prot · GV09129 · 2008-06-16 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2007/08:MJ17 och MJ18 till miljö- och jordbruksutskottet /08:N22 till näringsutskottet 3 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /08:NU13 och NU15 betänkande 2007/08:FöU14 betänkanden /08:SoU20 och SoU21 Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2007/08:UFöU4 4 § En skogspolitik i takt med tiden Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2007/08:MJU18 En skogspolitik i takt med tiden (prop. 2007/08:108). 1 (): En skogspolitik i takt med tiden det är en intressant titel på propositionen. Jag blev förvånad. För mig handlar det om en skogspolitik för framtiden. Det är ju långsiktighet det handlar om, som allt när det rör skogsfrågor. Hur kan jordbruksministern och miljöministern låta rinna i väg från de skyddsvärda skogarna? Efter all massiv kritik försöker man sedan rätta till och få tillbaka i årets tilläggsbudget. Det kanske inte är lika lätt att kommunicera vikten av att ha kvar mustaschfladdermusen eller vitryggig hackspett som det är att säga ökad tillväxt. Men det är vår skyldighet som politiker att se till att vi gör allt vi kan för att hejda förlusten av den biologiska mångfalden. Det brister regeringen i, och som vanligt överlåter man åt marknadskrafterna att styra. Skogsindustrin jublar, naturvården gråter. Den moderna skogspolitik som behöver ska inte hålla takt med tiden, den ska möta framtiden. Den ska möta framtiden med ett helhetsperspektiv och långsiktighet när det gäller vad skogen behöver och vad skogen kan ge i fråga om virke, pappersmassa, bioenergi, kolsänkor, friluftsliv, rekreation, biologisk mångfald med mera. Det har inte regeringen lyckats samla sig till. Förslagen är passiva och saknar kraftfulla, konkreta åtgärder. Förslagen till ändringar i lagen är små, och det ges en mängd utredningsuppdrag. Drygt halva yta är täckt av skog. Detta gör till ett av EU:s största skogsländer. De svenska skogarna är de mest välskötta i världen tack vare framsynt skogspolitik under historien. Grunden för dagens skogspolitik, som beslutades av en enig riksdag 1993, bygger på principen om omsorg gentemot kommande generationer. Skogen ska vårdas och nyttjas så att vi alla, våra barn, barnbarn och barnbarnsbarn, får del av dess nyttigheter. Utgångspunkten är frihet under ansvar. Vi socialdemokrater menar att omsorgen om kommande generationer är den självklara utgångspunkten när vi diskuterar en skogspolitik för framtiden. Skogsvården måste förbättras på ett mer konstruktivt sätt än vad regeringens proposition föreslår för att ge hög och uthållig avkastning. arbete som expertmyndighet åt regeringen, som rådgivare åt skogsnäringen och som främjare av skogsvårdslagen måste stödjas. Avvägningen mellan de två jämställda skogspolitiska målen, miljömålet och produktionsmålet, är en grundläggande uppgift. Och här kan en svår avvägningsproblematik uppstå eftersom regeringen inte är tydlig när det gäller balansen mellan målen. Man passar och säger att det kommer . Var är helhetssynen? Vi motsätter oss starkt förslaget till hur man avvecklar uppdragsverksamhet. Myndigheten behöver i stället ökade resurser för att klara alla de nuvarande åtgärderna tillsammans med de tunga nya uppgifter som ska genomföras: ökad rådgivning, utbildning, kontroll att lagen efterföljs, ökad dialog och lokal förankring. I fråga om viltförvaltning har en viktig uppgift. Myndigheten ska bland annat ansvara för rådgivningen om hur klövviltets skadeverkningar på skogen kan minska. Vi vill betona att framtidens viltförvaltning måste omfatta kombinationen av en stark älgstam och ett hållbart skogsbruk. Låt mig vara tydlig! En ökad tillväxt av skogen ser vi som nödvändig och viktig. Den svenska skogs- och träindustrin har ett stort och odiskutabelt behov av råvara, liksom av jämn tillgång. Efterfrågan på pappersmassa och bioenergi ökar. Det gör också, vilket regeringen tycks glömma, efterfrågan på sågtimmer av hög kvalitet. Vi ska