prot · GV09107 · 2008-05-08 00:00:00 — De bilar som rullar i är tyngre och motorstarkare och törstigare än dem i övriga vilket ger onödigt hög förbrukning av bensin, diesel och andra drivmedel. Sådan var situationen när den socialdemokratiska regeringen förlorade valet . Det kan finnas skäl att påminna om detta när nu Socialdemokraterna och också Vänstern och i sina reservationer och här i debatten formulerar sig som om man själv suttit utan allt inflytande . Jag beklagar, herr talman, att utskottets ordförande har lämnat kammaren och debatten, annars hade jag ett par frågor till honom som jag gärna hade velat ha svar på. En fråga som jag skulle ha ställt till om han hade varit här handlar om att den här regeringen nu har arbetat och att den tidigare regeringen jobbade . Den här regeringen har fått ett klimatkommittébetänkande att luta sig mot i sitt arbete. Vi ska ta tag i det och göra verklighet av många goda förslag. Den tidigare regeringen hade också ett väldigt bra underlag. Vi har ett vittne i kammaren , nämligen som deltog i den kommunikationskommitté som tillsattes av regeringen 19941995 och som kom med ett slutbetänkande med väldigt framsynta och långtgående förslag. Till yttermera visso var och Socialdemokraterna faktiskt eniga om alla förslag i betänkande. Även den var i huvudsak väldigt enig i sina förslag även om det fanns reservationer på vissa punkter från och . Men varför, om du hade varit här har då ingenting hänt under alla sedan presenterade sina förslag? Hon tillhörde regeringsunderlaget och kan kanske hjälpa Socialdemokraterna med något förslag. beklagade också att vi nu har en infrastrukturproposition som är försenad. Den dåvarande socialdemokratiska regeringen med som ansvarig minister var försenad med en infrastrukturproposition som var uppblåst och presenterade siffror och löften som inte hade någon substans i väldigt viktiga avseenden. Låt folket avgöra vem som lyckas bäst, och låt dem göra det i valet . Då har vi i alla fall haft på oss inte tolv att åstadkomma några resultat på detta område. Jag beklagar verkligen att utskottets ordförande värderar den här debatten, som jag uppfattade att han i sitt inledande anförande tyckte var viktig, så lågt att han inte längre anser att den är värd att prioritera. Man kunde av hans inledande anförande få intrycket att Socialdemokraterna tycker att dessa frågor är viktiga. Men när landets högsta beslutande organ diskuterar dessa frågor på allvar med anledning av detta betänkande väljer en del ledamöter att lämna kammaren. Det beklagar jag verkligen. Jag tycker också att det finns anledning att redovisa en del av vad denna regering under sina har åstadkommit på området. har redovisat en del och talat väl om många goda möjligheter att fortsätta arbetet. Men ett av denna regerings initiativ på området miljöanpassning var att införa en miljöbilspremie för att stimulera användningen av mer miljöanpassade bilar. Detta initiativ har blivit en fantastisk succé och visar att svenska folket har en betydande medvetenhet och vill bidra till en miljöanpassad trafik. Miljöbilsförsäljningen ökade nämligen med jämfört med året innan. Mer än var tredje bil som säljs i är en miljöbil. Utvecklingen av miljöbilsförsäljningen har gett internationell uppmärksamhet som ett gott exempel, och det är ett viktigt steg för att miljöanpassa bilen. Miljöbilspremien blir därmed också ett tydligt exempel på hur aktivt miljöarbete på hemmaplan kan stärka vår roll och vår möjlighet att påverka internationellt. Försäljningen av miljöbilar har alltså överträffat mycket stora förhoppningar. Regeringen har till och med fått skjuta till i tilläggsbudgeten . Miljöbilspremien är ett teknikneutralt verktyg. Den ges både till bilar som går på förnybara bränslen och till bensin- och dieselbilar som klarar högt ställda krav på låga koldioxidutsläpp. minskar bensinförsäljningen som försäljningen av etanol, biogas och andra alternativa drivmedel ökar. Den svenska bilparken tar därmed viktiga