prot · GV09138 · 2008-08-28 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om information från regeringen Tredje vice talmannen meddelade att skulle utrikesminister () lämna information om konflikten mellan och . Meddelandet hade delats ut till ledamöter. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:836 Till Interpellation 2007/08:836 Insatser mot löne- och villkorsdumpning av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:838 Till Interpellation 2007/08:838 Utvecklingen i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. Till Interpellation 2007/08:839 Arbetsmarknadspolitiken av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresa. () Enligt uppdrag och rättschef 4 § Svar på interpellation 2007/08:833 om behovet av fler studentbostäder 1 Statsrådet (): har frågat mig på vilket sätt jag tänker agera för att skapa fler studentbostäder. Låt mig inleda med att konstatera att jag i likhet med är angelägen om att landets studenter ska finna en bostad på den ort där de har valt att studera. Vi vet att bostadssituationen på studieorterna alltid är som mest problematisk i samband med höstterminens start. Inför årets terminsstart är det dock en ljusare studentbostadsmarknad som möter studenterna jämfört . har genomfört en enkät med medlemsföretagen och konstaterar att sett över hela landet kan man inte längre säga att det råder en generell brist på studentbostäder, i stället är det ett fåtal orter som har kö. Som värst har köerna varit på de stora studieorterna, men även där kan man nu se att situationen ljusnar. har antalet sökande till landets universitet och högskolor återigen ökat, efter att ha minskat . Fler studenter innebär en större efterfrågan på bostäder. Andelen utländska studenter har ökat, och ett stort antal utländska studenter söker sig till svenska lärosäten utanför och andra utbytesprogram. Dessa studenter har ofta svårare än andra att finna en bostad då de inte känner till hur den svenska bostadsmarknaden fungerar. lyfter fram en annan viktig fråga att vi inte ska se de studerande som en homogen grupp. De har olika livssituation och olika önskemål när det gäller boende. Vissa vill helst bo i en studentbostad medan andra föredrar att bo i en bostad i det ordinarie beståndet. Vi kan även konstatera att det stora flertalet studerande bor i det ordinarie bostadsbeståndet. Bostadsmarknadens funktionssätt är därför helt avgörande för studenternas möjlighet att finna en bostad. Målsättningen för regeringens bostadspolitik är att bostadsmarknadens funktionssätt ska förbättras med långsiktigt stabila villkor för ägande och byggande av bostäder som ger goda förutsättningar för ett ökat byggande. Regeringen har som bekant inte för avsikt att försöka styra bostadsproduktionen genom riktade bidrag. Det måste vara hushållens efterfrågan som styr hur bostadsbeståndet utvecklas. Fler bostäder för studenter skapas genom gynnsamma villkor för att bygga, äga och förvalta hyresbostäder och studentbostäder. Avslutningsvis vill jag betona att studenternas situation är en angelägen fråga för regeringen. Regeringen beslutade därför att tillsätta en studiesocial utredning (, U2007:13) med uppgift att bland annat se över de studerandes ekonomiska och sociala situation. Kommittén kommer att redovisa sitt slutbetänkande . 2 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret som inleder debatten. Det stämmer att säger att situationen är ljusare . Och det är rätt att det har blivit bättre, men det är fel att säga att situationen är ljus på det sättet. Studentkårerna själva bedömer att situationen ser mörkare ut än . Ett bra exempel är att kötiderna för ett studentrum i har tredubblats. Man ska här också påpeka att det i enkäten från som citeras påpekas att de tillkomna studentbostäderna som har gjort situationen ljusare faktiskt beror på en aktiv politik som fördes under den förra mandatperioden av Socialdemokraterna med stöd av . Då satsade man på byggande av studentbostäder. Det