prot · GW0944 · 2008-12-08 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Näringsminister (), justitieminister (), statsrådet (), finansminister () och försvarsminister (). 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:150 Till Interpellation 2008/09:150 Arbetsmarknadssituationen i och av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:163 Till Interpellation 2008/09:163 Transportstödet till Lastvagnar i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag Interpellation 2008/09:170 Till Interpellation 2008/09:170 Rätt till dödshjälp av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2008/09:181 Till Interpellation 2008/09:181 av LiseLotte () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och utrikes resor. () Enligt uppdrag 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2008/09:86 till näringsutskottet Motioner 2008/09:Ju10 och Ju11 till justitieutskottet 5 § Allmän miljö- och naturvård Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2008/09:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prop. 2008/09:1 delvis). 1 (): går statsminister antagligen upp i en talarstol som liknar denna i i . Där kommer han att berömma den svenska klimatpolitiken och berätta om hur våra utsläpp har minskat som tillväxten ökat med . Tyvärr är det inte lika ofta som han nämner att allianspartier röstat emot varje enskilt beslut som lett fram till denna utsläppsminskning. Tyvärr kommer han nog inte heller att berätta att kommer att avskaffa den enskilt viktigaste klimatåtgärden, den åtgärd som har stått för en fjärdedel av minskningen, det lokala klimatinvesteringsprogrammet. Runt om i har hundratals projekt fått statligt stöd. Programmen omfattar ca 720 åtgärder och en investeringsvolym på . En tredjedel av dessa åtgärder görs av näringslivet. Sammanlagt har programmen sparat över koldioxid. Det är så mycket som hela inrikesflyget. Runt om i landet har de här programmen skapat arbetstillfällen. Runt om i landet har programmen minskat utsläppen. Och runt om i landet har programmen skapat tillväxt och framtidstro. Alternativen i svensk politik är tydliga: en regering som står handfallen inför klimat- och jobbkrisen och en opposition som vill investera i framtidens jobb och klimat. Ska vi klara klimatkrisen krävs det att vi minskar våra utsläpp till 2020 och att vi sedan fortsätter att minska våra utsläpp till 2050. Den senare slutsatsen var alla partier i den här överens om i Klimatberedningen. Vi har sträckt ut en hand till regeringen och sagt oss vara beredda att komma överens om ett ambitiöst klimatmål. Vi deltog konstruktivt i regeringens klimatberedning. Tyvärr var regeringssidan inte lika konstruktiv utan använde den till att gräla med varandra. in i mandatperioden har fortfarande inget nationellt klimatmål. Av den utlovade klimatpropositionen syns, trots att julen står för dörren, ingenting. I Klimatberedningen var den moderatledda sidan överens om att minska utsläppen i med . Det tyckte miljöministern var lite för tufft, så i en tidningsintervju prutade han ned målet till , ja, kanske till och . Det tyckte i sin tur statsministern var lite för tufft. Han ifrågasatte om vi verkligen behöver något klimatmål över huvud taget. Det är pinsamt att regeringen i denna ödesfråga inte ens ska kunna samla sig till ett mål för klimatpolitiken, än mindre en proposition. och vill leda världen och leda EU, men klarar inte ens att samla sig till att leda . Halva mandatperioden har gått, och regeringen klarar inte ens att ställa upp ett mål. I andra länder ser det annorlunda ut. vill minska sina utsläpp . vill minska dem . har beslutat sig för att minska utsläppen . Hur mycket sämre anser högeralliansen att ska vara? Parallellt med klimatförhandlingarna genomgår världen en djup ekonomisk kris. En risk om inte förhandlingarna sköts rätt är att krisen används som argument för att ingenting göra. De som länge argumenterat för