steg till att bli mer miljöanpassad. Det finns utöver miljöbilspremien ett stort antal möjligheter att miljöanpassa vägtrafiken, och de ska naturligtvis också utnyttjas. Här behöver vi nämligen vartenda verktyg som vi kan hitta. måste det successivt bli ett ökat fokus på detta arbete som inte haft turbofart precis. Vi ger i detta betänkande från trafikutskottet flera exempel på möjliga åtgärder som lyfts fram av bland andra , och andra. Det handlar om en ökad andel av förnybara bränslen. Det handlar om effektivare fordon. Det handlar om dämpad efterfrågan på resor och transporter. Det handlar om körsätt eco driving med mera. Det handlar om rätt fordon och rätt storlek på fordon, men också om rätt framdrivning. Precis som tror jag att elhybridbilar kommer att få en väldigt viktig roll inom bara . Det handlar om samlastning, samåkning och många andra saker. Snålare fordon och ett mer sparsamt körsätt är tillsammans med dämpad transportefterfrågan den snabbaste vägen mot lägre koldioxidutsläpp. Att öka låginblandningen av etanol i all bensin är också ett effektivt sätt att öka andelen förnybara bränslen. Frågan om trafikens miljöanpassning är alltså ingen ny fråga för oss i trafikutskottet, även om debatten har intensifierats åtskilligt . Vi talar väl om tåg och sjöfart, men det är dessvärre så att lastbilstrafiken har tagit hand om det mesta av ökningen , även på de långa avstånden där tåg och sjöfart borde vara bra alternativ. Vägtransporternas andel av transportarbetet beräknas dessvärre öka ytterligare några procent till uppåt . Det betyder att nästan hälften av alla transporter går på väg, medan sjöfarten minskar något, till , och järnvägen får en oförändrad andel på , om vårt eget analysinstitut får rätt i sina beräkningar. Främst ur miljösynpunkt men också för att minska belastningen på vägnätet är det väldigt angeläget att den långväga godstrafiken i större utsträckning än förs över från vägar till järnväg och sjöfart. Detta kräver fortsatt arbete för att förbättra möjligheterna för kombitrafik. Det är också viktigt att i EU-samarbetet är pådrivande för att samordningen mellan de nationella järnvägarna ska bli bättre så att även långväga godstransporter inom EU kan flyttas till järnväg. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 137 () replik: har vällovliga ambitioner när det gäller miljöanpassning av vägtransporterna. Dessa ambitioner tror jag att vi delar. Men jag tror inte riktigt att han var rättvis i sin kritik av vad som åstadkoms under de två tidigare mandatperioderna före valet . Det hände en hel del. nämnde här att den viktigaste energibesparingen bestod i att man minskade personbilstrafikens växthuseffekt genom sparsam körning och så vidare. Men den viktigaste energibesparingen för personresor är att fler åker tillsammans. För varje krona som investerades i järnväg 1998 investerades i vägar. Enligt den senaste planen är det precis tvärtom. Vi inser att man måste öka kapaciteten i kollektivtrafiken om vi ska klara klimatmålen. Den här regeringen gör precis tvärtom. Ni har överfört pengar från anslag till anslag. Det är åt fel håll, . När pumplagen infördes för att bryta det hundraprocentiga beroendet av fossila bränslen röstade , såvitt jag minns, mot den tillsammans med de övriga borgerliga partierna. När försöket med trängselavgifter skulle införas röstade ni mot det också. har ni insett att även borgerliga väljare vill ha trängselavgift. Det var faktiskt något som vi gjorde och något som initierades i . Överföring av godstrafik från lastbil till järnväg och sjöfart kommer aldrig att äga rum så länge det är billigast att köra lastbil hela vägen. Därför undrar jag om tänker hjälpa till och pressa på så att det kommer en proposition med förslag om en kilometerskatt. Det hade vi med i vår transportpolitiska proposition liksom en flygskatt som vi införde och ni sedan avskaffade. är därför lite orättvis. Även om vi kunde ha gjort mer gjorde vi faktiskt en hel del för att miljöanpassa trafiken. 