påpekas också i samma uttalande att denna ljusa trend har den nuvarande alliansregeringen absolut satt stopp för. Det pågår inget byggande alls. Man spår en katastrof för framtiden. Statsrådet hänvisar också till den studiesociala utredningen. Men den studiesociala utredningen har inte något uppdrag att se över studenternas bostadssituation. Den enda bostadsfråga som utredningen ska hantera är bostadsbidraget, som enbart omfattar en mindre grupp studenter. Det är alltså inget svar att hänvisa till den studiesociala utredningen. För studentbostadsbolagen har regeringens politik inte underlättat vare sig byggandet, ägandet eller förvaltandet av studentbostäder. Situationen är allvarlig. Vi har studenter som står utan bostad, och det under en regering som påstår sig vilja skapa en kunskapsnation. Vad tänker göra för att studenternas bostadssituation ska bli bättre? 3 Statsrådet (): tar mycket riktigt upp att kösituationen i är katastrofal. av socialdemokratiskt regeringsinnehav, där också parti hade ett betydande inflytande, fanns det 200 000 människor i bostadskö i när vi fick överta regeringsmakten. Antalet människor har fortsatt att öka och är nu uppe i ungefär 230 000. Det gäller också studenter. Det framgår av mitt svar jag kan ge den konkreta siffran att det finns ungefär 350 000 studerande i vid universitet och högskolor. Studentbostadsbeståndet uppgår till 70 000 bostäder. Av detta kan vi dra slutsatsen att det bara är var femte student som över huvud taget bor i en särskild studentbostad. De övriga bor i det ordinarie beståndet. Därmed kommer jag också in på det som tar upp, nämligen att han inte förstår vad den studiesociala utredningen har med studenternas bostadssituation att göra. Sanningen är att studenternas ekonomi under samma tolv socialdemokratiska regeringsår har urholkats dramatiskt. Jag kan ta en siffra. Om man tittar på hur det såg ut 19942006 ser man att det totala studiemedlet, det vill säga bidrag plus lån, höjdes från maximalt till . Det är alltså en ökning ! Det är det som gör att studenternas ekonomiska situation inte alltid medger att de kan hitta en bostad som de har råd med bland dem som finns tillgängliga. Det är naturligtvis väldigt viktigt att den studiesociala utredningen också resulterar i att vi kan förbättra studenternas ekonomiska situation så att de också kan delta på bostadsmarknaden. vidtar regeringen nu åtgärder för att få bort de mekanismer som har gjort att svensk bostadsproduktion har varit hälften så stor som bostadsproduktionen i vår omgivning. Det är detta som har orsakat den katastrofala situationen på bostadsmarknaden som innebär att 135 kommuner i rapporterar att de har bostadsbrist. Ytterligare 70 kommuner har brist på bostäder i sina centrala delar. Det är hämmande för dem som studerar. Det är hämmande för jobbsökande som vill bo där jobben finns. Därför har regeringen bestämt sig för att nu lägga om bostadspolitiken. Där finns ett antal åtgärder, bland annat ett par utredningar, på gång för att situationen ska förbättras. 4 (): Jag vet inte om statsrådet lyssnade på vad jag sade . Jag citerade faktiskt som uttalade att den förra regeringens politik har lett till att vi har en ljusare situation på studentbostadsmarknaden, men de ser att det inte byggs något och att all nyproduktion har avstannat som en konsekvens av avskaffade bidrag till nyproduktion av studentbostäder. Man ser framför sig en oklar situation till exempel för . har länge förespråkat en höjning av studiemedlen. Jag vet att parti också gör det. Det återstår för alliansen att visa att man menar allvar. Jag har en debatt med om samma fråga. Vi har inte sett någonting i den riktningen utan snarare förhalningar. Läget är speciellt svårt på de stora studieorterna. Från rapporteras det om utländska studenter som tvingas bo i parker. Studenter tvingas säga nej till studieval på grund av att de inte hittar någonstans att bo. Enligt SFS är situationen katastrofal i , , , och , de stora studieorterna. På de små studieorterna fungerar det bättre, men på de stora är det dåligt, för att inte säga uruselt. Studenterna klarar inte att konkurrera på den öppna marknaden när det gäller bostäder. De har inte de ekonomiska resurserna på grund av bristande studiemedel. De ska vara på orten . De har knappa ekonomiska marginaler. De kan inte konkurrera. De är inte de mest eftertraktade hyresgästerna. De byter bostad, och det kostar mycket att administrera. Vi har ett statligt ansvar för universitet och studenter. Den borgerliga majoriteten bröstar sig och vill att ska vara en kunskapsnation och vill satsa på forskning. Hur ska kunna bli en kunskapsnation utan studenter som har någonstans att bo på de orter där de ska studera? Det är otroligt viktigt att regeringen gör någonting. Det hjälper absolut inte att säga att allting sköter sig själv bara man avreglerar tillräckligt mycket. Det handlar om att visa att man menar allvar och ge stöd till nybyggnation av studentbostäder. Vad tänker regeringen göra för att studenternas bostadssituation ska bli ljusare? Vad tänker göra för att vi inte ska ha samma artiklar i tidningarna och samma reportage i medierna om studenter som saknar bostad och inte kan studera för att regeringen har varit släpphänt och inte gjort någonting? 5 Statsrådet (): avslutar med att fråga vad jag tänker göra så att det inte råder brist på studentboenden. Om med anledning av budgetpropositionen skulle fatta beslut om att ge tillbaka någon typ av byggsubventioner, som bevisligen inte har fungerat , inser vi att det inte får någon som helst effekt . Den politiken har lett till ett bostadsbyggande i som är hälften så stort som i , och nästan hälften så stort som i . Det man däremot kan titta på, vilket regeringen också gör, är det faktum att vi i har ett mycket stort bostadsbestånd per 1 000 invånare. Vi har 484 bostäder per 1 000 invånare. Det är mycket stort internationellt sett. Det har studerats. Bland annat har tittat på hur bättre villkor för andrahandsuthyrning skulle öka bostadsutbudet. har kommit fram till att det skulle skapas 55 000 nya bostadstillfällen bara i om villkoren för andrahandsuthyrning förbättrades. Det är någonting som jag arbetar med. Jag tror att det är det absolut snabbaste sättet att få fram nya möjligheter för studenter som har fått en studieplats men inte får en bostad. Många tycker att det är bra att bo på det viset. Andra kanske skulle välja att bara bo så tills man har kommit fram i kön och får en studentlägenhet. kan regeringens nya bostadspolitik också leda till att vi får ett byggande som motsvarar det som finns i våra grannländer. 6 (): Jag vill inte redan nu uttala mig om hur ställer sig till underlättande av andrahandsuthyrning, men personligen tycker jag att det låter intressant. Men detta tar på inget sätt bort den kritik som studentbostadsföretagen själva framför, och som jag nu har citerat två gånger och gör en tredje gång. Studentbostadsföretagen säger själva tydligt att den ljusa situation som vi har på vissa studieorter, de mindre studieorterna, beror på den förra regeringens politik och att den nuvarande regeringens politik är katastrofal för byggandet av studentbostäder. Andrahandsuthyrning kan säkert vara en väg för vissa, men det finns många studenter som efterfrågar boende i studentbostäder. Det handlar om upplevelsen av det gemensamma boendet, studiemotivation, att man kan dela arbetet och så vidare. Regeringen verkar totalt ointresserad av situationen när det gäller studentbostäderna. Det finns inga förslag från ministern här. Det sägs ingenting, utan det ska bara vara andrahandsuthyrning. Studentbostäder verkar vara ett minne blott i alliansens . 