prot · GW0952 · 2008-12-18 00:00:00 — Det är som vi säger: En avreglerad marknad kräver ett samordnat system. Det kräver ett samordnat tidtabellssystem. Vi vill lösa biljettbokningssystemet. Det var något som jag var glad över att ni hade med i er proposition, men tyvärr hände det ingenting. Vi får försöka lösa det . sade att hon träffat en del företag. Det gör jag ständigt, företag som vill ha infrastruktur. Jag är, tyvärr måste jag erkänna för , smärtsamt medveten om att vi inte löser alla problem med den här infrastrukturpropositionen. Vi kan inte lösa dem alla. Behovet är oändligt, men vi kommer äntligen att kunna visa svenska folket att vi med kraft tar tag i olika delar för att vi åtminstone ska få en ganska stor förbättring av . 99 (): Det har varit stora ord från oppositionen så här långt i debatten. Jag hoppas att vi ändå är överens om att förbättrad infrastruktur skapar förutsättningar för jobb och företagande i hela landet. Genom ett trafikslagövergripande synsätt vill vi skapa förutsättningar för attraktiva och klimateffektiva transporter för människor och företag. Det är i hög grad detta som Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt handlar om. Ett utvecklat transportsystem och en förbättrad infrastruktur ska medverka till jobb och företagande och ta stor miljöhänsyn. vision om framtidens miljöanpassade transportsystem bygger på att de olika transportslagen ska komplettera varandra, samverka och tillsammans utgöra en helhet som kan bidra till att skapa de här goda förutsättningarna för utveckling i hela landet. Vi vill se ett väl utvecklat transportsystem med säkra, miljövänliga och tillgängliga transporter, men det ska också vara samhällsekonomiskt effektivt. Det ska vara en långsiktigt hållbar transportförsörjning för både medborgare och näringsliv i hela landet. Som transportsektorn ser ut späder bilar, lastbilar, sjöfarten och framför allt flyget på miljöbelastningen och klimatpåverkan främst genom utsläpp av stora mängder växthusgaser. Av de totala svenska utsläppen står transportsektorn för , och av detta kommer den alldeles övervägande delen från vägtrafiken. Transportsektorn beräknas släppa ut ca koldioxid. Privatbilismen svarar för , medan godstransporter står för drygt av dessa utsläpp. , , kom med en rapport där man tillsammans med , , och på regeringens uppdrag analyserat möjligheterna att minska koldioxidutsläppen genom överflyttning mellan trafikslag på ett samhällsekonomiskt godtagbart sätt. Rapporten till regeringen visar att det finns realistiska möjligheter att minska transportsektorns koldioxidutsläpp med . Här redovisas också olika möjligheter att minska utsläppen, alltifrån avgiftsbeläggning av parkeringsplatser vid arbetsplatser till satsning på mer kombitrafik och bättre kollektivtrafik med till exempel speciella bussfiler. Ekonomiska styrmedel som koldioxidskatt är också verkningsfulla, konstaterar man i rapporten. Vi menar allvar med våra miljöambitioner och är klara över att vi står inför en väldig utmaning att ställa om, men också att det går att ställa om. De växande transportbehoven måste i ökad utsträckning med mer kollektivtrafik, med nya miljöriktiga bränslen och elhybrider, med energieffektivare fordon på våra vägar och med mer transporter på järnväg och sjöfart. Dessvärre har utvecklingen gått baklänges när det gäller transporterna och miljön, trots oppositionens stora ord om vad som hände . När allianspartierna vann valet och fick ta över regeringsmakten var järnvägsnätet starkt nedslitet och vanvårdat. Europeiska järnvägsunionen konstaterade till och med att var allra sämst i klassen när det gällde att sköta drift och underhåll av järnvägsnätet. När det gällde biltransporterna och vägnätet var det ungefär lika illa. Vi hade ett underhållsberg på 2030 miljarder och i särklass tyngsta och mest bränsletörstiga bilar. Så illa såg det ut. Det var vad vi fick ta över 2006. Därför klingar det så falskt när nu , och har lämnat arenan och gått ut men här