prot · GV0976 · 2008-03-11 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . vice talmannen meddelade att Per () avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om kompletteringsval till vice talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i . vice talmannen förklarade vald till suppleant i () 4 § Meddelande om frågestund vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Utbildningsminister (), statsrådet (), justitieminister (), statsrådet () och försvarsminister (). 5 § Meddelande om frågestunder vice talmannen meddelade att ett meddelande om frågestunder delats ut till ledamöter. 6 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:458 Till Interpellation 2007/08:458 Ändrade miljösanktionsavgifter av () Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:459 Till Interpellation 2007/08:459 Byggreglernas effekt på koldioxidutsläppen av () Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:463 Till Interpellation 2007/08:463 Internationellt förbud mot klustervapen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. 7 § Svar på interpellation 2007/08:373 om kvinnors företagande 1 Näringsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förbättra förutsättningarna för kvinnors företagande och för att bättre tillgodose kvinnliga företagares behov av kapital. Regeringens ambition är att ska bli ett av världens bästa länder att starta och driva företag i. Vi har därför påbörjat och genomfört en rad åtgärder för att det ska bli enklare, roligare och mer lönsamt att starta och driva företag. Låt mig nämna några exempel: stimulans av arbetslinjen, avskaffande av förmögenhetsskatten, översyn av reglerna för F-skattsedel, en sänkning av kravet på lägsta tillåtna aktiekapital och behovet av en ny och enklare företagsform samt av företagarnas trygghetssystem. Som ett led i att öppna den offentliga sektorn för fler utförare arbetar vi nu också med utredningen vals förslag till lag om valfrihetssystem. Parallellt med de generella insatserna har vi flerfaldigat resurserna till kvinnors företagande. anslås för att främja kvinnors företagande och öka kunskaperna och forskningen om kvinnors företagande. Insatserna inkluderar ett treårigt program för att främja kvinnors företagande, förbättrad företagsstatistik, forskning om kvinnors företagande samt ambassadörer för kvinnors företagande för att lyfta fram fler förebilder. Finansiering är en av de grundläggande faktorerna i samband med start och expansion av företag. Vi har därför låtit göra den kartläggning av statens kapitalförsörjningsinsatser som hänvisar till. Regeringen kommer utifrån resultaten att gå vidare och se över samtliga stöd som lämnas till företagande för att bedöma om de är utformade på ett sådant sätt att de attraherar tillväxtföretag i alla sektorer. Även berörda myndigheter och organisationer har eller kommer att få i uppdrag att rapportera könsfördelningen av utfallet. Regeringen ser också över insatserna inom kapitalförsörjningsområdet och har bland annat stärkt innovationsfinansieringen hos för att nå fler kvinnor och förbättrat mikrolån genom att höja det maximala lånebeloppet . Vi planerar även en förstärkning av förmånsrätten. Regeringen har även beslutat att tillsätta en utredning som ska se över statens finansieringsinsatser för nya, små och medelstora företag. Generellt sett bör de insatser som utredningen föreslår riktas till företag och företagare i tidiga skeden, till grupper som har högre trösklar till företagande och andra områden där finansieringsutbudet inte är tillfredsställande. Det är även viktigt att de statliga stödinsatserna främjar såväl goda förutsättningar inom befintliga näringar som utvecklingen av nya och potentiella tillväxtområden. behöver fler entreprenörer, fler som vågar satsa tid och pengar för att göra verklighet av sina idéer. Vi måste därför även ta till vara den potential som finns bland kvinnor. Vi har flerfaldigat resurserna för att främja kvinnors företagande och genomfört en mängd åtgärder för att främja företagsklimatet. Det är min förhoppning och övertygelse att detta kommer att resultera i att vi kommer att få se fler och växande företag ledda av kvinnor framöver. 