bygga mycket mer i trä, och det kräver bra råvaror. Den skogliga tillväxten motverkar också klimatförändringarnas effekter genom upplagring av kol i växande skog och lagring i skogsprodukter. Men ökad tillväxt innebär också att skogsbruket intensifieras. Denna intensifiering leder till ett flertal svåra avvägningar. Vad händer med djur och växter vid skogsgödsling? Påverkar stubbrytning de arter som är beroende av död ved? Hur kan vi dikesrensa utan att förstöra våra värdefulla våtmarker? Vi vet att ett intensivare bruk kan påverka våra möjligheter att bevara den biologiska mångfalden. Därför måste varje förändring föregås av ytterst noggranna konsekvensanalyser, precis som nu gör där de kommer att ta fram nya riktlinjer. Vi socialdemokrater hävdar att uttaget ur skogen kan expandera i samklang med miljömålen. Det är viktigt att denna avvägning mellan målen behålls, och bägge målen hör hemma i denna proposition, inte som regeringen gör väntar med en del. När efterfrågan ökar och marknadskrafterna får råda fritt är det lätt att gasa på och glömma bort den så viktiga miljön. Det är då vi som politiker måste bli tydliga om helhet och balans, och det är inte regeringen. Man passar och väntar . Ett av miljöpolitikens viktigaste mål är att bevara den biologiska mångfalden. Arterna och deras livsmiljöer måste värnas för att i slutändan ge mänskligheten en chans till överlevnad. Den utvärdering som presenterade bekräftar att miljöarbetet går för långsamt framåt. Över hela världen arbetar regeringar för att stoppa förlusten av den biologiska mångfalden till , allt enligt FN- och EU-mål. Men vad gör den ? Jo, den väljer att skära ned på anslaget för den biologiska mångfalden som är så viktig för livet på jorden. Nya och flera verktyg måste tas fram för att skydda skogen. Det är därför rapporten vid skydd av värdefull natur från och tål att analyseras. Däri finns intressanta förslag och tankar. Man konstaterar att vi har bra koll på var värdekärnorna finns. Det trycks på delaktighet och ökad dialog med markägarna. Nya metoder vill man testa . Bland annat handlar det om samrådsförfarande och samarbetsnätverk, inte minst ökad utbildning och rådgivning. Röjning av skogen är en förutsättning för ett ekonomiskt hållbart skogsbruk. Det vet de flesta skogsägare. Ändå är röjningen på en del håll kraftigt eftersatt. Det akuta röjningsbehovet i uppgår till . bör ges resurser för utökad rådgivning, och effekterna av röjningsplikt kontra röjningsbidrag måste noggrant övervägas. Den miljötekniska utvecklingen och en förbättrad skogsteknik kan i mångt och mycket komplettera en vikande arbetskraft. En utvecklad teknik för att ta till vara och sälja röjningsrester kan också öka skogsägarnas drivkraft att röja. Vad beträffar skogsbruksplanerna stöder vi förslag fullt ut om att låta dem ersätta dagens bestämmelser. Skogsbruksplaner är ett utomordentligt redskap för varje skogsägare som vill ha överblick över de nödvändiga åtgärderna i den egna skogen. Planerna underlättar också den inte helt enkla avvägningen mellan miljö- och produktionsmålen i skogsbruket. Förslaget gynnar den generella hänsynen, som innebär hänsyn till natur- och kulturmiljövärdena vid föryngringsavverkning. Bland annat har Södra skogsägarna och projektet konstaterat att skogsägare tjänar på att satsa på naturvård och områden med biologisk mångfald. Med gröna skogsbruksplaner får de mer betalt för skogen. Varför vill inte regeringen införa skogsbruksplaner? Ni argumenterar kraftfullt för det i propositionen, men det blir inget av det. De människor som arbetar i skogen löper 40 gånger högre risk att dödas på sin arbetsplats jämfört med andra arbetstagare. Det visar siffror från . I det perspektivet är regeringens vision om ett säkrare skogsbruk genant kortfattat. Vi menar att av en skogspolitik för framtiden måste det krävas mer än en tillfällig utbildningsinsats. Det samarbete för ett säkrare skogsarbete som pågår mellan myndigheter, skogsägareföreningar, fack och