prot · GW0916 · 2008-10-21 00:00:00 — har även frågat mig vilka direktiv jag ska skicka med den nya utredningen och om jag tänkt ta några initiativ till andra förslag för att, som det sägs, återupprätta förtroendet för arbetslöshetsförsäkringen. Mot bakgrund av att den föreslagna lösningen till en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring innebar ett alltför tekniskt komplicerat system beslutade regeringen att inte gå vidare med det förslag som utredning om obligatorisk arbetslöshetsförsäkring avlämnade i sitt betänkande. Regeringens uppfattning är emellertid fortfarande att det finns skäl att eftersträva att alla som arbetar och uppfyller villkoren för försäkringen bör omfattas av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring som ger en inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet. Formerna för hur detta ska kunna åstadkommas kommer att prövas inom ramen för den aviserade parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Hur direktiven kommer att utformas och när utredningen ska avlämna sitt arbete till regeringen kan jag inte uttala mig om då detta bereds inom . Vad gäller den sista frågan om arbetslöshetsförsäkringen vill jag peka på de förslag som regeringen aviserat i budgetpropositionen som innebär sänkt arbetslöshetsavgift för sysselsatta, förenklade villkor för medlemskap, tillfällig ändring av medlemsvillkoret och ändrade regler för arbetslöshetsersättning efter tillfällig eller delvis frånvaro. 53 (): Tack, ministern, för svaret! Det har gått den nuvarande regeringen tillträdde. Arbetsmarknadsministern har också haft i regeringen. Han tillhör ju dem som överlevde och fick sitta kvar. Det startade som sagt var inte så väldigt lyckligt för den här regeringen, och på något sätt har det fortsatt i samma spår. Det har gått troll i det mesta, och ingenting har man lyckats landa på det sätt man trodde . Den tidigare ledamoten här i talarstolen, , beskrev arbetsmarknadsministern som pigg och energifylld eller hur det nu var, och det var säkert så. Man hade mycket idéer och tankar om hur man skulle förändra landet bland annat arbetsmarknadspolitiken. har man hamnat i verkligheten, och det var betydligt tuffare än man trodde. Min interpellation behandlar den obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen som var en av hörnpelarna i den nya arbetsmarknadspolitiken som och regeringen skulle genomföra. Vi har haft ett antal debatter om den under de år som har gått, av det enkla skälet att vi från oppositionen har varit väldigt intresserade av att få reda på hur en sådan försäkring skulle kunna se ut och fungera. En utredning tillsattes, utredningen fick bekymmer, tiderna förlängdes, vi ställde frågor här i kammaren och inledningsvis var det väldigt optimistiska svar från arbetsmarknadsministern. Det tutade självklart på; den obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen skulle självklart genomföras. Det var lugnande svar på frågorna. Sedan kom det mer och mer motstånd. De egna partikamraterna började yttra sig mer och mer kritiskt mot förslaget, och debatterade vi i Andrakammarsalen. Det var en interpellationsdebatt där jag försökte få svar från ministern, men då vägrade ministern plötsligt att svara. Från att tidigare ha varit väldigt positiv kunde han inte ge svar om den obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen. efter detta kom budgeten, och där hade man slutligen begravt detta flaggskepp i regeringens arbetsmarknadspolitik. Det kommer alltså inte någon obligatorisk arbetslöshetsförsäkring, säger man i budgeten åtminstone inte den här mandatperioden, om jag har förstått tolkningen rätt. Jag är inte riktigt säker på hur man ska tolka det. Det är sådana frågor som det skulle vara spännande att få svar på i den här interpellationsdebatten. Det är ju därför vi har dessa möjligheter att försöka klara ut sådant som har blivit otydligt. I min interpellation har jag ställt frågor om