2 (): Jag tackar för svaret på interpellationen. I regeringsförklaringen står det att regeringen ska ge tydliga förutsättningar som leder till att kvinnor kan och vågar ta steget att starta eget företag. Det är en bra föresats, tycker jag naturligtvis. Det har ju startats ganska mycket företag i det här landet . Det är bland annat en följd av den högkonjunktur som vi har haft. Men tyvärr ligger långt ned i statistiken när det gäller kvinnors nyföretagande. Det visar en liten, svag tillbakagång. Det är naturligtvis inte bra när vi jämför oss med andra länder. Att kan visa upp en motsatt trend jämfört med EU är något som vi måste ta på djupaste allvar, anser jag. Det här bygger jag på en artikel i för någon vecka sedan, då den där här typen av statistik kommenterades. Det uppdrag som näringsministern har gett till tycker jag är bra. Anledningen till att jag över huvud taget skrev den här interpellationen var ju de slutsatser som man har kommit fram till, alltså hur statliga finansiella stöd fördelas mellan kvinnliga och manliga företagare. Det är en ganska intressant läsning. Slutsatsen är för det första att män mottar betydligt mer stöd än kvinnor gör utom i ett avseende. Det gäller mikrolån. Där toppar kvinnor och kvinnliga företagare statistiken. Men i andra sammanhang, och i synnerhet sådant som rör forskning och utveckling, produktutveckling eller insatser i tidiga skeden i företag, är det framför allt män och manliga företagare som har fått ta del av stöden. Det här är något som politiken naturligtvis måste ta till sig. Det är ändå statliga medel som är till för att stödja företagande. Då måste jag naturligtvis ställa frågor till . Svaret berörde väl detta lite grann; hur vi ska kunna styra den kapitalförsörjning som vi fattar beslut om här i för att den på ett bättre sätt ska kunna tillgodose kvinnor och kvinnors företagande. Vi måste också fråga oss om det är så att vi har skapat ett system som i första hand gynnar männen. I så fall är det alarmerande, och det verkar ju nästan så när man läser de slutsatser som finns. Sedan ska man komma ihåg att det finns flera företag ledda av män än företag ledda av kvinnor. Det ska man ha med i bakgrunden. Men ändå kan man utläsa av statistiken att det relativt sett är fler män än kvinnor som får ta del av de här stöden. 3 Näringsminister (): Jag tycker att det är väldigt bra att lyfter fram den här frågan. När jag jobbade som politiskt sakkunnig i den förra borgerliga regeringen tog vi fram ett omfattande program för kvinnors företagande. Vi satsade på kvinnliga resurscentrum. Vi satsade på affärsrådgivning för kvinnor. Vi satsade på kvinnolån. Vi satsade på rådgivning, utbildning och så vidare. Det där var väldigt bra satsningar, för de ledde till en ökning av kvinnors företagande, som då låg på i nystart. Det visar att insatserna ger resultat. Redan då försökte vi få fram könsuppdelad statistik. Tyvärr hann vi inte få fram tillräckligt med resurser och fatta beslut, så har det ju varit så att vi inte ens haft statistik. Den förra, socialdemokratiska, regeringen har inte heller gjort något för att få fram statistik. Med det här programmet på som regeringen satsar går en del resurser till att bygga upp en databas så att vi kan få fram statistik. Det har varit alldeles för enkelt att säga att vi inte vet något. Jag tror att har alldeles rätt när hon säger att det är gamla strukturer. Vi har byggt upp många av våra stödsystem utifrån en gammal industriell tradition. Kvinnor startar mycket mer företag i tjänstesektorn, i andra branscher än vad männen traditionellt gör. Det innebär att det krävs mer kapital. Många av stödsystemen är också utformade efter det. Syftet med att beställa rapporten var att jag vill ha svart på vitt. Det är bara när man har kunskap och svart på vitt som man kan ändra någonting. Min ambition är naturligtvis att få ett stödsystem som ser till att kvinnor och män har lika del av statens resurser. Vi ser nu att företagandet ökar. Jag tycker bara att det är jättetråkigt att vi 2008 är så långt ned på listan. Vår ambition när det gäller nystart är att 2010 ligga på 40 procents nystart bland kvinnor. Det vore otroligt underligt om inte kunde uppnå det med den jämställdhetsinriktning vi har. Jag tror att till exempel inkomstskattesänkning är ett viktigt verktyg eftersom kvinnor har sämre inkomster. Om man aldrig kan spara pengar till att starta företag är det väldigt svårt att dra igång. Mikrostödet är, som säger, ett mycket populärt stöd som finns hos . Det har vi höjt från 50 000 till 100 000 efter önskemål från många kvinnor. Vi gör det lättare att få F-skattsedel. Vi kör det sociala trygghetssystemet. Jag tror att man ska fundera på hur samhället kan stimulera ett sparande till att till exempel starta eget. Där pågår det ett arbete. Jag håller med om att vi behöver fler kvinnor som startar och driver företag. Vi behöver fler kvinnor som växer i sitt företagande. En nyckel till det tror jag är att öppna den offentliga sektorn för mer av den verksamheten. Många kvinnor finns i offentlig sektor men skulle vilja starta egna företag. Regeringen satsar nu en hel del resurser på att stimulera de kvinnor som är beredda att ta det klivet. Jag tror att vi kommer att se en ökande andel kvinnor inom företagande. Jag är glad att vi har ett bra stöd från i det arbete vi gör på det här området. Jag tror att vi behöver hjälpas åt för att nå ett bra resultat. 