jag varnade för redan före valet. Då fanns det inte någon arbetsgrupp som belyste de frågorna. Sedan har jag pekat på det i kammaren, och det har föredömligt belagts av Kvinna till kvinna, vilket jag har läst i en debattartikel. Det här är illavarslande. Om vi ska få genomslag för en Afrikapolitik som än tydligare lyfter fram genderperspektiv, brister på jämställdhet, SRHR och våld mot kvinnor måste vi också ha någon som bär det budskapet i relationerna bilateralt med institutioner och enskilda företrädare samt i internationella forum där vi möts. Jag hoppas att vi kan få detta klarlagt här och att jag kan få stöd från biståndsministern mot utrikesministerns hittillsvarande linje. Jag har fått ett svar på en annan fråga. Jag har ofta lyft fram villkoren i förhållandet till och vikten av att man utformar någon form av omstartspaket. Det har jag fått nej på. Men kom ett besked om att ett sådant är på gång. Jag välkomnar den omsvängningen från regeringens sida. 70 Statsrådet () replik: Jag är ledsen att , , , och inte kunde vara med här . Men till skillnad från i den förra regeringen väljer ansvariga statsråd att närvara i kammaren när centrala dokument ska diskuteras enligt den ansvarsuppdelning vi har inom regeringen. Jag nämner dessa namn för att berätta för er hur skrivelsen har arbetats fram. Det har varit ett antal viktiga möten i och med utrikesutskottet och med ett gediget engagemang från hela regeringen för att ha en samlad bild av Afrikapolitiken. kanske tillmäter lite för stort ansvar och betydelse; jag vet inte. Vi är en samlad regering som för Afrikapolitiken vidare. Engagemanget för kvinnors rättigheter och förmåga att bidra bättre har avsevärt stärkts med som ansvarigt statsråd i UD. har vi förmåga, mod och möjlighet att prioritera inte minst kvinnor och barn i utvecklingssamarbetet på ett sätt som inte gjordes tidigare. Det resulterar också i mycket tydligare strategier och vägledning till dem som ska utföra inte bara utvecklingssamarbetet utan också utrikespolitiken och regeringens samlade politik. Det är lika viktigt med ett globalt förhållningssätt och att vi gör de rätta sakerna i forskningsfrågorna, i klimatfrågan och i handelspolitiken. Därför skulle jag vädja till att inte bara fokusera på utan inse vad den här regeringen har inneburit för ökat jämställdhetsengagemang. 71 () replik: Det är möjligt att jag har alltför stora förväntningar och förhoppningar om att en utrikesminister också ska driva den linje som det fattas beslut om här i . Men jag får väl tänka om och ställa större krav och öka förväntningarna på att övriga regeringen ska göra det som utrikesministern inte har ambitionen att göra. Då har vi i alla fall fått svar på det området. lyfte vidare upp vikten av regionala organisationer. På vilket sätt stöder regeringen när man stänger ambassaden i ? Var har man i stället att erbjuda? Sadc spelar en roll för att hantera situationen i . Därför är det viktigt att ha den frågan utredd utan vidare fördröjning. Det talas om ett bredare samarbete. Vad är det, och när kommer det i så fall? 72 Statsrådet () replik: Jag vill bara konstatera det engagemang som bland annat vår utrikesminister visar för internationell fred och säkerhet och den ambition han har för en global ekonomi som växer och skapar nya förutsättningar när han reser till för att diskutera . Allt detta handlar inte minst om att stötta kvinnor. Det är kvinnor som framför allt drabbas av krig och konflikter. Det är kvinnor som inte tillräckligt väl kommer till sin rätt när ekonomin växer, när inte rättsstaten utvecklas och när mänskliga rättigheter kränks. Detta engagemang finns. Att sedan väljer att inte använda genderord eller att ständigt påtala detta och att jag kanske har en ökad roll att spela är något som ledamoten verkar avstå från att se. Tyvärr fokuserar debatten om i inlägg efter inlägg på om talar om genderfrågor eller inte. Låt oss tala om . Låt oss tala om Sadc och vikten av Sadc. Det är fantastiskt vilken förutsättning har att kunna påverka. Det är också en nödvändighet att vi gör de rätta sakerna. I en utrikesförvaltning som ärvde ett underskott på var