7 Statsrådet (): SSBF gjorde en enkät bland sina medlemmar, och där sade man att sett över hela landet jag citerar nu deras pressmeddelande som de själva har skickat ut kan man inte längre säga att det råder en generell brist på studentbostäder. I stället är det ett fåtal orter som har kö. Värst har köerna varit på de stora studieorterna, men även där kan man nu se att situationen ljusnar. Av de företag som är verksamma på landets universitetsorter är det som uppger att de har brist på studentbostäder. Så såg det ut . har det kommit en anstormning av utländska studenter som konkurrerar med de svenska. Ingen, inte regeringen, inte kommunala bostadsbolag eller privata bostadsföretag, har kunnat förutse detta, och framför allt har vi inte hunnit projektera och bygga bostäder. Det är viktigt att komma ihåg att det inte heller ser likadant ut i hela landet. Jag var i går i . Där har man byggt jättemånga nya studentbostäder som blir klara nu till terminsstarten. Man har ställt upp prefabricerade hus som har gjorts i ordning. Där har man en garanti att den som vill studera i får en bostad. Jag tycker att det är ett efterföljansvärt exempel för kommunpolitiker runt om. Där kan man se vad man kan göra. Detta är i första hand ett kommunalt ansvar, men vi i regeringen ska också göra vad vi kan. Jag arbetar med frågan om andrahandsuthyrning. Jag arbetar tillsammans med hela regeringen med att lägga om bostadspolitiken så att vi kommer upp i ett bostadsbyggande som är dubbelt så stort som och lika stort som det är i våra omkringliggande grannländer. Det är målet. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2007/08:837 om kommunernas ekonomi 8 Statsrådet (): har frågat mig vad jag tänker göra för att stärka kommunernas ekonomi när tiderna blir sämre. I regeringen pågår arbetet med budgetpropositionen, och jag kan inte föregripa det arbetet. Jag kan dock konstatera att den ekonomiska situationen för primärkommunerna som helhet har varit god . Resultaten före extraordinära poster har legat på mellan och . Inkluderar vi också extraordinära poster uppgick resultaten till mellan och . Enligt kommer det illavarslande signaler om ökande kostnader för försörjningsstöd i kommunerna. Enligt de senaste tillgängliga uppgifterna från ökade det totala ekonomiska biståndet jämfört med . Det är ännu för tidigt att dra några långtgående slutsatser av detta. påstår att ökningen av försörjningsstödet är en följd av regeringens brist på konstruktiv arbetsmarknadspolitik och på åtstramningar inom sjukförsäkringssystemet. Jag håller inte med om detta. Regeringen satsar på fler i arbete och minskat utanförskap. Med fler i arbete ökar kommunernas intäkter genom att deras skatteunderlag därmed växer. Till bilden hör att i varje fall en del av sysselsättningsuppgången är ett resultat av regeringens sysselsättningspolitiska reformer och utgör en varaktig förstärkning av de ekonomiska förutsättningarna för kommunerna. Att regeringens politik gett effekt framgår av offentlig statistik arbetslösheten är låg. Verkligheten är alltså en annan än vad påstår. Kommunerna står efter ett antal goda år bättre rustade för konjunktursvängningar, och i kombination med regeringens långsiktiga politik kommer det att ge varaktiga förbättringar i samhället som helhet. 9 (): Tack för svaret, statsrådet! Jag är förvånad över att påstår att verkligheten är en annan. Det känns konstigt att vi har en kommunminister som inte hör de rop som finns ute i kommunerna , att kommun berättar om hur höjningar av matkostnader och bensinkostnader gör att det blir väldigt dyrt att besöka de gamla i äldrevården och att äldreomsorgen på det sättet blir mycket dyrare. Det finns kommuner som berättar att deras försörjningsstöd har ökat radikalt och att det går ut över barnen, eftersom försämringar både för de arbetslösa och för de sjuka har gjort att de personerna nu får ett väldigt svårt ekonomiskt läge. De blir alltså fattiga och måste då gå till kommunen för att få försörjningsstöd. Det går naturligtvis ut över personerna själva, och det går ut över deras barn. Det är det mest beklagansvärda, tycker jag: att barnen får lida när klyftorna ökar i . Nästa effekt är att kommunernas ekonomi blir försämrad. Vi får