138 () replik: Naturligtvis kan redovisa ett antal åtgärder som gick åt rätt håll under den förra regeringens tid. Självklart är det så. Men faktum kvarstår, , nämligen att vid regeringsskiftet hade land och bilister den i särklass tyngsta, motorstarkaste och törstigaste bilparken. Och det var gott om bilar i vårt land. Det är väl ändå sådana fakta som måste vägas in och mätas? Sedan gjordes det naturligtvis en del saker. När det gäller satsningar på järnväg satsade den här regeringen i sin första budget mer på infrastruktur. Det var kraftfulla satsningar på både väg- och järnvägssidan. Om inte litar på mitt ord kan hon lyssna på Europeiska järnvägsunionen som recenserade hur mycket som hade gjorts på just järnvägssidan som stöttade regeringen. Europeiska järnvägsunionen konstaterade att i princip var sämst i på att underhålla och sköta det järnvägsnät som vi hade. Det fanns många yviga löften i infrastrukturpropositionen, men det var väldigt mycket luft i detta. Faktum kvarstår att det var ett väldigt misskött både väg- och järnvägsnät som vi fick ta över vid regeringsskiftet . Pumplagen pratade om. Men det var så att redan när regeringen med stödpartier röstade igenom pumplagen var en väldig utveckling på gång med att etablera etanolstationer och biogas på . Det var alltså inte särskilt klokt att lagstadga om detta. har det ju blivit ett slagträ i den debatt som förs om hur mackar på sina håll läggs ned för att man inte klarar det här. 139 () replik: När det gäller de tyngsta och de törstigaste bilarna är vi nog lika skyldiga. Det är ett problem som återstår. Men frågan är var den största energipotentialen finns. Jag tycker självklart att det här ska åtgärdas. Men jag tror att den största potentialen för att snabbt minska energianvändningen i samband med persontransporter ligger i att man åker tillsammans. Bilparken tar det att byta ut. Enligt klimatpanelen har vi högst på oss för att vända trenden, från ökade växthusgaser till en minskning. Vägar för busstrafik finns redan. Genom att åka tillsammans minskar man snabbast energianvändningen när man förflyttar sig. När det gäller järnvägen handlar den kritik som du tar upp om underhållet av järnväg. Orsaken är framför allt att inte äskade mer pengar. Vi förde alltid fram deras anslagsframställan i våra budgetförhandlingar. När det däremot gäller investeringar låg vi långt framme. Vi hade kunnat ligga ännu längre framme. Men jag vet att ni vid vartenda tillfälle vi föreslog mer pengar till järnväg och mindre pengar till väg röstade emot. Ni ville ha en annan fördelning. Så sent som i den senaste vårpropositionen säger finansminister att han har för avsikt att låta en samhällsekonomisk analys ge ett större utrymme för vägtrafik och ett mindre utrymme för järnväg. Ekonomiska styrmedel är i särklass effektivast. Det står så i EET-strategin. Kilometerskatt, trängselskatt och flygskatt är saker som vi i den rödgröna majoriteten stått bakom och som vi står bakom. Jag vill att du, , redovisar var du står när det gäller kilometerskatt, trängselskatt och flygskatt. Låt oss höra det! 140 () replik: Trängselskatten är inget problem; det vet . Den tillämpas ju här i . Jag utgår från att kommer med förslag som öppnar möjligheter för fler kommuner att införa en sådan skatt. Vi vill att flyget ska ingå i handeln med utsläppsrätter. När det gäller kilometerskatten och att få ett besked på det området får tåla sig åtminstone till infrastrukturpropositionen . Det finns bestämda invändningar kring den modell som presenterats när det gäller effekter på glesbygd, skogsnäring och annat som inte är okomplicerade. På järnvägssidan försöker smita undan genom att säga att inte äskade mer pengar till underhållet. Ja, men det är väl ändå regeringens ansvar att i en dialog med ansvariga myndigheter se till att det är en vettig fördelning. Det är meningslöst att investera pengar i järnväg om underhållet är så dåligt att tågen blir stående på våra järnvägar. Dessutom underminerar det folks