att den klimatomställning som vi behöver göra kommer att bli för dyr hittar i finanskrisen nya argument. Därför behöver och andra länder driva på processen ännu hårdare och argumentera för det omvända perspektivet. Finanskrisen ger möjligheter att klara också klimatkrisen. Den ekonomiska krisen behöver mötas med en tydlig stimulanspolitik. Genom att välja att göra investeringar i ny, miljövänlig teknik kan vi skapa gröna jobb och kraftigt minska utsläppen av växthusgaser. Men , ordförandeland om , kommer tomhänt till . Den saknar fortfarande nationella klimatmål. Efter drygt halvtid i regeringsinnehavet finns det ingen klimatproposition, som utlovats, och inga mätbara mål är uppställda. Bristen på klimatstrategi kan, nu när vi går in i en lågkonjunktur, innebära tiotusentals förlorade svenska jobb inom det miljötekniska området. Bristen på klimatstrategi påverkar också konkurrenskraften hos de svenska företag som varit framsynta och gjort stora klimatinvesteringar. Regeringens handfallenhet inför jobbkrisen är anmärkningsvärd. I stort sett alla kommentatorer och experter, från höger till vänster, är överens. Regeringen har väntat för länge, gjort för lite och gjort saker . I stället för att anta utmaningarna har man passivt sett på medan varslen haglat och arbetslösheten ökat. I stället för nya investeringsprogram i ny, grön teknik avskaffar regeringen de framgångsrika klimatinvesteringsprogrammen. I stället för att gripa den historiska möjligheten att byta ut den svenska fordonsparken mot miljöbilar förtidsavvecklar man miljöbilsbonusen. I stället för att särskilt stödja klimatsmarta ombyggnader och energieffektivisering kommer regeringen med ett ROT-program som ger lika stora bidrag till den som vill lyfta in en oljepanna i villan som till den som vill lyfta ut oljepannan ur villan. Speciellt anmärkningsvärd blir regeringens politik på miljöbilssidan. Det växande miljöintresset har lett till en nödvändig omställning av svensk bilindustri och en framgångsrik omställning. Av Saabs försäljning var miljöbilar. Av Volvos försäljning var miljöbilar. När svensk fordonsindustri påbörjat den nödvändiga omställningen och när svensk fordonsindustri knäar under den vikande konjunkturen, då presenterar regeringen och högerpartierna något som väl bäst beskrivs som ett antimiljöbilspaket. Parkeringsförmånen för miljöbilar avskaffas. Sammantaget gör dessa tre åtgärder från högerpartierna att den stockholmare som står inför valet att köpa en ny bil förlorar jämfört med dagens situation om man väljer en miljöbil. Dessutom avvisar regeringen stödet till efterkonvertering, ett stöd som skulle kunna ge tusentals ägare till lite äldre bilar möjligheten att göra en klimatinsats. Dessutom avvisar regeringen skrotningspremien, ett förslag som skulle skrota ut de äldsta och miljövidrigaste fordonen ur den svenska bilparken och möjliggöra ett byte till en miljöbil. Lika illa är utvecklingen på bränslesidan. Regeringen har vid ett flertal tillfällen deklarerat att det ska vara dyrare att använda bensin och diesel än etanol och andra förnybara alternativ, men med dagens låga oljepriser är det billigare att köra på bensin och diesel än på etanol. Det ska löna sig att göra rätt, och det ska kosta att göra fel, brukar de borgerliga mässa i debatten. Vi kan väl bara konstatera att det då enligt regeringens politik är rätt att köpa en utländsk fossilbil och fel att köpa en svensk miljöbil. Barn är inte små vuxna. Barn har betydligt känsligare kroppar. I relation till sin kroppsvikt dricker de mer, äter mer och andas mer än sina föräldrar. Barnen är alltså mer utsatta för gifter i luften, i kläderna och i de leksaker som de inte sällan stoppar i munnen. har vi kunnat läsa oroväckande larm, larm om gifter i leksaker och mjukgörande ftalater i tryck på kläder. Det tycks som om barn inte bara är mer känsliga utan också mer utsatta för farliga kemikalier i sin vardag. är