i talarstolen tar väldigt stora ord i mun. Genom olika åtgärder, bland annat den så kallade miljöbilspremien, håller nu den svenska personbilsflottan på att ställas om i snabb takt. är var tredje bil som säljs en miljöbil och vi håller steg för steg på att ta oss bort från den generande bottenpositionen som landet i med den tyngsta och mest bränsletörstiga bilparken. Kraftfulla åtgärder sätts nu in för att ställa om till ett mer långsiktigt hållbart transportsystem, och med den långtidsplan som vi diskuterar går vi vidare. Inledningen på detta är den närtidsatsning 20092010 där väg- och järnvägssatsningarna ökas på rejält med sammanlagt . Som jag nämnde i måndagens budgetdebatt här i kammaren har till exempel investeringarna på järnväg ökat till att omfatta , jämfört med mindre än hälften, , , den tidigare regeringen med och som stödpartier styrde och ställde. Det är mer än en fördubbling av pengarna till järnvägsinvesteringar som den här majoriteten satsar på. När det var match och allvar förmådde inte den nuvarande oppositionen med , och leverera. Men när det är träning och man spelar oppositionsrollen är man duktig med överbud och mer pengar. Med den här propositionen höjs nu också ambitionerna rejält för hela perioden 20102021, och vi gör det med egna pengar, inte lånade pengar, för att använda ett bekant uttryck. Med en ram på förstärks anslagen med . Låt mig lista en del av det vi åstadkommer med en sådan här satsning: Transportsystemet bidrar till tillväxt och att fler människor kommer i arbete i fler och växande företag i hela landet. Arbetsmarknadsregionerna för kvinnor och män vidgas. Akuta flaskhalsar i transportsystemet försvinner. Mer miljöanpassade resor och transporter underlättas, vilket bidrar till att uppnå de klimatpolitiska målen. Tillgängligheten inom storstadsregionerna förbättras. Infrastrukturen vårdas med ökade satsningar på underhåll i hela landet. Infrastrukturen säkras för att klara klimatförändringarna. Det blir säkrare att färdas på våra vägar, bland annat genom fler mitträcken. Vi ökar också satsningarna på järnvägsinvesteringar, inklusive att vi på allvar sätter i gång att förbereda en satsning på höghastighetståg. Den nuvarande oppositionen kunde inte ens det namnet 2006 när vi tog över. Det var ett okänt begrepp i . Den satsning som alliansregeringen nu sammantaget föreslår står i stark kontrast till de investeringsplaner för vägar och järnvägar som den socialdemokratiska regeringen presenterade. Vi är några här i dagens debatt, som , och , som varit med under åtminstone och minns den tidigare debatten om långtidsplanerna. Vi vet hur det har låtit, vet hur det har varit och vet hur det har blivit. De tidigare planerna hade som främsta kännetecken att de alltid blev kraftigt försenade och att bara ungefär hälften av de utpekade projekten kunde fullföljas , inte minst därför att planerna redan från början var så starkt underfinansierade av regeringen. Det var inte populärt när detta påpekades inför den senaste debatten om långtidsplaneringen av bland annat , men det var dessvärre ett alldeles korrekt påpekande. Den dåvarande regeringen med som ansvarig minister kom till med en långstidsplan som man påstod omfattade , men där det saknades runt . Ungefär lika illa och underfinansierat var det när den ansvarige ministern hette . Då sade att vi skulle satsa på järnväg och begränsa bilismen. Facit på denna tågsatsning fick vi för sedan när Europeiska järnvägsunionen dömde ut som sämst i klassen när det gällde att sköta sitt järnvägsnät. Det blev resultatet av den tidigare planen. På vägsidan har trafiken ökat. Den tyngsta och mest bränsletörstiga bilparken hade vi när alliansen tog över 2006. Koldioxidutsläppen ökade 20012008 under den förra regeringens tid från koldioxid. Så ser verkligheten ut. har vi lärt av dessa misstag. bygger vi inte planeringen på förhoppningar, lånefinansieringar och stora ord, där räntor och amorteringar gräver stora hål i de nödvändiga satsningar som