prot · GV09125 · 2008-06-10 00:00:00 — Jag vet att Socialdemokraterna älskar att fatta politiska beslut om allting, men det är inte säkert att politiken ska ingripa i precis allting. Om det finns en franchiseorganisation där båda parterna finns med är syftet med den organisationen att själv ha en sanering. Inom SFF har man etiska regler som man tillämpar och som går ut ifrån European Franchise Federations regelverk. FRO, Franchisetagarnas , jobbar mer med opinionsbildning och informationsspridning, och det är väldigt bra. Men om jag startar ett franchiseföretag måste jag själv ta reda på och läsa avtalet. Om jag inte tycker att avtalet är bra kan jag starta något annat företag. Men uppenbarligen är det rätt många som tycker att det fungerar väl, och eftersom överlevnadsgraden i de här företagen är mycket hög måste det vara något slags betyg på att det är en väl fungerande företagsform, som många väljer. Det fria valet, om jag ska starta ett franchiseföretag eller inte, gör ju den individ som startar sitt företag. Sedan måste branschen själv i första hand ha en diskussion och en sanering om man behöver ändra något förhållande i detta. Men själva idén med franchise är att de har ett liknande upplägg, och det är det som gör det enklare. Många väljer just franchise som ett sätt att driva sitt företag. De har samma sorts lokaler, samma sorts produkter, prislistor och alla de saker som underlättar för start av företag. Jag tycker att det är viktigt att säga detta: Ta inte ifrån de enskilda företagarna deras ansvar när de drar i gång! Ta inte ifrån dess ansvar när det gäller informationsspridning och de regelverk som man har! Jag kan inte se att det finns något viktigare uppdrag för mig än att se till att skapa i grunden bra företagsvillkor. Det är det som kommer att hjälpa dem. Se till att sänka kostnaden för de anställda! Se till att ta bort regelkrångel som finns i många av dessa branscher! Se till att de kan få en bättre lönsamhet! Jag tycker att det är det viktigaste uppdraget. Det håller jag på med för fullt, och det har också gett resultat. 29 (): Om man märker och ser att det är flera inom franchising som inte har kollektivavtal, där man har bördor av annat slag för att man är uppbunden av någon annan, att man inte har förhandlingsmöjlighet som på andra ställen är inte det skäl nog för att intressera sig för att se över de här frågorna? Min fråga till ministern var om ministern övervägde några ytterligare initiativ för att stärka franchisetagarnas ställning, med betoning på franchisetagarna. Då svarar bara att det ska vara enkelt, roligt och lönsamt att driva företag, och det ska vara attraktivt att starta och driva företag. Men inom det här området var hon inte alls beredd att göra några insatser. Gynnas då franchisetagarna av regeringens åtgärder med sänkta arbetsgivaravgifter? Åtgärderna har ökat möjligheterna också för franchisetagare att driva företag framgångsrikt, säger . Men här kan vi också se hur man är bunden av regelverk i andra former. Därmed har jag inte sagt att franchising i företagsform inte kan ha sin givna plats om den är rätt använd. Men det är ett ensidigt system som är till nackdel för den svagare parten, nämligen franchisetagaren, och det är det som är vårt stora bekymmer. Jag har nämnt förhandlingsrätten. Enligt uppgift har till exempel franchisetagarnas egen organisation förgäves försökt få förhandlingar till stånd om ett standardavtal med franchisegivarnas organisation . Men man kommer inte ens till förhandlingsbordet. Man är inte en part i det sammanhanget. Det finns skiljeklausuler, och det sker uppsägning av avtalen. Man är bunden till avtal som man inte kan påverka. Det här är ett bekymmer som är väldigt olyckligt. Det finns oskäliga villkor. Standardavtalen innehåller bestämmelser som ger givaren ensidigt rätt, och det är det som vi vill att gör någonting åt. 30 Näringsminister (): Bunden av avtal ja, det är alla som tecknar ett avtal. Man är bunden av det avtal som man har gjort i en uppgörelse. Min