det jul och många föräldrar väljer med tvekan bland leksaksaffärernas utbud. Är den röda färgen på leksaksbilen fri från gifter? Vilka mjukgörande ämnen innehåller den glada plastankan? Kan vi verkligen lita på CE-märkningen? Vad gör då regeringen för att stilla föräldrars oro? Verkar de för att förbjuda fler ämnen och skärpa kontrollen genom ökade myndighetsanslag? Verkar de för ökad kontroll och mer informationsinsatser? Nej, tyvärr agerar regeringen i precis motsatt riktning. någonsin tillåter regeringen ett farligt ämne som redan är förbjudet att använda. Dekabromdifenyleter blir återigen tillåtet och återigen ett hot för svenska konsumenter. Det är ett hormonstörande ämne som hittats i bland annat bröstmjölk. Miljörörelsen har kallat det för ett historiskt bakslag för miljöpolitiken. Kemikalieinspektionen, den myndighet som ansvarar för kontroll och övervakning, får sina resurser nedskurna i regeringens budget och i det betänkande vi diskuterar . Resultatet blir mindre kontroll i stället för mer och sämre information i stället för bättre. Vi vill öka intensiteten i arbetet mot farliga kemikalier, förbjuda fler ämnen och öka anslaget till KemI för kontroll och information. Det hade kunnat ge många föräldrar en tryggare och lugnare jul. Regeringen tycks helt sakna strategi för den kanske viktigaste frågan i de globala klimatförhandlingarna, hur alla länder kan förmås skriva under en framtida överenskommelse. Den har inte presenterat ett enda initiativ för att hitta en global finansiering av tekniköverföring och substantiell kapitalöverföring. I stället har de aktivt argumenterat mot dem som vill använda en global klimatöverenskommelse till att öronmärka pengar för tekniköverföring. Dessutom har linjen i argumentationen varit att det viktiga är att göra det möjligt för och EU att köpa sig fria från stora delar av våra åtaganden. Ett sådant avlatssystem kommer inte att lösa klimatkrisen. Med en sådan hållning och en sådan passivitet i kommer inte en global klimatöverenskommelse att komma till stånd i . Den borde i stället ta initiativ för att underlätta framgången i och försvara svensk konkurrenskraft. Vi har lagt fram förslag som skulle underlätta klimatförhandlingarna och bidra till både ökad global rättvisa och förbättrade konkurrensmöjligheter för svensk industri. Regeringens passivitet i klimatfrågan hotar svenska jobb och en långsiktig klimatöverenskommelse. Den kanske tydligaste och mest långtgående genomgången av regeringens resultat och handlingskraft har regeringens eget miljömålsråd stått för. Miljömålen är fastslagna i politisk enighet i . utses av regeringen och består av generaldirektörerna för våra största myndigheter. har 16 miljömål och 72 delmål. I den fördjupade utvärdering som rådet lämnat till regeringen är rådets bedömning att endast ett av 16 mål kommer att nås. De övriga 15 kommer att bli svåra eller omöjliga att nå. Rådet ser så allvarligt på situationen att de döpt den 400-sidiga luntan till Miljömålen nu är det bråttom. är det bråttom. Vad gör då regeringen när dess eget råd säger att miljömålen inte kommer att nås, att det behövs konkreta åtgärder, att det är bråttom? Jo, regeringen bestämmer sig för att dra tillbaka den tidigare aviserade propositionen. De miljömål som i enighet beslutat om ska nu utredas, ett beslut som fattades utan diskussion med oppositionen. Alla konkreta förslag på åtgärder som rådet föreslår läggs i malpåse utredning i stället för handling, passivitet i stället för åtgärder. Trots att alla högerpartierna var eniga med oss i Klimatberedningen om behovet av stora järnvägssatsningar har de nu lagt en proposition på bord där av pengarna satsas på nya vägar. Jag måste därför fråga er som satt i Klimatberedningen om ni anser att det är en rimlig fördelning att går till nya motorvägar och till järnväg och kollektivtrafik. 