också behöver göras framåt och där förespeglade järnvägssatsningar går upp i rök. När man tar del av oppositionens motioner och reservationer i vårt betänkande kan man konstatera att det egentligen inte finns några jättelika skillnader i vad vi strävar efter, ett väl fungerande och långsiktigt hållbart transportsystem. Men det är väldigt mycket retorik och försök att påvisa skillnader i oppositionens strävan efter att till varje pris ge intryck av att man skulle ha en politik som skulle ge bättre resultat. Ni skriver om det regionala perspektivet. Det är lätt att instämma i för mig som centerpartist. Ni skriver om den viktiga busstrafiken. Det är lätt att instämma i det. Ni skriver om fyrstegsprincipen som innebär att man först ska titta på alternativa lösningar innan man bygger ny infrastruktur. Det är också lätt att instämma i det. Men för den som är intresserad av vad oppositionen förmår uträtta när man sitter vid makten när det är match och man ska vara bäst när det gäller, som myntade är det väldigt talande vad regeringen med stödpartier åstadkom under de tolv åren 19942006 då man faktiskt styrde landet och det var match. Det var mycket prat och lite resultat. Vem minns inte fantastiska påstående i motsvarande debatt då han hävdade att endast begräsningen i form av tillgång till grävskopor och entreprenadmaskiner kunde sätta gränser för de väldiga satsningar på infrastruktur som den dåvarande regeringen skulle göra. Det blir lätt parodiskt när den samlade oppositionen skriver som man gör i reservation nr 1: Vi vill öka satsningarna på tåg och järnväg och vi vill fortsätta att lyssna nu! på det sätt som gjordes i infrastrukturpropositionen 2001 prioritera järnväg före väg. Ni lämnade 2006 mest nedkörda järnväg, enligt Europeiska järnvägsunionen, och ett underhållsberg på vägsidan på . är det en ny majoritets uppgift att forma en bättre och mer långsiktigt hållbar transportpolitik. Jag ser redan fram emot en avstämning framöver eller så av vad vi åstadkom med den infrastrukturproposition som nu ska ta ställning till. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 100 (): Min farmors far emigrerade till . Han hamnade där för att arbeta . skickade han hem pengar till släkten hemma i skogarna i och . Det var kärva tider. Men tack vare möjligheten och driften att upptäcka nya världar och se vilka möjligheter som där kan ges klarade de sig rätt så bra. Världen har alltid varit globaliserad. har nyttjat globaliseringens möjligheter på ett bra sätt. Vi har handlat, exporterat och importerat, rest bort och bjudit hit människor som har kommit till vårt land och berikat det. Detta ständiga utbyte och denna handel har byggt upp vårt välstånd. Det är tack vare innovatörer, entreprenörer, gruvarbetare, skogshuggare, flottare och alla andra som bidragit till detta välstånd. Vi får inte glömma alla de kvinnor som genom den inte alltför jämställda historien har stått ut och bidragit till att föra samhället framåt. Det är människor som alla nyttjat transportmöjligheter som fanns och som uppfunnit nya. är ett av världens mest handelsberoende länder. Det är så vi har byggt upp vårt välstånd. Det handelsutbytet kommer fortsatt att vara vår framgång. Det ställer höga krav på vårt transportsystem och infrastrukturen. Det är en av de avgörande delarna för att kunna hävda oss i en allt hårdare internationell konkurrens. Infrastrukturen ger oss fantastiska möjligheter att knyta samman världen. Den ger möjligheter för människor att leva och verka och att utnyttja sin utvecklingskraft för att skapa välstånd. Transportsystemet står också inför flera utmaningar. Att motverka jordens temperaturhöjning är en av vår tids absolut viktigaste uppgifter. Gränsöverskridande infrastruktur är en viktig del i denna infrastrukturproposition och inte minst i vårt betänkande. Det handlar om möjligheten att knyta samman med övriga och på bästa sätt nyttja det som EU möjliggör genom rörelsefrihet för varor, tjänster och människor. Det kommer