poäng är att människor som tecknar dessa avtal måste läsa avtalen och se vad de innebär innan de skriver på dem. Det är det som är poängen. Tycker man inte att det är bra låter man bli. Tycker man att det är okej skriver man på. Jag håller med om att man får jobba för att utveckla de här sakerna, men jag tycker att det i första hand är en branschfråga. Mitt uppdrag är i första hand att se till att det är enkelt, roligt och lönsamt att driva företag. Vad har jag då gjort? Jo, vi har sänkt arbetsgivaravgifterna. Och låt mig säga att i den här sektorn, som tar upp, är sänkta arbetsgivaravgifter för unga någonting otroligt viktigt. Vi har sänkt kostnaderna rejält för de här företagen. Det tycker Socialdemokraterna inte är bra. Den andra delen handlar om regelförenklingsarbete och att minska . Det finns otroligt många regler i livsmedelssektorn och handelssektorn som vi kan förenkla. Det här tycker Socialdemokraterna inte heller är bra. Ni vill inte ha något regelråd som granskar alla regler som diskuteras och ska genomföras. Det haltar lite grann när ni låtsas som att ni värnar företagen så mycket men sedan inte tycker om det när man kommer med de strukturella åtgärderna, som är till för att skapa lönsamhet i alla företag, utan är emot det. Jag försöker bara hävda att generella åtgärder för företagen är mitt huvuduppdrag. Jag ser inte i dagens läge att det finns någon anledning att ändra på det som gäller just franchiseföretagen, därför att jag ser inte att det är min roll i detta skede. Det är en sak som måste ske inom branschen. Sedan ska jag se till att leverera att de här företagen får en bra lönsamhet, och det är jag på god väg att göra. Jag hoppas bara att Socialdemokraterna inser att just de generella åtgärderna är av absolut största vikt för att vi ska få ett bättre företagsklimat här i . Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2007/08:673 om kunskapskrav för gymnasieskolans förberedande program 31 Utbildningsminister (): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att avskaffa ytterligare kunskapskrav, utöver dem som hon i sin interpellation påstår att jag vill ta bort, på gymnasieskolans yrkesförberedande program. Naturligtvis ska inte kunskapskraven på gymnasieskolans yrkesförberedande program tas bort. Tvärtom syftar regeringens utbildningspolitik till att höja nivån och kraven inom skolväsendet. har kunskapsresultaten i matematik, naturvetenskap och läsförståelse försämrats. Regeringen satsar därför på att stärka arbetet med läsning, skrivning och räkning i skolan. Obligatoriska kontrollstationer och fler nationella prov ska införas i och motsvarande skolformer. Både nuvarande och blivande lärares kompetens ska stärkas. Skolan ska präglas av gott ledarskap och välutbildade lärare, en tydlig fokusering på kunskapsresultaten och en trygg och lugn miljö. Syftet med alla dessa reformer är att ungdomarna ska komma bättre förberedda till gymnasieskolan än vad som har varit fallet. Det gäller också dem som vill studera på yrkeslinjer. Alltför många ungdomar avbryter sina gymnasiestudier. Drygt var tredje svensk 20-åring har inte klarat en fullständig gymnasieutbildning med godkända betyg. Svenska och internationella studier visar att dessa ungdomars arbetsmarknad är både osäker och begränsad. Det skapas få nya jobb för en person som inte avslutat gymnasieskolan med godkänt resultat. När ett företag måste minska sin personalstyrka är det oftast just dessa ungdomar som får gå först. Det är alltså både angeläget och nödvändigt att se till att fler klarar gymnasieskolan. Framför allt måste avbrotten från yrkesprogrammen minska. Fler ungdomar än måste få möjlighet att fullfölja den utbildning de påbörjat. Vi vill ge dem bättre förutsättningar för detta. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över gymnasieskolan. Av direktiven framgår att yrkesförberedande program ska fokusera på yrkesämnen och leda till en gymnasieexamen med inriktningen yrkesexamen. Programmen ska ha hög kvalitet och ska leda till skicklighet i yrket. Det är således inte fråga om att sänka krav, utan om att ställa andra och tydligare krav på yrkeskunnande. Det ökar elevernas anställningsbarhet och möjlighet till fortsatt lärande. överlämnade sitt betänkande en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) till mig . Regeringen avser att återkomma med en proposition till efter att ha tagit del av synpunkterna från remissinstanserna. Slutligen vill jag poängtera att det av tydligt framgår att utredaren ska utgå från att svenska, engelska och matematik även framöver ska vara kärnämnen i gymnasieskolan, just för att kunskaper i dessa ämnen är viktiga på samtliga program i gymnasieskolan. Jag anser också, liksom utredaren, att alla elever på yrkesförberedande program som så önskar ska kunna välja till kurser för att nå högskolebehörighet. Genom regeringens satsning på förbättrade baskunskaper i och den kommande reformen av gymnasieskolan bedömer jag att arbetslivets krav på goda kunskaper kommer att bättre tillgodoses . 32 (): Om utredningen heter en reformerad gymnasieskola kanske jag får komma med ett förslag på namn på propositionen. Den kanske kan heta: Vissa får gå ut bakvägen. För det är det som blir resultatet av regeringens politik. Jag ska berätta om bakgrunden till den här interpellationen. besökte jag Arbetsförmedlingen i som ligger i en väldigt expansiv region, i där jag kommer ifrån. Där finns största arbetsplats, . Många unga människor som söker sig till Arbetsförmedlingen i skulle kunna slussas vidare dit. Problemet är att de inte har rätt kompetens för de allra minst kvalificerade yrkena på . Det är sådana yrken som kanske bara krävde grundskolebehörighet och knappt det. krävs det ganska avancerade kunskaper i engelska och gärna i ett språk till. Det krävs ganska avancerade kunskaper i matte. De ungdomar som är ute i långtidsarbetslöshet kommer ofta från de yrkesförberedande programmen. De har inte kunnat tillgodogöra sig de här ämnena. tycker utbildningsministern inte att de behöver göra det heller. Då undrar jag en sak. Till vilka företag tänker gå ut och säga: Jag vet att vi lever i en föränderlig värld där det är väldigt viktigt att ha teoretiska kunskaper för att man ska kunna få en livslång utbildning, men våra gymnasieelever i behöver inte de teoretiska utbildningarna, för det är inte fråga om att sänka krav utan om att ställa andra och tydligare krav på yrkeskunnande, det vill säga inga krav på det teoretiska kunnandet. Det är det som leder till det sorteringssamhälle som tydligt har tagit ställning för. Jag såg att utbildningsministern debatterade betyg för de elever som ska börja i årskurs 1. Som sjuåring ska man kunna veta att man har blivit icke godkänd. Det börjar redan där. Man ska också veta att vissa människor jobbar bäst med händerna. De kan inte ta till sig de teoretiska kunskaper som finns i samhället. På så sätt skapar vi ett A- och ett B-lag i samhället där vi redan på förhand bestämmer vilka som ska jobba med huvudet och vilka som ska jobba med händerna. Och du ska inte komma hit och tro att du kan byta väg i livet. Vi sparar ju in på komvux. Det tycker jag inte är ett sätt som man bygger framtidens utbildningsväsen på. Det är inte på det sättet som man förbereder dagens unga människor inför framtidens arbetsmarknad. Jag tycker att det är oerhört häftigt att vi lever i ett föränderligt samhälle där vi inte är protektionister, där vi faktiskt har uppmuntrat förändringens vindar och de strukturomvandlingar som har skett i . Men det här sätter den borgerliga regeringen stopp för. Det här är ett exempel på den politik som gör att det sätts stopp för den förändringsbenägenheten. Det är väldigt tråkigt. 