förtroende för att åka tåg, vilket långsiktigt är förödande. Jag är beredd att sätta mig ned med och jämföra era budgetar med de budgetar som lade fram med den tidigare regeringen alltså hur mycket vi var beredda att satsa på järnväg kontra väg. Jag är inte ett dugg orolig för hur den jämförelsen utfaller. Att åka tillsammans är jättebra. Där är vi helt överens. Kollektivtrafiken måste främjas. I handlingsprogrammet framåt finns det en hel del bra förslag som måste genomföras. , du och jag har till och med skrivit en gemensam debattartikel på detta tema. Det är fantastiskt viktigt att främja samåkandet. Jag håller verkligen med om att vi här också kan stimulera de bilister som inte har en kollektivtrafik att tillgå att i mycket större utsträckning samåka än de gör. 141 () replik: De ordfäktningar som vi ägnar oss åt här i är nog intressanta med historiska mått mätt när man tittar på det hela. Men frågan är om klimathotet det minsta påverkas av att vi står här och försöker diskutera vem som gjorde vad, i vilken ordning och vem som var radikalast eller inte radikalast för fem eller . Det går ju att titta i protokollen. Jag har nog samma minnesbild som . När vi föreslog ungefär relationen 21 till järnvägens fördel blev vi kraftfullt kritiserade av den borgerliga oppositionen som undrade varför vi skulle satsa så mycket pengar på järnvägar. Det enorma underhållsberget på vägsidan framfördes som det största problemet. När vi sade att vi ville ha ekonomiska styrmedel för att minska vägtransporternas andel av trafiken jag tänker då på exempelvis införandet av trängselavgiften var den borgerliga oppositionen väldigt kritisk och negativ. har man tagit sitt förnuft till fånga. Vi hoppas att ni nu drar slutsatser och gör samma sak när det gäller till exempel kilometerskatten. Det är väl bara att konstatera att ingen av oss politiker har gjort det vi ska. Då skulle vi inte finnas på den position vi just nu har. Vi har låtit utvecklingen gå för långt. Vi har inte tillräckligt tidigt tagit tag i de problem som vi skulle ta tag i. har vi dock mer kunskap. Vi har, törs jag säga, en allmän opinion på vår sida. Därför är det nu läge att inte redan dagen efter avfärda dess slutsatser utan att faktiskt ta dem på allvar. Om man sedan inte vill genomföra alla förslag kan jag ha viss förståelse för det. Men jag kan inte ha förståelse för att man i princip dagen efter går ut och desavouerar en hel utredning som har gjort ett seriöst arbete. Jag skulle vilja ha ett svar. Ska jag tolka prat om att ett arbete pågår med Klimatberedningen som att det kommer ett antal förslag som syftar tillbaka på den? Det skulle i så fall vara ett glädjande besked. Jag blir lite orolig när bara glatt konstaterar att regeringen är för att flyget ska in i handeln med utsläppsrätter; det är ju den linje som regeringen och EU kör med. Ser ni inga problem för den utslagningsmekanism som det kan bli för svensk industri om man kör detta i en gemensam bubbla? 142 () replik: Låt mig börja med det sistnämnda, med frågan om flyget och handeln med utsläppsrätter. Jag utgår från och det tror jag att också kan göra att regeringen noga kommer att titta på vilka effekter det blir för bland annat basindustrin om flyget inkluderas i handeln med utsläppsrätter i en gemensam bubbla. Självfallet måste man göra det på ett sådant sätt att det inte får negativa effekter för den viktiga industrin. Sedan gäller det Klimatberedningen och vad statsministern har sagt och inte sagt. Det var en snabb och mycket kortfattad kommentar och en del synpunkter på de förslag som presenterats. Naturligtvis kommer det att ske en beredning. Klimatberedningen kommer att utgöra ett mycket viktigt underlag för den klimatproposition som förbereder och som också kommer att presenteras . Jag utgår från att många av förslagen i Klimatberedningens betänkande kommer att finnas med. När det gäller hur mycket olika partier har satsat delar jag synpunkt att det inte lönar sig särskilt mycket att stå här och träta om vem som har satsat mest. Dessutom kan jag ta ansvar bara för de olika budgetförslag som mitt parti, , haft. Men jag kan lova att jag kan sätta mig ned med både och och jämföra våra satsningar på väg kontra järnväg i de budgetförslag som vi lade fram under förra valperioden. Jag är mycket trygg när det gäller hur en sådan jämförelse utfaller. 