om något att stärka internationella konkurrenskraft. Regeringen har också tagit initiativ till att stärka samarbetet mellan och och mellan och . gav man i uppdrag till vägverk och bankverk att kartlägga den gränsöverskridande infrastrukturen mellan och . Det har också renderat i att man pekat ut en ny . Det kommer också förhoppningsvis framöver att få status som . Denna väg från norska gränsen via , och slutligen ska enligt utskottet i detta betänkande tillhöra stamvägnätet. Detta är ett exempel på gränsöverskridande infrastruktur som på ett bra sätt kan främja utbytet mellan regioner och mellan och . Vi behöver fortsätta detta arbete. Regionerna har en nyckelroll i att möjliggöra människors utvecklingskraft. Genom att göra arbetsmarknadsregionerna större möjliggörs och stärks människors skaparkraft och jobbtillfällen. Flera kloka huvuden kan slås ihop, och nya konstellationer kan skapa underverk. Infrastrukturpropositionen lägger ramarna och ger principerna för infrastrukturarbetet ända fram . pågår av åtgärdsplanering med trafikverken och regionerna. Angelägna objekt och satsningar kommer att stötas och blötas gentemot varandra och de principer som slås fast i propositionen. Samhällsekonomisk lönsamhet, regionförstoring, att motverka jordens temperaturhöjning, användarfokus och transportslagsövergripande synsätt är några viktiga delar i denna proposition. Den transportslagsövergripande ansatsen är helt avgörande för om vi ska kunna utnyttja hela transportsystemet på ett smart sätt. Det innebär att de 217 miljarder som går till utveckling av transportsystemet och infrastrukturen inte låses till ett särskilt transportslag. Alla angelägna objekt och satsningar kan stötas och blötas gentemot varandra enligt de principer som gäller. Infrastruktur för till exempel anslutning till kombiterminaler och hamnar kan vägas mot nya järnvägsspår och nya vägbyggen. Transportsystemet hänger samman, och vi är alla beroende av olika delar i olika delar av vårt avlånga land. Det finns mycket som skiljer sig i denna infrastrukturproposition gentemot tidigare varianter. En del är att möjligheter öppnas att ta ut olika former av brukaravgifter. Detta är bra. Det kommer att göra att flera angelägna objekt kan komma att bli verklighet genom att man kan hitta nya typer av olika finansieringslösningar. Det kommer att ge mer infrastruktur att vi nu öppnar för större användande av vägavgifter. Det är angeläget. En annan viktig del är att förbättra den ekonomiska styrningen. I propositionen slås fast att om förutsättningarna kraftigt förändras under pågående byggnation ska man kunna ompröva detta. Förhoppningsvis slipper vi uppleva det, men det är viktigt att vi ser de här obehagligheterna i vitögat i arbetet med att förbättra den ekonomiska styrningen. Infrastrukturpropositionen lägger en offensiv grund för arbetet med transportsystemet till 2021 för våra vägar, för bärighet och tjälsäkring, för förbifarter, för våra järnvägar, för resecenter, för godstrafiken, för flyget och för sjöfarten. Om min farmors far hade levt hade han antagligen inte tagit båten över till . Men hans valmöjligheter hade i vilket fall varit större. Nya innovationer och nya smarta lösningar kan också lösa de utmaningar som vi står inför. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jag vill avsluta med att säga att vi med denna proposition lägger en god grund för att skapa en infrastruktur för framtiden ett effektivt utnyttjat transportsystem som möjliggör för människor att lyckas. Utmaningarna är många: att hindra jordens temperaturhöjning och att klara finanskris och allvarlig lågkonjunktur. Men detta är framför allt ett av flera verktyg för att få fler människor att tro på sig själva, att jorden är ung, att livet är ett äventyr och att allting är möjligt. 