33 Utbildningsminister (): Jag tycker att det vore klädsamt med lite ödmjukhet från Socialdemokraternas sida när det gäller utbildningspolitiken. kom det många delegationer från andra länder och studerade svenskt skolväsen och svensk utbildningspolitik. kommer inga delegationer från andra länder och studerar . Jag tycker att Socialdemokraterna ska fundera på varför ingen vill lära av . Sanningen är att är ett avskräckande exempel när det gäller utbildningspolitik och har varit det under . Resultaten har sjunkit oavbrutet . Anledningen till att vi nu genomför omfattande reformer av det svenska skolväsendet är ju att er flummiga skolpolitik har misslyckats. Ni har varit livrädda för att ställa krav i skolan. Ni har varit livrädda för att utvärdera resultat i skolan. Ni har varit livrädda för att ge läraryrket den status och den ställning som läraryrket förtjänar för att vi ska kunna rekrytera duktiga lärare. Ni har varit livrädda för att säga att det är de vuxna som ska bestämma i skolan. Ni har infört styrelser där eleverna ska bestämma över rektorer och lärare, och i många skolor är det de mest högljudda gängen som bestämmer i stället för de vuxna. Det är resultaten av er skolpolitik som innebär det stora misslyckande som den svenska skolan redovisar i de internationella resultattabellerna. Lite ödmjukhet från socialdemokratins sida vore väl ändå på sin plats? Det svenska gymnasiet slår ut fler ungdomar än någon annan gymnasieskola i hela världen. En tredjedel av varje årskull når aldrig målen. De hoppar av eller blir underkända och slås ut. Det är resultatet av den jämlika gymnasieskola som interpellanten talar om. En tredjedel slås ut. Inget annat land i hela den utvecklade världen har så höga dropouts, så hög utslagning från sin gymnasieskola. Att komma och säga att den nuvarande gymnasieskolan skulle skapa jämlikhet är ju blaha blaha. Sanningen är att de ungdomar som interpellanten talar om, som hon hade besökt på Arbetsförmedlingen i , som hade svårt att få jobb, har gått i Socialdemokraternas gymnasieskola. Vår gymnasieskola är ännu inte införd. Den kan väl inte klandras för de problem som interpellanten tar upp. Varför misslyckas gymnasiet med sin huvuduppgift ? Det finns två orsaker. Den ena är att inte har lärt ungdomarna tillräckligt läsa, skriva, räkna och allt vad det är för att de ska vara förberedda för gymnasiet. Sedan är det den andra orsaken. Det är den grundläggande feltanken som hade och det som infördes med gymnasiereform 1990 i . Det var tanken att jämlikhet skulle skapas genom att alla skulle bli akademiker. Högskoleväsendet byggdes ut så att så många som möjligt skulle gå på universiteten, och så sade man: Alla som går på gymnasiet ska läsa in högskolebehörighet. Alla ska bli universitetskompetenta. Dåvarande skolministern sade i sin motivtext att kommer att bli ett föregångsland. Många andra länder kommer att följa efter detta. Sanningen är att , senare, har inget annat land tagit efter . Jo, därför att vår gymnasieskola visar att den tanken var fel tänkt. Alla ungdomar vill inte bli akademiker. Alla kan inte bli akademiker, och samhället fungerar inte om alla blir akademiker. Högskoleekonomer kan gå rakt ut i arbetslöshet , medan det knappt går att få tag på en målare. Vi måste återigen uppvärdera yrkesarbete. Det är så märkligt att just det parti som kallar sig för arbetarparti, Socialdemokraterna, så till den grad har nedvärderat yrkesutbildningar. Vad är det för fel på yrkeskunskap? Varför ska det nedvärderas? Status i utbildningen räknas bara om man läser akademiska ämnen på gymnasiet. Yrkesämnena är ingenting värda. LO gav ut en rapport . Där skriver man nu: Vi måste rusta upp yrkesutbildningarna igen. Jag tycker att de har helt rätt. Svenska, engelska och matematik ska ingå i alla utbildningar. Försök inte inbilla någon att regeringens reform skulle innebära någonting annat. Det obligatoriska utrymmet för engelska är precis lika stort i det kommande gymnasiet som det har varit . Däremot måste inte alla läsa in universitetsbehörighet. Det är den stora skillnaden mellan den gymnasieskola vi nu bygger och den ni hade byggt. Lite ödmjukhet borde ni visa med tanke på alla de misslyckanden som svensk skolpolitik redovisar. 