4 (): Jag förväntar mig naturligtvis att det kommer ett reviderat stödsystem där vi bättre kan styra var pengarna hamnar och där det i systemet finns möjlighet att göra bra uppföljningar så att vi vet att pengarna hamnar där vi vill att de ska hamna. Det är bra om vi har en bred politisk enighet i den frågan. Det tror jag gynnar kvinnors företagande. Jag ska kommentera några av de andra förslag som läste upp i sitt svar och även kommenterade . Inkomstskatterna har debatterats mycket här. De har ju den profilen att de i första hand har gynnat människor i decil 8, 9 och 10 enligt den statistik vi har fått från utredningstjänsten. Där befinner sig egentligen inte merparten kvinnor. Det är snarare mest män som har fått del av den. Det gäller inte bara jobbskatteavdraget utan över huvud taget de skatteförändringar som regeringen har genomfört. F-skatten är nu föremål för översyn. Det får väl tillstås att det har varit lite krångel med F-skatten , men jag tycker att det har blivit mycket bättre. Det är ju en försvinnande liten del av alla som söker F-skattsedel som nekas att få F-skattsedel. Vissa kriterier ska vara uppfyllda för att det ska föreligga näringsverksamhet. Jag vet att regeringen gör en översyn just . har ju sagt att alla som föds borde få en F-skattesedel. Gäller det fortfarande, eller har man en mer seriös syn på F-skattsedel? Man får inte glömma bort att det fanns ett konsumentintresse i att man skapade F-skattsedeln som är något som man ska kunna visa upp i olika sammanhang. Jag ska ställa en fråga till. Den gäller också åtgärder som regeringen har vidtagit. Regeringen har ju tagit bort medfinansieringen. Det ställde vi oss bakom. Vi tyckte att det var en bra åtgärd som regeringen gjorde. Jag har läst tidningsintervjuer, bland annat i , där säger att man har tagit bort sjuklöneansvaret. Men det är en annan fråga. Mitt parti har drivit frågan om att ta bort sjuklöneansvaret för de mindre företagen, alltså det ansvar man har . Medfinansieringen handlar om något annat. Jag har tänkt fråga näringsministern om detta. Det kanske vore bra att få ett tydligt svar på vad näringsministern egentligen menar i de här sammanhangen. 5 Näringsminister (): Vi kan börja med skattereformen. av jobbskatteavdraget tillfaller låg- och medelinkomsttagare. Syftet är att de som har låga inkomster ska kunna spara någon krona. har kvinnor som ska starta och driva företag inga pengar. De är helt beroende av banken. Med en förmånsrätt som har legat på kan vi konstatera att i glesbygd och på landsbygd har det varit nästan omöjligt. Om man inte har eget kapital utan bara en affärsidé blir det väldigt svårt med de förmånsreglerna. Det skulle vara intressant att veta vad tycker. Vi har ju erfarenhet och har sett att företagare efter den förändrade förmånsrätten inte får lån när man har gått till banken. Vi satsar en hel del på att stödja kooperativa företag. Vi vet att många kvinnor som är i offentlig sektor väljer att starta kooperativ barnomsorg eller äldreomsorg. Jag tror att det är bra att hjälpa med rådgivning och stöd i den processen. När det gäller F-skattsedel håller jag fast vid att jag tycker att man i samhället ska ha synen att det är lika självklart att bli företagare som att bli löntagare. Från sida har vi ett förslag om att man ska födas med en F-skattsedel som aktiveras när man drar i gång företaget. Det är en markering från samhällets sida att man tycker att det är lika självklart att vara företagare som löntagare. Det är den syn vi har när vi säger att man behöver en handlingsplan för entreprenörskap i skolan. Vi behöver tänka både löntagande och företagande, och att det är lika självklart för våra barn och ungdomar att gå företagarvägen som löntagarvägen. När vi jobbar med Ung företagsamhet kan vi se att tjejerna är otroligt aktiva och väldigt duktiga i skolan, men när det kommer till företagande är det något som hindrar och då går killarna om. Vi har rätt mycket att jobba med när det gäller attityder om vi ska komma vidare. När det gäller sjuklöneansvaret har regeringen tagit bort medfinansieringen efter andra sjuklöneveckan. Vi har också minskat rehabiliteringsansvaret för framför allt de små arbetsgivarna. Anledningen är naturligtvis att vi vet att kompetensen för rehabilitering finns väl så bra på som hos de riktigt små företagen. Jag tror att programmet för kvinnors företagande med förebilder är en viktig insats för att få fler kvinnor att vilja starta och driva företag. Vi frågade efter 500 förebilder för kvinnors företagande och vi har fått 1 500 sökande. Det är jätteroligt att se. Det är ett stort intresse från många kvinnor i att ställa upp som förebilder för kvinnors företagande. Jag gläder mig mycket åt det. Jag hoppas att kvinnor från alla delar av landet och från alla grupperingar vill ställa upp som förebilder. 