1, 2, till nya motorvägar, till järnväg och kollektivtrafik. Klimatberedningen talar om att flytta transporter från vägar till järnvägar. Det är väl rimligt att anta att regeringens trafikpolitik kommer att leda till motsatt resultat, eller vad tror högeralliansen? Hur mycket transporter kommer att flyttas från järnvägar till motorvägar? Om vi jämför regeringens politik med den som vi socialdemokrater föreslår kan vi konstatera att oppositionen har högre ambitioner, mer pengar och skarpare åtgärder. Jag hoppas att regeringen ska komma i kapp, men tyvärr tror jag inte att det kommer att hända. Klimatet behöver en ny regering. Miljön behöver en ny regering. Och, fru talman, behöver en ny regering. 2 (): är i kris. är i kris. Hela finanssektorn är i kris. Klimatet är i kris. Att klimatet är i kris har vi vetat . tog jordens resurser slut. hade vi belastat världens betesfält, odlingsmarker, skogar och fiskevatten till detta enligt den internationella miljöorganisationen . Vi tar alltså ut mer av jordens resurser än den kan klara av. Vi tär på kapitalet helt enkelt, rika mer än de fattiga. Orättvisan sett i ett globalt perspektiv är stor. Tänk globalt, agera lokalt brukar vi säga i många sammanhang när vi pratar om miljöfrågor. Det är sant att vi ska tänka globalt och agera lokalt. Men vi ska förstås också göra det omvända. Vi ska naturligtvis även tänka lokalt och agera globalt. Det ena kan inte utesluta det andra. I våra kommuner har det länge funnits möjligheter att med hjälp av statliga pengar göra investeringar i lokala åtgärder för att förbättra situationen för klimat och miljö. I återvinner till exempel Färdig Betongs anläggning nu vatten och betongrester från rengöring av bilar och utrustning. På gör Cementa cement av slagg. sparar energi med en modern utrustning för ventilation och värmeåtervinning. Och i utvinner kommunen biogas av hushållssopor. Listan över bra miljö- och klimatåtgärder som kom till stånd med hjälp av pengar från de lokala klimatinvesteringsprogrammen LIP och Klimp kan göras lång. Det fanns nämligen en gång möjligheter ute i kommunerna att göra bra saker för miljön och klimatet. Det fanns, som sagt, en gång ett lokalt investeringsprogram som hette LIP och som sedan utvecklades till Klimp. Klimatinvesteringsprogrammet har gjort stor nytta för klimatet i kommunerna och i . När hela projektet nu klappar ihop har gjort en summering. Låt mig citera ur deras pressmeddelande, där de skriver: Projekten inom investeringsprogrammen LIP och Klimp beräknas minska utsläppen av växthusgaser med . Det motsvarar av de svenska utsläppen av växthusgaser. Investeringsprogrammen har gett det lokala miljöarbetet en rejäl skjuts framåt . Det är roligt att se att så många kommuner engagerar sig och att investeringarna ger ringar på vattnet i hela landet. Detta säger , chef för för investeringsprogram. Detta program lägger regeringen nu ned. Man kunde tro att regeringen skulle ta vara på och omhulda sådana guldklimpar men alls inte! delades de sista pengarna ut, och anslaget stängdes. Hur tänker regeringen egentligen? tänker, och vill, behålla och utveckla ett sådant framgångskoncept. Men vad vill den moderatledda regeringen? Och vad vill miljöministern som jag hade hoppats skulle vara här så att vi på ort och ställe hade kunnat få ställa frågor. Hur tänkte ni när ni avskaffade klimatinvesteringsprogrammet som innebär mindre i utsläpp motsvarande, som vi hörde, en tredjedel av vad det svenska inrikesflyget släpper ut. Är 3 procents minskning av utsläppen försumbart? Jag undrar vad ni har för ess i rockärmen i stället. Jag misstänker att vi kommer att få höra något om hållbara städer och om ny- och ombyggnadsåtgärder i en särskild stadsdel eller i ett bostadsområde eller kvarter. Men det är någonting helt annat något annat och dessutom lite pengar, 140 miljoner . Stödet till hållbara städer syftar till att främja en stadsutveckling genom åtgärder som vidtas i syfte att väsentligen minska utsläppen av