101 (): Att vara riksdagsledamot innebär att man är en van pendlare. tågpendlar jag från till och tillbaka. Detta år har för oss långpendlare inneburit en enda lång träning i tålamod. satt frustrerade tågresenärer fast ombord i på försenade tåg. SJ:s snabbtåg X 2000 har blivit ett riktigt sorgebarn. var punktligheten för X 2000. Det innebär att fyra av tio tåg inte kom fram . Detta är inte acceptabelt! Enligt chef, som besökte oss i utskottet för att just prata om tågförseningarna, beror förseningarna till på dålig eller undermålig infrastruktur och till på operatörerna. Operatörerna måste ta sitt ansvar och se till att underhålla tågen kontinuerligt så att de inte går sönder så ofta. Sedan är det vårt ansvar som politiker att se till att får pengar till underhåll. I denna infraproposition lägger vi 64 miljarder på drift och underhåll på järnvägar. Tyvärr har driften och underhållet varit eftersatt under de socialdemokratiska regeringarna. Men vi i alliansen är bäst när det gäller, som sade i måndagens debatt. Och gäller det att sätta till pengar! Vi satsar inte bara på järnvägar utan också på att få vårt vägnät i nivå med övriga . I denna infrastrukturproposition satsar vi 136 miljarder på drift och underhåll på vägar. Som göteborgare är jag extra glad över de satsningar som görs på vägen till hamn och över projektpengar för en ny älvförbindelse en vägtunnel under som förbinder E 20 med E 6. Dessa pengar finns med i närtidssatsningen, som vi debatterade , men jag måste ställa frågan om hur det nya rödgröna gänget ska få sina totalt motsatta åsikter att gå ihop. I har starkt motsatt sig denna nya älvförbindelse. Varför vill hellre se köer med trafik som spyr ut avgaser än en trafik som flyter någorlunda fritt? Kan inte se att utvecklingen går mot en renare fordonspark, att svenska utvecklingscenter och fabriker kan vara ledande i den utvecklingen och att ett vägnät med förbättrad kapacitet och standard inte ska demoniseras utan ses som en del i moderniseringen av transportsystemet? Är Socialdemokraterna beredda att i detta konjunkturläge avstå viktiga väginvesteringar bara för att göra glada i förhandlingar om ett regeringsalternativ? Väljarna i vill gärna veta hur och Socialdemokraterna tänker i sitt nya samarbete i dessa viktiga frågor. Eller blir det som 2004? När investeringsplanerna då skulle fastställas ramlade älvförbindelsen i ut i ett sent skede efter förhandlingar med . I sin egen budgetmotion skriver att de avslår samtliga större vägprojekt i regeringens närtidssatsning, med undantag för förbi . Om får vara med och bestämma blir det antagligen ingen ny älvförbindelse. Detta bör väljarna i få veta. Det är oerhört positivt att man förstärker barnperspektivet i infrastrukturplaneringen. Det är ett krav som vi kristdemokrater har drivit och som blir verklighet. Det är viktigt att trafikmiljön känns trygg och säker för barn och ungdomar. Barn utgör en tredjedel av alla kollektivtrafikresenärer. Regeringens styrning av transportverken anger två mål som preciserar ambitionen om tillgängligheten och säkerheten för barn. Det första målet är att öka andelen barn och unga som på egen hand kan utnyttja transporterna. Det andra målet är att prioritera åtgärder som syftar till att förbättra barns säkerhet. I strategiska plan för åren 20082017 anges att barns skolvägar ska prioriteras och att FN:s konvention för barns rättigheter ska tillämpas i all verksamhet. Kravet på att en barnkonsekvensanalys ska göras vid alla beslut som rör barn ska ses som en utgångspunkt för ett långsiktigt och tålmodigt utvecklings- och förändringsarbete inom en verksamhet. De flesta barnkonsekvensutredningar som har genomförts inom infrastrukturens område har gällt gång- och cykelvägar, busshållplatser och gång- och cykelpassager. Därför krävs det ett fortsatt utvecklingsarbete och dokumentation inom detta område för att utveckla det mer. I propositionen markerar också regeringen vikten av att alla personer med funktionsnedsättningar ska kunna resa med kollektiva färdmedel. Det är en viktig del av alliansens politik för att bryta utanförskapet i det svenska samhället. och menar att det är svårt att nå målet om att