6 (): Jag måste kommentera alla skatter som regeringen har sänkt och hur det har påverkat kvinnor. Det är männen som har dragit vinstlotten i regeringens skatteomläggning. Det är så. Jag har inga papper från utredningstjänsten med mig , men jag ska vid tillfälle visa tydliga siffror på det. Jag tycker att det är besvärande. Kvinnor är mer känsliga för förändringar i skattesystemen eftersom kvinnor kan vara mer beroende av transfereringar från samhället. Det kan man till exempel se i de fördelningsbilagor som finns till budgetpropositionen. Det är bra och intressant läsning som regeringen står bakom. Samma typer av fördelningsanalyser gjordes också av tidigare regeringar. Där kan man ganska noga följa hur män och kvinnor påverkas. Det tycker jag att man behöver ta till sig i alla sammanhang. När det gäller frågan om F-skattsedel är jag fortfarande väldigt frågande till att man kan ha den synen. Jag tycker inte att det är något stort problem. Det som är problem med F-skattsedel är att den används på ett otillbörligt sätt. Den används i syfte att fuska och kringgå skatt, och så vidare. Det vore kanske bra att man skärpte regelsystemet för att på så sätt gynna de företag som vill göra rätt för sig, inte vill undandra skatt och på det sättet konkurrera på sjysta och lika villkor. Jag tror att kvinnliga företagare är väldigt intresserade av att det är sjysta villkor på marknaden. 7 Näringsminister (): Jag går till den sista frågan som gäller F-skattsedel där vi ha lite olika syn. Jag tycker inte att man ska skärpa regelverket utan göra det lättare att få F-skattsedel. Det är en hel del kvinnor som vill starta verksamhet som inte får göra det. Det är inte något bra ordning. Därför kommer vi att göra det enklare. Kvinnor påverkas av inkomstskattesänkningen eftersom de har de låga inkomsterna. Inkomstskattesänkningen tillfaller till låg- och medelinkomsttagare, och det är i första hand kvinnor. Om man plockar in förmögenhetsskatten som en del i detta vet vi att eftersom förmögenheterna är ojämnt fördelade könsmässigt är det männen som står för pengarna. Poängen med förmögenhetsskattens borttagande är att dessa pengar är utomlands. Vi tycker att de ska vara i och investeras i svenska företag. Det är syftet med hela den reformen. Det är väldigt glädjande att se att vi äntligen har en inkomstskattereform där kvinnor får mer kvar i plånboken. Jag kan bara konstatera för del att ni inte tycker att det ska vara så. Vi har lite olika syn på om människor ska få behålla sina egna pengar eller om vi ska ta allt via skatten. Jag gläds åt att är engagerad i frågan om kvinnors företagande. Vi har jättemycket mer att göra. Det är en frihetsreform för kvinnor att kunna starta och driva företag. Jag vill att de ska starta i fler branscher, och jag vill att de ska växa och komma ut på exportmarknaden. Vi behöver jobba med många olika åtgärder för att åstadkomma det. Jag kan försäkra att den utvärdering och utredning som jag har begärt av och det resultat jag fått kommer jag att följa upp för att se till att det blir förändringar i detta. Det pågår redan utredningar för att åstadkomma det. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:384 om näringsverksamhet med politiska syften 8 Näringsminister (): har frågat mig dels vad jag avser att göra för att förhindra att staten ådras kostnader för undermålig näringsverksamhet med politiska syften, dels om jag avser att ta några initiativ för att stävja att skattemedel används i sammanhanget. Vidare vill han veta vilka åtgärder jag i så fall avser att genomföra. Som förhoppningsvis känner till är rätten att driva näringsverksamhet en grundläggande fri- och rättighet inskriven i vår grundlag, 2 kap. 20 § regeringsformen. Begränsningar i den rätten får införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte att enbart ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. Detta är en grundprincip som nuvarande regering inte har för avsikt att rubba. Den här regeringen vill inte, i motsats till , ha ett samhälle där lagstiftaren på förhand bestämmer vem som får starta och driva företag. Regelverket med bestämmelser för hur ett företag ska startas, skötas och avvecklas ska vara neutralt och lika för alla. Regeringens ambition är att regelverket ska vara klart, tydligt och enkelt att