hur man kan förvänta sig att försäkringen skulle se ut. Den har utretts noggrant , och man har vänt och vridit på den. Då tycker jag inte att det är orimligt att ställa frågan i interpellationen: Hur skulle man kunna tänka sig att direktiven ska se ut? Man har ju precis fått svar från en tidigare utredning. Men jag får inga som helst svar, inte ens en diskussion från ministern om vad det är han saknar i den utredning som har vänt och vridit på alla stenar. vill han i stället sjösätta en ny utredning. Jag tycker att jag ställer en berättigad fråga, men den får inte några som helst svar. En annan fråga är vad vi kan förvänta oss för tidsperspektiv på detta. Kan vi vänta oss en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring inom den nuvarande mandatperioden, eller är det skjutet långt , detta flaggskepp i alliansregeringens arbetsmarknadspolitik? 54 Arbetsmarknadsminister (): började med att säga att det inte började så lyckligt. Men 180 000 personer har lämnat utanförskapet sedan vi tog över. Det är den största minskningen i något land . Det är jag väldigt stolt över. En person har lämnat det utanförskap ni lämnade efter er och kommit in på arbetsmarknaden, fått ett jobb att gå till, en lön att leva på, en arbetsgemenskap att känna trygghet i och en framtid att se fram emot. Det tycker jag är en ganska stor lycka. Det är också väldigt mycket skönare i ett läge när vi nu går mot mörkare tider, och där vi också påverkas av finanskrisen, att vi har så många fler som är med och betalar skatt. Vi har aldrig haft så många som arbetar på svensk arbetsmarknad som just . Det är naturligtvis oerhört glädjande och bidrar till att vi står väl rustade inför att möta de sämre tider som vi nu blir smittade av från finanskris och annat. När det gäller obligatorisk a-kassa behöver vi inte stå här och köra samma debatt för 34:e gången eller vad det blir, men grunden är naturligtvis att jag är av åsikten att alla löntagare bör ha ett inkomstrelaterat försäkringsskydd. Det är bra att ha av alla möjliga skäl. Därför har jag lite svårt att förstå att Socialdemokraterna var nöjda med att 700 000 personer stod utanför när ni lämnade regeringsmakten. Det tyckte jag var en rätt dum idé, och det var grunden för att försöka se hur man skulle kunna se till att alla löntagare på den svenska arbetsmarknaden omfattades. Vi ville inte göra som er koalitionspartner, eller vad det nu blir, som ni åtminstone nu har dörren öppen till förstatliga a-kassan och slå ihop den med alla de andra socialförsäkringarna i ett stort megasystem. Vi ville i stället bygga vidare på just dagens modell med fristående a-kassor, kompletterat med någon aktör eller på något sätt hantera dem som inte aktivt väljer. visade utredningen att det här var en väldigt komplicerad historia. Remissrundan visade på ett stort motstånd, och då är det klart att vi lyssnade och tog till oss det, precis som vi sade att vi skulle göra. Vi lämnade alltså det tydliga beskedet att detta kommer vi inte att genomföra på det sätt som utredningen föreslog. I stället tycker jag att det är viktigt att vi nu tittar på det här i det breda sammanhanget, det vill säga att vi tillsammans i en bred parlamentarisk utredning funderar över hur man tillsammans med socialförsäkringarna i övrigt skulle kunna bedöma arbetslöshetsförsäkringen framöver. Det är den utredning som kommer att sättas upp. Det är den utredning för vilken direktiv nu bereds. Jag kan inte lämna något besked om tidpunkt för utredningen eller innehållet i direktiven; de kommer att presenteras när de är klara. har vi gjort vårt försök att bygga på dagens självständiga a-kassor som hade gjort att de tre fjärdedelar som har arbetslöshetsförsäkring, det vill säga inkomstrelaterat försäkringsskydd, inte hade märkt någon som helst skillnad. Då återstår egentligen bara den andra idé som har lagt fram. Jag skulle ha tyckt att det var spännande om vi hade haft en miljöpartist här och hade fått ett litet besked om hur de ser på förhandlingarna med Socialdemokraterna, antingen inför valmanifest och annat eller varför inte hur man i den här parlamentariska utredningen ska komma överens om vilken modell man helst vill se. Det kan ju vara lite intressant. Möjligen har lite information som kan sprida en del ljus över den frågan. Vi är öppna för en bred diskussion och vill naturligtvis se en så bred parlamentarisk överenskommelse som möjligt så att så många som möjligt kan få ett inkomstrelaterat försäkringsskydd. 