växthusgaser. Det står så i betänkandet. Men hur då? Hur tänker regeringen? Vilka beräkningar har ni gjort för att kunna säga att satsningen på hållbara städer 140 miljoner och 2010 väsentligen kommer att minska utsläppen av växthusgaser? Är väsentligen minskade utsläpp mer än de , eller är det så att ni inte har någon aning om det? Vi har en jobbkris, och vi har en klimatkris. Regeringen anslår 1 500 miljarder i stöd till bankerna som inte verkar så intresserade. Kanske får och också fördelaktiga lån. Vi är många som är krismedvetna. Kraftiga åtgärder måste givetvis vidtas för att vi ska komma till rätta med finanskrisen, med Volvos och Saabs kris och med den kris som alla människor som är beroende av jobben kommer att hamna i, då med låg a-kassa eller ingen a-kassa alls. Regeringens krispaket är verkligen inte så mycket att hänga i julgranen vare sig för dem som drabbas av att bli utan jobb eller för dem som vill se förändringar när det gäller klimatet. Hur var det med omsorgen om klimatet? Hur mycket får klimatkrisen kosta? Vilka mål har regeringen egentligen med klimatpolitiken? föreslår att ett nytt klimatmål införs om begränsad klimatpåverkan i andra länder. Vi har ju länge sett behoven i fattigare länder. föreslog vi en satsning med 3 miljarder extra på klimatbistånd alltså utöver den föreslagna biståndsramen. Det är människor i den fattigare delen av världen som värst drabbas av den rika världens utsläpp. Det är i den fattiga delen av världen som vi ser de värsta konsekvenserna av våra utsläpp. Det är inte rättvist. Vad vill regeringen göra åt det? Regeringen och miljöministern talar om en ambitionshöjning med sitt klimatpolitiska arbete och satsar på mekanismen för ren utveckling, CDM. Hur bra är det för klimatet? Vi satsar i på att bygga upp en vindkraftspark i för att ersätta kolkraften. Vi satsar också i där vi bygger kraftvärmeverk som drivs med biomassa. satsar i i där vi bygger en anläggning som använder rester från tillverkningen av träkol till att producera elektricitet. Det sade miljöministern i en annan debatt här i kammaren för sedan. Utvecklingsländerna ska inte behöva ta omvägen över koldioxid för tillväxt, sade miljöministern också. Det låter jättebra och är också delvis bra. Vi i har inget emot att vi använder oss av mekanismen för ren utveckling, CDM. Det är okej för bra projekt och som ett komplement till det vi ska åta oss att göra här hemma. Vi ska dock komma ihåg att mekanismen för ren utveckling, CDM, inte är en mekanism för att minska de totala koldioxidutsläppen. Med CDM är syftet i stället att göra minskningar där det är billigast, mest kostnadseffektivt. Rika länder är inte nödvändigtvis koldioxideffektivare än fattigare länder. Det här är ingenting som jag har hittat på, utan detta skriver i det underlag som regeringen har bett om inför klimat- och energipropositionen och inför ordförandeskap. Om de minskningar vi gör i andra länder genom mekanismen för ren utveckling blir något i stället för det vi borde göra här hemma, hos oss själva, blir det hela ett nollsummespel. Summan av utsläppen blir . Jag hade, som sagt, hoppats att här i kammaren kunna få en del svar av miljöministern. Tyvärr är han inte här, så jag får än en gång fråga dem som företräder miljöministern varför regeringen lägger ned det lokala klimatinvesteringsprogrammet Klimp. Jag vill också fråga vilka mål arbetar för att nå här i fram och hur det ska åstadkommas. Vi har inte sett några sådana mål, och vi har inte heller sett några åtgärder. Vilka mål har regeringen med klimatpolitiken? Vi är alla på väg till , så det är nu hög tid. har vi väntat på en klimat- och energiproposition. När kommer den? 3 (): Den biologiska mångfalden är en hörnsten i regeringens politik. Det kan man läsa i den budgetproposition som lades fram. Detta ställningstagande delar vi i . Vi tror att det egentligen är svårt att veta hur viktig den biologiska mångfalden