143 () replik: Jag lämnar exercisen med historiska förtecken. svarar på min fråga om handelsrätter: Om det införs ett sådant system kommer regeringen att noga överväga vilka konsekvenser det får för den svenska industrin. I propositionen Moderna transporter hade vi skrivningar om detta. Vi konstaterade att man måste beakta den synpunkten och verkligen säkerställa att så inte sker. EU har den tydliga inriktningen, och den har hakat på den. Därför förstår jag inte hur det ska gå till att i efterhand konstatera vad det är för konsekvenser. Ingår flyget i handeln med utsläppsrätter kommer det att få vissa konsekvenser. Det menar vi, , , stora delar av svensk basindustri och så vidare. Hur har ni tänkt rätta till det i efterhand? Alla vet vi ju att EU är ett ganska trögrörligt system. Har man en gång bestämt sig för en linje brukar det inte vara alldeles lätt att ändra. Risken är uppenbar att man inom flyget kommer att köpa sig fri i stället för att stå för den teknikutveckling som vi nu pratat om. Det finns möjligheter till teknikutveckling. Men om möjligheten finns att köpa sig fri är risken uppenbar att man inom flyget gör det i stället för att lägga stora summor pengar på forskning för att få effektivare flygmotorer och så vidare. Konsekvensen kommer att bli att vi riskerar att svensk industri flyttar till länder som inte ingår i handeln med utsläppsrätter och då släpper ut lika mycket koldioxid och andra partiklar eller vad det nu kan vara i andra delar av världen. Då har vi inte uppnått annat än att vi har slagit ut en stor del av svensk basindustri. Jag är förvånad över att och en centerpartistisk näringslivsminister inte ser det här problemet och inte tidigare bromsat. Att försöka göra någonting i efterhand brukar vara väldigt svårt inom EU-systemet. 144 () replik: Men, , det är väl ändå så att ingen regering med någon självbevarelsedrift genomför ett system som innebär att stora delar av svensk basindustri kommer att slås ut. Det är ju att beställa ett nederlag i nästa val. Självfallet kommer vi och regeringen att mycket noga överväga detta och att se till att en modell genomförs som innebär att också flyget i mycket större utsträckning får bära sitt miljöansvar. Där finns det verkligen mycket att göra, för flyget har varit en skyddad sektor och kommer inte alls, särskilt inte inrikesflyget på korta sträckor, att kunna hävda sig långsiktigt. Där blir det i stället snabbtåg och andra typer av transporter som kommer att vara dominerande. Men flyget gör vissa ansträngningar. Det får man ändå säga till deras försvar. Det handlar till exempel om gröna inflygningar och annat som visar att man kan spara av bränsleåtgången på olika flygningar. Det är ett gott steg åt rätt håll, men flyget har verkligen en hemläxa att göra som är mycket större än på många andra områden. Men låt oss vänta och se! Låt oss inte spekulera i ett väldigt destruktivt och negativt utfall av detta, utan låt oss avgöra detta och utvärdera när det förslag som kommer verkligen har kunnat träda i kraft och vara i drift . Det är först då vi kan se hur det faller ut. Jag tror inte att det gagnar saken att spekulera här och om att det skulle få starkt negativa effekter på basindustrin. 