tillverkare måste uppmuntras. Vi förutsätter att regeringen återkommer i någon form med ett kraftfullt arbetsmiljöprogram för skogen. Det är otroligt viktigt inte minst för att höja statusen på jobb i skogen. Det behövs bättre och säkrare arbetsmiljö och bättre villkor. Vem vill jobba i skogen och ? Kunskaperna om skogen måste fördjupas. Många frågor kräver kunniga svar: Hur kan vi få mer av allt? Hur kommer de globala klimatförändringarna att påverka svenskt skogsbruk? Ökar risken för utbrott av skadegörare? Vilka miljömässiga konsekvenser ger de nya, exotiska träslagen? En utvecklad skogsforskning bidrar till att stärka internationella konkurrensförmåga. Kunskaper och teorier behövs inte enbart från skogsvetenskaperna utan också från samhällsvetenskap, ekonomi, ekologi, sociologi med mera. Från socialdemokratisk sida har vi länge markerat att vi vill bryta oljeberoende . Vi satsar 2 ½ miljard mer än regeringen på forskning och investeringar för att nå målet. I denna forskning och utveckling har skogsbrukarens omställning till energiproducent en given plats liksom behovet av klimatanpassade åtgärder. Den svenska skogen förtjänar en övergripande helhetssyn över dagens möjligheter och problem samt en visionär satsning för framtiden. Skogs- och tränäringens betydelse för utvecklingen av det framtida för omställningen till ett långsiktigt hållbart samhälle kan inte nog poängteras. Med det yrkar jag bifall till reservationerna 5, 13 och 30, men vi står självklart bakom alla s-reservationer. 2 (): ska vi debattera regeringens skogsproposition med det uppfordrande namnet En skogspolitik i takt . Propositionen pryds på sin framsida av en motljusbild där solen strålar genom lövverket längs en grusväg genom skogen. Bilden ska väl symbolisera att regeringen vill leda oss till en hägrande framtid i och för den svenska skogen. Vore det så väl. Tyvärr är det min åsikt att regeringen med sin ensidiga inriktning på tillväxt i skogspolitiken inte ser skogen för bara träd, eller med en annan liknelse som kommer väl till pass går regeringen med sin marknadsfundamentalistiska grundsyn vilse i skogen. Vad är egentligen skog? Det är en fråga man bör ställa sig. Det finns naturligtvis olika definitioner. Jag gjorde det lätt för mig och googlade fram definition som bland annat säger att skog kallas ett trädbevuxet större område. Mer precist menas med skog såväl träden och undervegetationen som alla andra organismer som har anknytning till träden och marken. Skogar föreställer mycket komplexa ekosystem. Tillsammans med oceanerna har de stort inflytande på jordens klimat. Bara skogar har förmåga att sänka andelen koldioxid i luften tydligt. Produktionen av syre är en viktig förutsättning för djurens existens. Det är, menar jag, två huvudaspekter som måste beaktas i en framsynt skogspolitik: För det första skogen som ekosystem i enlighet med vad jag nämnde , men även för det andra skogens sociala betydelse för oss människor. Skogen som ekosystem förser oss med råvara för skogsindustrin, utgör biologisk mångfald och har en avgörande betydelse som syreproducent och koldioxidupptagare. Skogens sociala värden handlar om rekreation, hälsa och kultur, som alltid har haft och , tror jag, kommer att få allt större betydelse för vi människors välfärd. Annorlunda uttryckt måste en skogspolitik för framtiden vara tydlig när det gäller produktion, biologisk mångfald, klimataspekterna och skogens sociala och kulturella värden. Eftersom regeringen inte klarar av att presentera en trovärdig helhetssyn på dessa frågor yrkar jag avslag på propositionen i enlighet med reservation nr 1 med innebörden att regeringen ska återkomma med förslag som fullt ut beaktar den biologiska mångfalden samt de sociala värdena utöver vad som presenteras i propositionen. Jag gör detta även om jag välkomnar beskedet från och att de kommit överens om att de så kallade SNUS-objekten ska få varaktigt skydd och därmed väsentligt bidra till att öka måluppfyllelsen när det gäller