många signaler , så jag blir förvånad när säger att han inte håller med om den bilden och att han inte delar den verklighetsuppfattningen med mig. Han skulle kunna fråga Kommuner och Landsting. Jag tror inte att Kommuner och Landsting har samma uppfattning som . Jag vet till och med att inte håller med. Han är moderat. kanske om han nu inte vill lyssna på en socialdemokrat vill lyssna på en moderat. är orolig över de frysta statsbidragen till kommunerna. Han är orolig över att det kommer att bli tufft för kommunerna framöver att bland annat bygga äldreboenden men också rent ekonomiskt för alla andra verksamheter, eftersom försörjningsstöden ökar. Även har haft påpekanden om att regeringens uppföljning av kommunernas ekonomi är otillräcklig. säger att det som helhet har gått bra . Som helhet, vill det säga genomsnittligt då, eller? Det hjälper ju inte de fattiga kommunerna om det går bra i några kommuner. Om man står med ena foten i en hink med kallt vatten och den andra i en hink med kokande vatten kan man inte säga att man som helhet har det ganska bra, utan man känner faktiskt något annat. Därför måste man ta varje kommun för sig. Man kan inte klumpa ihop alla och säga att det som helhet säkert går bra. Dessutom gör det inte det! Vi ser alla de här oroväckande tecknen, så måste kommunerna få ökade anslag. Kommunerna måste se till att de klarar av sin verksamhet att ha bra pedagogisk personal i skolan, att ha bra vård för de äldre, att ha all den goda service som kommuninvånarna är värda. Då kan inte påstå att han inte känner till verklighet när det finns så många exempel på kommuner som säger att det inte går bra och att det kommer att bli väldigt knapert framöver. säger: Vi har tryckt ned arbetslösheten. Nej, det har inte den borgerliga regeringen gjort! Visserligen har siffrorna blivit mycket bättre, men det är inte tack vare den borgerliga regeringen. Ni har bara försämrat för de arbetslösa och för de sjuka. Ni har levt på det vi byggde upp, på ordningen och redan i ekonomin, på de goda år som har varit och på den tillväxt vi har haft. ser vi helt andra år framför oss, och man måste kunna styra ett land även i motgång. 10 (): säger att det är farligt att slå samman alla kommuner och göra något genomsnitt av detta. Det är väldigt riktigt! Jag kan säga att när vi har debatter i finansutskottet om kommunernas ekonomi kan man titta ut över all den klokskap som finns i finansutskottet när det gäller kommunerna. Praktiskt taget alla har varit ansvariga kommunpolitiker och vet att man kommer från väldigt olika erfarenheter otroligt olika erfarenheter. Jag läste till exempel att och erbjuder att låna ut till staten för en förstudie till en järnväg. Det visar att det finns kommuner även efter som har det väldigt bra. Många kommuner har det ekonomiskt väldigt bra ställt, det måste vi säga. Man kan framför allt se det på en sak, nämligen att vi har en investeringsboom i kommunerna som är alldeles otrolig. Nästan varje kommun, kan man säga, bygger nu en ny islada eller gör någon annan stor investering, och det riskerar att driva upp priserna. Tittar man i stället på en annan kommun som exempelvis ser man att de går med underskott. Det är en liten kommun i inte så hemskt långt från . 10 miljoner i underskott i den kommunen är ett jättebekymmer. i är inte ens felräkningspengar! Det är alltså väldigt olika mellan olika kommuner. Men jag tror för min del att när man diskuterar kommunernas ekonomi finns det en sak som är viktigare än allt annat, och det är att se till att stärka kommunernas ekonomi med egna skatteintäkter och avgifter. Om man blir beroende av bidrag av olika slag kommer man att satsa väldigt mycket kommunala resurser på att komma åt dessa bidrag. Det är de som är skickligast på att skriva bidragsansökningar som får pengar. Är det någonting som vi har lärt oss det tror jag gäller för alla partier är det att om kommunerna ska vara starka och kunna ta hand om det som med rätta oroar