34 (): Utbildningsministern undrar varför det inte kommer några utländska delegationer för att lära av . Vad vet jag? Kanske beror det på att utbildningsministern och regeringen för en skolpolitik för forntiden. Det kanske inte är så attraktivt att studera det som ett framtidsexempel. Skillnaden mellan dig och mig, , är att jag tror att det inte kommer att duga att kunna måla . Du måste kunna vara mottaglig och föränderlig i en föränderlig arbetsmarknad. Jag vill inte ha de klassklyftor som det innebär när vissa har chansen att skola om sig, att utbilda sig under en hel livstid och vara i framkanten på arbetsmarknaden. Andra däremot lämnas bakom, utanför. Du vill ha ett samhälle där klassklyftorna cementeras, där vissa får vara med och andra lämnas utanför. Det är det som det här är ett exempel på. Det finns många andra exempel i din politik som befäster de klassklyftor som redan finns och som kommer att öka dessa . När man inte lyckas, då behöver man hjälp, tror jag. Jag tror inte att det finns dåliga barn och bra barn. Det finns inte smarta barn och dumma barn. Det finns barn som kommer från studiemotiverade hem. Det finns barn som kommer från välbärgade hem. Det finns också barn som kommer från hem utan studietradition och kanske också från socioekonomiskt svaga hem. Det är för deras skull som jag vill ha höga teoretiska kunskapskrav. Med resurser vill jag också se till att de här barnen kan tillgodogöra sig de kunskaper som de behöver för framtidens arbetsmarknad. Du lämnar dem utanför. Du struntar i dem. Du säger att vissa ungdomar kan tänka och att andra inte kan tänka och därför inte ska behöva tillgodogöra sig de teoretiska kunskaperna. Så var det också . Man sade sig inte bygga ett utbildningssystem för framtiden. 35 Utbildningsminister (): Det är väl ändå väl vulgärt att påstå att jag säger att vissa inte kan tänka och att andra kan tänka. Interpellanten kan väl ge ett svar på frågan: Vem är det som har haft ansvaret för den skolpolitik som har lett till den största utslagningen i världen från gymnasiet vilket parti är det? Låt mig tänka lite. Kan det vara Socialdemokraterna i ? Ja, sanningen är att det är så. Varför har er politik misslyckats så i grunden trots alla goda ambitioner? Den frågan måste ni fundera över. Den oerhört hemska skolpolitik som jag står för håller Socialdemokraterna det läser jag i tidningarna på och kopierar bit för bit. Varför gör ni det om det är så hemskt? Även om interpellanten själv inte har kommit till insikt så har väl interpellantens parti kommit till insikt om att det inte har fungerat. Det är väl sanningen. Utslagning, elever som inte lär sig läsa, skriva och räkna, alldeles för få ungdomar som vill bli lärare i skolan och det individuella programmet som svämmar över av elever det individuella programmet som var den inriktning som skulle hjälpa elever med svårigheter och som skulle bli ett undantag, skrev i sin gymnasieproposition, är gymnasiets största utbildning; hjälpklassen är den största klassen i skolan är resultatet av er utbildningspolitik. Det är det vi nu rättar till. Vi ska ge de ungdomar som slås ut i er skola nya chanser. Jämför med borgerligt styrda ! har en mycket lägre ungdomsarbetslöshet. Man satsar på yrkesutbildningar. Man nedvärderar inte yrkesutbildningar. Unga människor får jobb i . I har vi haft en högre ungdomsarbetslöshet. Det har berott bland annat på gymnasiets organisation ni tror ju att jämlikhet skapas genom att alla ska bli akademiker. Omvärdera den och ompröva detta! 