miljömålet Levande skogar. Detaljerna i uppgörelsen är dock inte kända, och då det i övrigt finns mycket att anföra mot regeringens politik kvarstår vi vid vårt avslagsyrkande trots dagens besked, som jag alltså välkomnar, och som ju i sak är i enlighet med en av våra reservationer till betänkandet. Uppgörelsen mellan och kan ses som en delbetalning på vår ackumulerade miljöskuld som måste betalas, och det är bara att hålla med ekonomen som för sedan ifrågasatte regeringens fixering vid att minska statsskulden i stället för miljöskulden. ser till helheten i politiken och vill hellre minska miljöskulden och öka den biologiska mångfalden än sänka skatter för samhällets välbeställda. Regeringen kvarstår enligt sin proposition i två jämställda mål för skogspolitiken, nämligen produktion av skogsråvara och skydd av skogens miljövärden. föreslog därutöver att skogens sociala och kulturella värden skulle lyftas fram och föreslog att det i huvudportalen ska framgå som ett mål att skogen ska bidra till människors välfärd. Regeringen har dock inte tagit med den formuleringen i sitt lagförslag utan hänvisar till portalparagrafens sista mening som handlar om att hänsyn ska tas vid skötsel av skog till andra allmänna intressen. Jag beklagar denna begränsning, och har i reservation nr 34 ställt sig bakom förslag i detta avseende. Tyvärr framgår inte detta av reservationstexten men väl i bakomliggande motion, och jag passar på att förtydliga detta här. Jag avstår dock för tids vinnande från att yrka bifall till denna reservation. En fråga som är nära förknippad med skogens sociala värden är de tätortsnära skogarna som ju är de skogar som jag och andra som trivs ute i skogen vardagligen nyttjar för promenader, bär- och svampplockning, rastning av hundar med mera. Dessa skogar är alltså särskilt viktiga för skogens sociala värden, och vi föreslår att får i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av dessa skogar samt föreslå åtgärder för skötseln av dessa. En kartläggning kan också vara underlag för en eventuell översyn av skogsvårdslagen för att tydliggöra begreppet tätortsnära skogar. Skogen bör också i ökad utsträckning användas i integrationsarbetet. Regeringen uppmärksammar detta i sin proposition, men jag tycker att vi kan förtydliga ambitionerna genom att utfärda ett ägardirektiv till att främja arbetet med integration och jämställdhet. Regeringen avser att bjuda in representanter från skogsnäringen för att diskutera vad som kan göras för att öka jämställdheten inom skogsbruket. Vi tycker att även andra näringar kan bjudas in för att dela med sig av sina erfarenheter. Regeringen delar bedömning att skogspolitiken i högre grad bör beakta framtida klimatförändringar. Regeringen anser även att skogen och skogsbruket har en viktig roll för att begränsa klimatförändringarna, och här kommer diskussionen om kolsänka in. Den svenska skogen har varit en ganska stor kolsänka. I utmärkta bok varmare värld beskrivs detta. Alltsedan införandet av återplanteringsplikten vid har skogen varit en stor kolsänka. Det är bra att regeringen har uppdragit åt SLU och att studera denna fråga ytterligare. Ett eventuellt kraftigt ökat uttag av biomassa från skogen för sedvanliga skogsprodukter samt för biobränsle kan komma att minska den hittillsvarande kolsänkan avsevärt. statistik på avverkningen 2007 visar att den uppgick , vilket är det högsta uttaget med undantag av rekorduttag efter stormen . har avverkningen ökat med och på . Här måste vi vara väldigt observanta så att vi inte överutnyttjar skogen. Denna fråga är viktig att beakta med tanke på klimatdebatten och behovet av att hejda ökningen av halten koldioxid i atmosfären. Till denna problematik måste naturligtvis läggas den biologiska mångfalden, som också hotas av den ökade avverkning som regeringen förespråkar. Ja, vad vi egentligen behöver är en strategi för hur dessa tre avgörande aspekter på ett hållbart nyttjande av skogen kan samsas. I vår reservation nr 25 föreslår