är, men vi vet att den är viktig. En rik biologisk mångfald är viktig utifrån dess betydelse och också avgörande för de ekosystem som vi är beroende av, så meningen om att detta är en hörnsten i regeringens politik är väldigt betydelsefull. Så långt låter det riktigt bra. Men just därför blir man både arg och upprörd över att den moderatledda alliansregeringen i nästa slag faktiskt inte visar, inte satsar tillräckligt på, att den här hörnstenen ska hålla. Hörnstenar är inte vad som helst. De är en bärande struktur, något som är avgörande för en byggnad eller för en strukturs hållfasthet, för stabilitet och möjligheter att stå emot påfrestningar precis som våra ekosystem är viktiga när det gäller att stå emot förändringar och påfrestningar som kommer i och med att klimatet förändras och våra kartor ritas om. Den viktiga hörnstenen i regeringens politik står och svajar. Och vad värre är: Det blir inte bara regeringens politik som svajar. Det blir också ett försvagat och svajigt skydd för oss alla. Det är på tok och det är allvarligt när man, som man nu gör, ger mindre resurser till det som handlar om biologisk mångfald. Resurserna skvätts ut på andra områden. Den moderatledda regeringen är dessutom flitig med att komma med förslag till åtgärder som ökar trycket på känsliga områden och på den biologiska mångfalden. presenterade man en ny skogspolitik med fokus på att öka produktionen. Man vill öka produktionen. Vi har också kunnat läsa om och ta del av ett förändrat strandskydd. Ett förslag har aviserats som bara verkar utarma strandskyddet, som på många håll i stället skulle behöva stärkas detta som just strandskyddet hyser en tredjedel av de rödlistade arterna och är ett av de bästa skydden vi har för biomångfalden. Däremot har man inte kommit närmare en miljömålsproposition trots att vi har fått höra att en sådan ska komma. kom med sin fördjupade utvärdering en utvärdering med tyngd. Detta miljömålsråd som bland annat består av generaldirektörer eller motsvarande för 17 statliga myndigheter samt experter som representerar Kommuner och Landsting, och naturvårdsorganisationer. Miljömålssystemet står för långsiktighet, systematik och den nödvändiga helhetssynen i miljöpolitiken ett brett förankrat arbete och ett gediget jobb. Vi är många som har väntat på en fördjupad utvärdering, så en proposition bör läggas fram av regeringen. Den fördjupade utvärdering som kom fick titeln är det bråttom. Ni har alla sett den. Den är gedigen och tjock. Det här är en sammanfattning. Sammanfattningsvis konstaterar man att inte kommer att nå hälften av sina 16 miljökvalitetsmål till 2020. Åtgärderna behöver genomföras , det krävs politisk beslutskraft. konstaterar ett genomförandeunderskott. Hur länge vågar ni vänta? Ska vi genomföra åtgärderna här, eller är det någon annanstans som detta ska ske? Vi har i i alla fall tagit hela detta arbete på allvar. Vi anser att fungerande ekosystem och en bibehållen biologisk mångfald är avgörande för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. Förbrukar vi mer resurser än vad som nybildas kommer våra egna möjligheter till ekonomisk utveckling ofrånkomligen att begränsas. Vi är otåliga över att det dröjer med miljömålspropositionen. Tiden blir en fiende eftersom det är bråttom. Arbetet tappar fart, det stannar upp och problemen blir allvarliga allteftersom tiden går. I bestämde vi oss för att inte bara påpeka att det är bråttom, vi valde att prioritera det viktiga miljöarbetet och har fördelat resurser till de 16 miljömål som riksdag i enighet har beslutat att vi ska arbeta med för att uppnå bättre miljö. Vi föreslog en höjning med 813 miljoner till 2009 och gedigna höjningar kommande år. Vi förväntar oss att även regeringen tar detta på allvar. Det är regeringens uppgift. Men ministern har skjutit upp alltihop, och det lär dröja innan vi får ett förslag på detta område, som är ett av de viktigaste områdena.