36 (): Jag måste börja med att påminna om vad som hände . Det var ju så att ni i de borgerliga partierna vann valet, så är det faktiskt du som har makten, du som har ansvaret och du som är i opposition. Så sluta vara i opposition mot en gammal politik som fördes och börja ta ansvar för den politik som du har ansvaret för att bedriva! Nej, det handlar inte om att nedvärdera yrkesutbildning. Jag är otroligt stolt och glad över att vi i har en tradition av bra yrkesutbildningar. Ganska hör man att svenska elever i gymnasieskolan till exempel vinner olika hantverkstävlingar och yrkesskicklighetstävlingar runt om i världen. Jag tycker att det är jättehäftigt. Men även de barnen ska ha en chans att utbilda om sig om de vill det. Det ska inte vara bara en gåva till de barn som kommer från socioekonomiskt starka eller studiemotiverade hem eller, för den delen, för det här är ren och skär klasspolitik, rika hem. De barnen ska kunna ha alla chanser hela livet. Men de fattiga barnen ska vi stänga vägarna för. Dem ska vi ge färre vägar. Redan i ettan ska de få veta att de inte är godkända. På gymnasienivå ska de få höra: Du har kanske inte hjärnans kompetens, och du har kanske inte tankens kompetens. Men om du håller dig till handens kompetens ska det nog gå bra för dig också. Det är ett cyniskt och diskriminerande sätt att se på elever och barn och på ungdomars förmåga, tycker jag. 37 Utbildningsminister (): Alla gymnasieelever ska läsa svenska, engelska och matematik i samma utsträckning som . Det har jag nu sagt . Jag kan säga det också en fjärde gång. Det går kanske ändå inte in hos interpellanten, men det är sanningen och det som ingår i den nya gymnasiereformen. Måste alla bli akademiker? Interpellanten påstår att jag är cynisk när jag menar att den som har, som interpellanten kallar det för, en handens kompetens skulle kunna få en bra yrkesutbildning. Varför är det cyniskt? Varför har ni en så nedvärderande syn på yrkesarbete och yrkesutbildningar? Hur kan ett parti som har ett så starkt samarbete med som organiserar alla dessa arbeten många av dem är just en handens kompetens, eller hur det nu uttrycktes från interpellantens sida säga att man är cynisk om man vill värdera de arbetena? Det är en väldigt märklig inställning. Jag förstår inte varifrån ni har fått föreställningen att yrkesutbildningen ska ges status genom att akademiska utbildningar ska kopieras. För mig är det ingen statusskillnad mellan yrkesutbildningar och teoretiska utbildningar, men så är det hos er socialdemokrater. Jag vet inte vad ni har för komplex för den vita studentmössan som i grunden ligger bakom det här. Någonting är det ju. Ni kan inte erkänna att en yrkesutbildning kan ha hög status och att ett gott yrkesskickligt kunnande ska ha hög status i sig, utan det ska ges status genom att akademisera så mycket som möjligt. Jag tycker att det är en otroligt märklig inställning. Betygen är till för att ge både föräldrarna och eleverna framför allt när det är fråga om små barn handlar det om föräldrar en väldigt tydlig information om hur det går för eleven i skolan. Jag uppfattar ett mycket starkt stöd bland föräldrar för en tydligare information. Och jag uppfattar att interpellantens parti även om det här låter som att interpellanten är mot alla betyg med stormsteg är på väg mot vår politik också på det området. Jag välkomnar det. Jag tror jag kan då gärna använda interpellantens termer att det är arbetarklassens egna barn som har förlorat på den socialdemokratiska skolan. har egentligen inte någonting åstadkommits när det gäller ökad jämlikhet och social utjämning trots att det har varit ambitionen. Det beror på att den skolpolitik som förts har varit misslyckad och felaktig. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:752 om tolkservice inom arbetslivet 38 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig vad jag tänker göra för att förbättra möjligheterna för döva, hörselskadade och dövblinda att få den hjälp de behöver för att ges samma chans på arbetsmarknaden som alla andra. har vidare frågat mig om jag kommer att påskynda processen för att uppnå målen i den handlingsplan för handikappolitiken som antogs 2000 och sträcker sig och som involverar alla samhällsområden. Jag håller med om att ett funktionshinder aldrig får vara ett hinder för att få arbete. Mot denna bakgrund har regeringen gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa de olika former av stöd och insatser som lämnas inom arbetsmarknadspolitiken till personer som är barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade. Uppdraget ska redovisas .