tillämpa. uppfattning att enskilda personer startar företag i enbart i politiska syften är väl ett utslag av en socialdemokratisk syn på företagande i än en trovärdig beskrivning av verkligheten. Jag är övertygad om att det är den enskilde företagaren som bäst har kunskapen och kompetensen att avgöra varför en affärsidé inte bär sig, inte . Jag kan konstatera att det inte är för många människor i som vågar pröva att starta företag. Alla idéer kommer inte att lyckas, men jag tycker att varje försök till att genomföra något som man tror på ska uppmuntras. Regeringen håller också på att modernisera det regelverk och de incitament som gör det möjligt, för dem som har vågat men misslyckats, att försöka igen. Jag är övertygad om att de som vågar igen har lärt sig väldigt mycket på sina tidigare försök. Slutligen har jag för avsikt att respektera den näringsfrihet som vi har i och fokusera mitt arbete på att göra det enkelt, lönsamt och roligt att starta och driva företag i . 9 (): Jag får i sedvanlig ordning tacka ministern för svaret, även om jag kan konstatera att detta svar inte är skrivet av någon tjänsteman på departementet utan snarare av någon som är väldigt lojal till ministern. Svaret är inte riktat till den fråga jag ställde. Det är ett allmänt resonemang om företagande som jag väldigt mycket kan ställa upp på. Det är klart att vi inte ska ha lagar som styr och ställer hur företagare ska göra. Frågan gällde, som näringsministern mycket väl vet, företagsamhet i form av salladsbaren på Stureplan. Det var ett resultat av hela hans opinionsbildning om den konflikt som var nere i . Där hävdade han, också med stöd av näringsministern, att det var felaktigt att man begärde kollektivavtal av en enskild företagare. Federleys hela tanke med företagsamheten var att starta ett företag och få dit Hotell och Restaurang som skulle kräva kollektivavtal. Han skulle kunna göra sig till en martyr på Stureplan där det var synd om honom och hans företagsverksamhet. Han brydde sig inte ett dugg om företagsdelen eller att se till att salladsbaren gick ihop och fungerade som företag. Det visade sig att den gick i konkurs. Det fattades kapital i boet. Skulderna uppgick till drygt en halv miljon, om jag minns saken rätt. Det fanns också löneskulder i företagsamheten som förmodligen lönegarantin ska täcka upp för projektet. Min fråga gällde om näringsministern tycker att det är rätt att bedriva företagsamhet i politiskt syfte och dessutom åsamka skattebetalarna kostnader för den verksamhet som varit och om det finns skäl att fundera på om det ska gå till på det sättet. Detta har ingenting med ett normalt företagande att göra. Där håller jag med näringsministern. Det är klart att företagare som har en seriös ingång i företaget kan misslyckas. Affärsidén kan spricka. Man kanske hamnar fel på olika sätt, eller marknaden har försvunnit. Det är klart att en företagare som har misslyckats ska ha en chans till, en ytterligare chans och kanske en chans till för att komma igen. Det är precis som jag tycker att löntagare ska ha om de misslyckas eller att det strular till sig på jobbet på olika sätt eller att de förlorar arbetet. Min fråga till näringsministern är: Tycker näringsministern att det ska gå till som det gjort i det enskilda fallet? Jag förstår att det är pinsamt för näringsministern. Det är en partivän som näringsministern hållit om ryggen i många debatter som har haft väldigt utmanande åsikter om hur det ska gå till på arbetsmarknaden och hur förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare ska vara. Han har vid många tillfällen uttalat sig om att det i princip inte bör vara reglerat på något sätt. Han har varit en kraftig motståndare till kollektivavtal som näringsministern säger att hon står bakom den svenska modellen. Det är intressant att följa den här frågan vidare. Ska det verkligen vara skattebetalarna och lönegarantin som går in och täcker i detta läge? Det fanns inte en seriös tanke i företagandet från början. Det handlade enbart om en politisk demonstration som i sig misslyckades i dubbel bemärkelse. Det blev ingen manifestation mot kollektivavtalen. Det var Hotell och Restaurang Facket alldeles för smart för. Det andra misslyckandet var att företaget gick i konkurs. Vad som hände med de anställda kan vi bara spekulera i. Men det handlar om att skattebetalarna ska gå in och täcka det. Näringsministern är fortfarande svaret skyldig. Det första handlade inte ett dugg om själva sakfrågan jag ställde frågorna om. 10 (): Riksdagsledamoten och förra statsrådet har ställt en märklig och anmärkningsvärd interpellation. Vilka åtgärder är det egentligen som vill att näringsministern ska vidta?