kollektivtrafiken ska vara tillgänglig för personer med funktionsnedsättningar till 2010. nämner att de kan anpassa 20 av de 150 stationer som ingår i det prioriterade nätverket . Detta räcker inte. Därför har alliansregeringen gett i uppdrag att öka takten och se till att minst hälften av de prioriterade stationerna, alltså 75 stycken, ska vara anpassade . Detta kan ske bland annat genom de 150 miljoner som alliansregeringen sköt till i närtidssatsningen för just handikappanpassning av järnvägsstationer. Trafiksäkerheten är viktig, anser vi kristdemokrater. Vi anser att alkoholens inverkan på trafiken är betydande och inte ska underskattas. Tyvärr tas det upp för lite om detta i infrastrukturpropositionen, och det med anledning av att man i proposition 2008/09:60 Säkra förare på mopeder, snöskotrar och terränghjulingar berör detta mer utförligt. Detta ska vi debattera senare i vår. Jag anser dock att det gott kunde nämnas mer om alkoholens negativa inverkan även i denna proposition. Alkoholskadorna i trafiken kostar 11,8 miljarder enligt . Varje timme åker mer än 500 personer omkring på våra vägar påverkade av alkohol eller droger, enligt MHF. Enligt vd:n i Region åker 16 000 rattfulla förare på våra vägar . Det lär finnas 14 000 taxibilar i . Det är större chans att du möter en rattfull person än att du möter en taxibil. Enligt har antalet polisanmälda rattfylleribrott ökat från 15 2004 till skrämmande 17 2006. Utvecklingen går åt fel håll. Det är viktigt att förbättra trafiksäkerheten genom att minska hastigheten, öka antalet mötesfria vägar och mötesseparerade vägar. Men alkoholens förbannelse i trafiken får inte underskattas. Jag vill till slut ta upp sjöfarten och dess betydelse för infrastrukturen i vårt avlånga land och i vår avlägsna del av världen. Som transportslag är sjöfarten det alternativ som är minst utsträckning lämnar ett ekologiskt spår efter sig. Varken underhållskrävande räls eller asfalt behöver läggas på de naturliga vattenvägarna. I förhållande till ett enskilt fartygs stora kapacitet när det gäller last blir utsläppen förhållandevis små. Energiåtgången för en sjötransport motsvarar endast en sjättedel per kilometerton av motsvarande vägtransport och halva energiåtgången i jämförelse med järnväg enligt . har ett rikt utbud av vattenvägar via våra kuster, kanaler, och naturliga älvar. Trots detta sker av inrikes godstransporter med fartyg. I spelar inrikes sjöfart en stor roll för att avlasta vägnätet. gods transporteras av över 200 företag på de inrikes vattenvägarna runt om i . Ett fartyg på eller kustgående från mot kan lasta gods motsvarande 104 lastbilar, och ännu mer om man åker mot . Avlastningen från vägnätet behövs från både miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt. På den kraftigt trafikerade vägsträckan av mellan och kör varannan lastbil från mot hamnen i för att därifrån skeppa gods vidare mot resten av världen. passerar enligt 1 800 lastbilar på väg mellan och . Om dessa transporter i stället företogs till havs skulle belastningen på väg och miljö reduceras kraftigt. I en forskningsrapport gjord på i beräknar man att svensk sjöfart sysselsätter ca 220 000 människor. Rederier i har utvecklat världsledande kvalitetsstandard med tonvikt på sjösäkerhet och miljöeffektivitet. exporterar av allt gods via sjöfarten. Allt detta sammantaget visar hur viktig sjöfarten är för . Därför är det av största vikt att den får fortsätta att verka och utvecklas på en konkurrensneutral marknad, och där är tonnageskatten en viktig del. kommer en proposition om havspolitik. Jag dristar mig att i dessa juletider uttrycka förhoppningar och önskningar om att tonnageskatten finns med i den propositionen. Jag vill avsluta med att önska talmannen, kammarkansliets personal och vårt eget utskottskanslis personal en riktig god jul och ett gott nytt år. 102 Statsrådet (): För min del är det tredje gången gillt som jag diskuterar infrastruktur . ska vi debattera framtidens resor och transporter.