sig över, nämligen att det finns många människor som hamnar på samhällets baksida, är det allra viktigaste att kommunerna har en egen stark ekonomisk bas och inte blir utlämnade till att söka bidrag på ena eller andra sättet. Här går utvecklingen lite i olika riktningar. Totalt har vi sedan regeringsskiftet sett att summan av alla specialdestinerade bidrag till kommunerna har minskat. Å andra sidan har det tillkommit några fler, därför att man från regeringen har som ambition det har jag förståelse för att vilja styra pengarna till det som är mycket angeläget. Demografin spelar en fruktansvärt stor roll för den kommunala utvecklingen. I , som jag ju företräder, kan vi se att kommuner som och har ganska stora ekonomiska problem av den glädjande orsaken att det är väldigt stor inflyttning till dessa kommuner. Många inlandskommuner däremot har också jättestora problem beroende på det motsatta, nämligen att de har utflyttning. Det är klart att man inte kan använda samma metoder för att kompensera dessa kommuner för att de ska kunna ge sina medborgare den goda service som de vill ge dem. Därför tror jag för min del att det viktigaste i och statsrådets anföranden är att ta sikte på att kommunerna är väldigt olika, och det är på det sättet man måste se det. Jag säger ungefär som sade: Det duger inte att sätta fötterna i varmt vatten och sedan läsa av termometern i en iskylare bredvid. 11 Statsrådet (): tycker att jag inte lyssnar till det hon kallar för ropen från kommunerna. Jag vet inte hur man bedriver politik på det sättet. Vi har som regering att ta hänsyn till den situation som dyker upp i sammanställningen av kommunernas ekonomi. Det handlar om den så kallade påsen, bidrag till kommunerna. Arbetet med att stämma av hur det här kommer att se ut framöver pågår . Det är inte avslutat ännu, utan det är en pågående budgetprocess som vi kommer att redovisa . Men det är ändå lite märkligt, det här. Om man tittar på utbetalt ekonomiskt bistånd ser man att den siffra som gällde är knappt 9 miljarder till samtliga biståndshushåll. Det är den lägsta . Om vi tittar på de år då parti hade regeringsansvaret ser vi betydligt högre siffror. Det finns nog anledning att titta på det här också utifrån perspektivet att sysselsättningen har ökat. vill inte tillerkänna regeringens politik någon som helst del i detta. Jag ber henne ta del av bedömningar i den delen, där man pekar på de strukturella reformer som har genomförts och som lett till att vi har haft ett minskande utanförskap med ungefär 164 000 personer som har gått från ett utanförskap till ett arbete. Det är det här som är den stora delen av den förbättrade kommunala ekonomin. Vi kan ta exemplet att vi kan öka antalet arbetade timmar med . Det innebär 4 miljarder i nya, friska pengar till kommunsektorn. Det är klart att det är de mekanismerna som har gjort att de kommunala skatteintäkterna bara , , ökade med . Vi kan titta på statistiken lite mer i detalj och jämföra 2002 med 2007 när det gäller andelen biståndsmottagare av befolkningen i vissa grupper i procent. Siffran för ensamstående män minskade från på de här fem åren. För ensamstående kvinnor minskade behovet av bistånd från till . För ensamstående kvinnor med barn minskade behovet från till . För ensamstående män med barn gick behovet upp med en procentenhet från . över helheten är det här alltså ett minskande problem. Kommuner och Landsting, som hänvisar till, säger att om det absolut värsta scenariot skulle slå in skulle det öka kostnaderna för kommunsektorn med . Om vi då tittar på hur skatteintäkterna och skatteunderlaget växer ser vi att det nog finns anledning för att inte bara lyssna på enstaka rop utan också försöka titta på helheten. 12 (): Det var det där med helheten igen och att man inte kan se varje kommun för sig. Det beklagar jag. Det är möjligt att statsrådet inte vet hur man bedriver politik, som han sade, på det sättet, och alltså inte lyssnar. Jag delar den uppfattningen.