det rätt viktigt att ta tag i ett skenande budgetunderskott och stänga en ambassad, den i . Därmed för man över ansvarsområdena till , och de handlar också om relationerna till Sadc. Jag har själv rest i regionen och haft omfattande samtal. Vi har inte minst med den kris som finns i en anledning att jobba väldigt nära Sadc. Vi stänger inte ned några relationer. Vi utvecklar ett bredare samarbete med en ökad aktörsamverkan. En strategi för detta vad gäller , och kommer att antas av regeringen . Den kommer att kunna läsa mer om. Det är en tydlig politik för hur vi utvecklar och går vidare bortom biståndet med dessa länder som är så centrala för utveckling. 73 HANS () replik: Jag vill även i detta replikskifte lyfta fram frågan om ägandeskap, det vill säga dess möjlighet att äga sin egen utveckling. Jag gör det därför att det är en central fråga just för utvecklingen men också för demokrati. Ägandeskapet handlar om att man ska ha möjlighet i att avgöra sin egen framtid. Det handlar också om biståndet och utvecklingssamarbetets effektivitet. Vi som har följt biståndet vet att när mottagarna äger sin egen utveckling blir också biståndet så mycket effektivare. Jag vill lyfta fram den frågan därför att jag känner oro när jag läser regeringens Afrikaskrivelse. I när jag känner att vi borde stärka ägandeskap över sin egen utveckling och stärka perspektiv går man i den motsatta riktningen. Det kan inte vara någon hemlighet om man lyssnar på den här debatten att vi var många från utrikesutskottet som besökte , och . Det är tre spirande demokratier i . De är inte utan problem, men det är tre länder som är på väg i rätt riktning. Det är viktigt ja, helt avgörande att stöder varje steg mot demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter i . Just därför att vi ska respektera den afrikanska demokratin har jag också så svårt att förstå varför man från regeringens sida så hårdnackat är beredd att ställa krav på . När man ställer krav på mänskliga rättigheter och demokrati finns det inga kontroverser. Men det gäller här krav på makroekonomin, privatiseringar och vilken ekonomisk politik man ska föra. Kanske är det så att om vi lämnar över ansvaret till att de själva ska föra sin ekonomiska politik kommer de att fatta dåliga beslut. Men det är demokratins spelregler. Demokratier fattar ibland dåliga beslut. Det är också den här regeringen ett exempel på. har frikopplat sitt bistånd från makroekonomiska policykrav om privatiseringar. Varför kan inte den göra detsamma? Varför kan man inte ha förtroendet för afrikanerna att de kan göra sina egna val? Jag är övertygad om att ett och annat av de valen kommer att vara felaktigt. Men det kommer i slutänden att leda till ökad demokrati och ökad utveckling för att de får öka sitt handlingsutrymme. 74 Statsrådet () replik: Det är väldigt bra att vi i den här debatten också har berört en del frågor om biståndseffektivitet. Det handlar mycket om att se att biståndsberoende i många av de afrikanska länderna kanske just har undanröjt detta. Det handlar om vikten av afrikanskt ledarskap och att afrikaner tar ett ökat eget ansvar för kontinenten. Det är väldigt viktigt för att biståndet ska kunna göra nytta att det är förutsägbart och också kan föras vidare. sade tidigare i debatten att målsättningen är att det inte längre ska vara ett biståndsåtagande att ha relationer med . Det är bra att vi har den visionen. Vi vet att afrikaner har en egen kraft själva, men de måste också ta det egna ansvaret. Det är också väldigt viktigt med ansvarsutkrävande. Det gäller inte minst eftersom vi hanterar svenska skattebetalares pengar. Det är också väldigt viktigt att vi bidrar med de erfarenheter och den inspiration som den svenska utvecklingen har kunnat uppvisa i att gå från väldigt omfattande fattigdom till att bli en av världens rikaste och bästa nationer. Att kunna föra över de erfarenheterna och den inspirationen är väldigt viktigt i det politiska ledarskapet från svensk sida. Därför arbetar jag nu med att stärka biståndets effektivitet och legitimitet genom att göra det förutsägbart och långsiktigt och genom att göra rätta saker.