vi en nationell bioenergistrategi inom vilken en helhet på denna komplexa frågeställning kan utarbetas. Låt oss se skogen i stället för bara träd! Jag yrkar bifall till reservation nr 25. Jag inledde mitt anförande med att yrka avslag på regeringens proposition. Egentligen är mitt avslagsyrkande ett yrkande om en återremiss för att regeringen ska presentera en helhet som även redovisar mål, metoder och medelstilldelning vad gäller skyddet av biologisk mångfald. Jag vill utveckla vår syn på denna fråga. Vi vet, som sagt, att såväl som har bedömt att nuvarande mål vad gäller skydd av skog inte kommer att nås till 2010, även om läget nu har förändrats genom uppgörelsen om SNUS-objekten. Men dessa myndigheter är också överens om ett nytt, reviderat mål som innebär att ytterligare ca produktiv skogsmark nedanför gränsen för fjällnära skog bör ges ett formellt skydd. Ovan gränsen bör ytterligare ca få formellt skydd till 2020. efter det att betänkandet justerades kom och metoder vid skydd av värdefull natur. Av rapporten, där bland annat den finska så kallade Metsomodellen studeras, framgår bland annat att en förbättrad måluppfyllelse och förbättrad kostnadseffektivitet har varit svår att förena med ökad delaktighet hos markägaren eller, som det skrivs i rapporten, att markägarengagemang är kostsamt. Dock sägs i sammanfattningen att förslagen i rapporten leder till ett minskat anslagsbehov med . Hur är då detta möjligt? Jo, genom att utredarna har tagit med de förslag som och lyft fram i reservationer till yrkandet i detta betänkande om att staten genom bland annat ska överföra identifierad skyddsvärd skog som naturreservat under , och som åtminstone i stora delar verkar ha genomförts. Regeringen har tydligen lyssnat på vårt förslag det framkom både från miljöminister i ett svar i kammaren och i radion . Vårt och förslag har dock avvisats av majoriteten i betänkandet. Sent ska syndaren vakna. Det skulle därför hedra den borgerliga majoriteten om de kunde frångå sitt reflexmässiga nej-sägande till bra vänsterförslag och ändra sig. En sak oroar mig dock. Det verkar som om regeringen främst vill överföra SNUS-objekten från eftersom det kan göras utan anslagspåverkan, det vill säga som ett sätt att spara skattepengar. Jag menar att vår miljöskuld är så stor precis som påpekat att dess avbetalning ska prioriteras, inte den så kallade statsskulden i penningekonomiska termer. Därför ska vi så klart inte sänka anslagen till biologisk mångfald utan öka takten så att vi kan nå den nya, föreslagna målnivån till 2020. Men, herr talman, det är mer som behöver göras för att vi ska nå miljömålen och åstadkomma ett hållbart nyttjande av våra skogsresurser. Regeringen föreslår liksom att den obligatoriska skogs- och miljöredovisningen ska upphöra då tillsynen av efterlevnaden haft låg prioritet från sida och då nyttan av insatserna anses begränsad relativt insatsen. Vi delar denna bedömning men anser liksom att det i stället bör införas ett krav på skogsbruksplaner. Regeringen skriver själv i propositionen att skogsbruksplaner är av högt värde, men man vill inte göra det obligatoriskt. Regeringen litar mer på marknaden, men jag tror att ett tydligt regelverk även är ett stöd för landets skogsföretag. Vi anser även att regeringen bör se över möjligheterna att införa sanktionsavgifter för överträdelser mot skogsvårdslagens hänsynsparagraf 30. De skogar som har höga skyddsvärden och som av och klassas som värdekärnor, till exempel de så kallade gammelskogarna, bör inte avverkas, och därför bör ett avverkningsstopp införas för dessa skogar. De frivilliga avsättningar som olika skogsägare gör för den biologiska mångfalden är av stor betydelse. Regeringen vill förstärka uppföljningen, men jag anser därutöver att förslag bör genomföras som innebär att de frivilliga avsättningarna måste vara målklassade som naturvård orörd eller naturvård skötsel i en skogsbruksplan för att få räknas som frivillig avsättning. Dessa båda yrkanden återfinns