145 (): Jag hörde naturligtvis ljuva stämma genom tv-systemet, och jag är inte helt förvånad. Varje gång den borgerliga majoriteten hamnar i trångmål vill de gärna titta på vad den förra, socialdemokratiska regeringen gjorde. Det är naturligtvis ett fattigdomsbevis för en regering som inte har någon politik att skylta med. Sanningen är den att vi diskuterar vägtrafikens miljöanpassning. Sanningen är den att vi över huvud taget inte har någon politik från regeringen att förhålla oss till. Alla de konkreta förslag som har lagts fram från till exempel Klimatberedningen har ju raskt avfärdats. Kanske inte av men av landets statsminister och finansminister. Varje gång jag har hört företrädare, antingen eller infrastrukturminister , har de pratat sig varma för miljösatsningar för att dagen efter avfärdas av finansminister som säger att det där med järnvägssatsningar är helt fel väg, och statsministern säger att det är orealistiskt. Då är frågan: Vad är det värt att lyssna på och välmenta meningar om att satsa på miljön när det i verkligheten är så att de som sitter på den egentliga makten i regeringen, nämligen , avfärdar detta? I det läget kan det naturligtvis vara bekvämt att säga att det inte gjordes tillräckligt mycket . Nej, så är det. Vi kan aldrig vara nöjda och säga att vi har gjort allt vad vi har kunnat, för hade vi gjort allt vad vi har kunnat hade vi naturligtvis inte varit i den situation vi nu är i. räknas ju som ett föregångsland, mycket tack vare den politik som drivits tidigare, men det är inte tillräckligt för det. Och vi socialdemokrater har naturligtvis tagit till oss det faktum att vi förlorade valet. Vi håller på att titta på vår politik, omvärdera den där det behövs, förstärka den där det behöver göras, för att kunna ha en vass och bra politik och ett vasst och bra alternativ när vi går till val nästa gång. Men befinner vi oss ändå i 2008. Vi har kvar av den här mandatperioden. Det är en borgerlig regering, och då är min fråga återigen: Vad vill man konkret göra? Vänta och se tycker jag inte är något särskilt bra alternativ, men det är precis vad vi har fått se . Varje gång man hör ett löfte från eller bör man veta att det blir nedslaget direkt dagen efter från . Så vad är löftena värda, ? 146 () replik: Jag är tacksam för att återkom till kammaren och gav möjlighet till en fortsatt diskussion i de här viktiga frågorna, för jag uppfattade att han i sitt inledningsanförande ansåg att frågorna är mycket viktiga. Men, herr talman, det här med att företrädare för Socialdemokraterna nu sätter sig till doms över regeringen, precis som vi satte oss till doms över den socialdemokratiska regeringen, är ingen bra och objektiv modell. Tänk er om vi hade satt i gårdagskvällens hockeymatch i till domare mellan och ! Då kanske hade vunnit med 42, men själva poängen med den här typen av drabbningar och matcher är ju att man har en neutral domare. Och neutral domare i den här frågan är svenska folket. Låt dem i valet avgöra: Har den här regeringen lyckats bättre eller har den lyckats sämre än vad den förra regeringen gjorde? Det är det enda sanna utslaget i den matchen, och jag har stort förtroende för hur de kommer att döma. Jag dristade mig i mitt inledningsanförande till att jämföra vad den här regeringen har gjort och vad den förra regeringen gjorde. Jag påpekade att även den förra regeringen hade ett väldigt gott underlag i form av betänkande . Det är det kom. Där förutspådde man att man måste höja bensinpriserna med i genomsnitt över framåt och göra en rad åtgärder för att miljöanpassa vägtrafiken. Hur slutade det? Jo, när vi tog över efter Socialdemokraternas valförlust 2006 hade den törstigaste, största och mest motorstarka bilparken i . törstigare bilar körde vi omkring med här 2006 efter att hade påtalat att vi måste göra något, och vi måste göra det . har upprepat en hel del av förslagen. Den här regeringen bet huvudet av skammen och höjde faktiskt koldioxidskatterna. Att vi vågade göra det välkomnades även av . Vi införde även en miljöbilspremie. 147 () replik: Jag blir inte klok på detta. Vi hade en situation under den förra mandatperioden och där regeringen angreps hårt av den borgerliga oppositionen för att vi höjde bensinskatten, vilket ledde till höjda bensinpriser. Vi angreps stenhårt av den dåvarande borgerliga oppositionen för att vi satsade för mycket på järnvägar och för lite på vägar. Det var så det lät då.