i vår reservation 31, som jag yrkar bifall till. andrahandsreservationer innehåller även förslag vad gäller den föreslagna översynen av gränsen för fjällnära skog, uppdragsverksamhet, arbetsmiljöfrågor, regelverk för importstopp av illegalt avverkad skog med mera. Tiden medger inte utvecklad talan i dessa frågor, men jag får avsluta med att repetera mitt avslagsyrkande så att regeringen hinner hitta rätt i skogen och kan lyfta blicken och se hela skogen och inte bara träd. 3 (): Betänkandet har nr 18. , som överlämnades , kom att heta Skog till nytta för alla? och gjordes av . överlämnades också slutbetänkandet Mervärdesskog. Flera av de framlagda förslagen finns i den skogspolitiska propositionen, som vi tar del av , men inte alla och ibland inte heller något alternativ till förslag. har med anledning av bristerna i den skogspolitiska propositionen väckt en motion där vi utvecklar vår syn på frågor om skogen. Jag kan börja med det som är utgångspunkten i betänkandet, att öka skogsproduktionen. Det märkliga här är att man säger att produktionsmål och miljömål ska vara fortsatt jämställda. Men säger man att miljömålen ska hanteras . Detta sätt att hantera frågan på är märkligt, tycker vi och många med oss. Två jämställda mål kan knappast behandlas så olika. Men som vanligt är det väl miljön som får stå tillbaka så är det i många fall. Att man lyfter upp klimatfrågans betydelse i skogspolitiken är inte konstigt, och det är verkligen inte fel. Dock baseras klimatövervägandena på en mycket bräcklig grund. Vi anser att om man ska ta till skogsgödsling, dikning och andra produktionshöjande åtgärder för att möta det ökade biobränslebehovet, med visshet om en klimatförändring, måste kunskapen vara säker om samspelet mellan markförhållanden, metoder och utsläpp. Det finns så mycket som pekar på att dikning, gödsling och bearbetning av vissa marker är stora källor till utsläpp av växthusgaser och genererar läckage av näringsämnen. Därför behövs det ett försiktighetstänkande här. Klimat- och sårbarhetsutredningen som kom 2007 visar på risker om vi inte tar med förändringen även för skogen. Granplanteringar är monokulturer. Monokulturer är i viss mån rationella, men de är också känsliga för skadedjur och angrepp. De är känsliga för stormar. Att granar välter i storm vet nu alla. Detta borde vi ha lärt oss. Ändå föreslås inte i propositionen att man mer ska ta hänsyn till att lövskogsinblandningar är stormtåligare. När man inte tar den erfarenheten på allvar ställer det stora krav på övriga samhället, som kan komma att få täcka upp skador efter stormar som föröder. När drabbades av och fick regeringen ge samhällsstöd i form av ett paket med åtgärder för att skynda på uppröjningsarbetet och för att täcka förluster för skogsägare och industri. Klimat- och sårbarhetsutredningen bereds utifrån frågor om klimatförändringar och deras effekter och ska behandlas i klimatpropositionen. Skogen, miljömålen och klimatförändringarna påverkar och integrerar varandra men behandlas inte tillsammans utan i tre olika propositioner, vilket vi tror är ganska olyckligt, eftersom viktiga insikter och möjligheter till förändringar minskar om man missar helheten. Jämställdheten inom skogsnäringen är i sig ett intressant litet stycke, och förslaget om att inbjuda näringen till diskussion för att se vad näringen kan åstadkomma tycker jag verkar intressant. Men som i många andra sammanhang när det pratas om jämställdhet är det kvinnorna som är problematiserade, och det är kvinnorna som är problemet. Men låt oss se vad vi kan åstadkomma från näringens sida. Annars behövs kanske andra åtgärder. Forskningen inom skogen är alltjämt viktig. Man återkommer i forskningspropositionen. Här kommer kanske en anpassning av skogsbruket till ett förändrat klimat att få en betydande roll. pågår en hel del forskning i där man med genteknik förändrar och mixtrar med trädens blomningar, ligninhalt och skadedjursbeständighet. Allt går uppenbarligen att motivera.