55 (): Arbetsmarknadsministern börjar med att berätta om alla som har fått jobb i högkonjunkturen. Det är ju fantastiskt. Det är en lycka. Det håller jag med om. Det var många som fick jobb med socialdemokratisk regering, och det följde med några även in på den tidiga perioden med den borgerliga regeringen. Det var naturligtvis högkonjunkturen och den socialdemokratiska politiken som stod för det. är det mörka tider, och då är det bara finanskrisens fel. Att den borgerliga regeringen har regerat har väl ingenting med det att göra, kan man tänka sig. Det är ett märkligt, lite ologiskt resonemang. Inte köra samma debatt, säger arbetsmarknadsministern. Det är ju inte samma debatt. Visserligen ställer jag ungefär likadana frågor, men jag får ju olika svar varje gång. Det är därför som den här debatten fortsätter. Först får jag självsäkra svar från arbetsmarknadsministern. Självklart ska vi genomföra en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring! Sedan började det gnällas och gnys lite grann från ledamöter i utskott och andra som sade: Vi tror inte på den här frågan. Då blir man förvånad och ställer frågan igen till arbetsmarknadsministern. Den gången får man inget svar alls. Sedan kommer det en budget som arbetsmarknadsministern trots allt är delansvarig för, och där får man beskedet att frågan är begravd. Det är inte så konstigt att den här frågan förföljer arbetsmarknadsministern eftersom han ger olika svar. På något sätt kan jag inte garantera att vi inte kommer att ha den här debatten igen. Vi får väl se lite grann framöver. Jag har tyckt att det har varit rimligt att ställa frågor om innehåll i den här utredningen eftersom frågan är utredd. Man är tydligen inte nöjd. Man har sagt nej men ska utreda igen. Då är det rimligt att ställa frågor om vad det är man i så fall vill utreda. Där får vi inget besked. Tidpunkten eftersom det här har varit det enda svar som arbetsmarknadsministern har gett när det gäller att förklara hur man ska hantera problemet med den halva miljon medlemmar som ni har jagat ut ur a-kassorna är det en rimlig fråga inget besked alls. Över huvud taget får vi inget som helst besked. Vårt besked arbetsmarknadsministern efterfrågar besked i frågan har jag lämnat. Jag kan ta det igen. Vårt besked i frågan är att vi tror oss veta att den här halvmiljonen medlemmar som har lämnat kassan har gjort det därför att den har blivit sämre, den har blivit dyrare och det har blivit svårare att få ersättning ur den. Vårt förslag, som jag har upprepat här tidigare, gör den bättre, gör den billigare och gör det lättare att få ersättning. Då kommer den här halva miljonen medlemmar att återgå till a-kassan. Det är vårt besked i frågan. Det är ett väldigt klart och tydligt besked. Det som är lite spännande i debatten om obligatorisk a-kassa är ju att arbetsmarknadsministern i sitt svar säger att när man nu inte kan införa en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring vill man i stället sänka avgiften, det vill säga man vill gå de krav till mötes som jag har ställt här i kammaren gång på gång och som arbetsmarknadsministern då har viftat bort och sagt har varit orealistiska. kommer arbetsmarknadsministern och regeringen krypande under galgen och erkänner att alla de åtgärder som man har vidtagit har varit felaktiga. De har varit skadliga. De har inte lett framåt. De har lett bakåt. När den här kritiken nu har börjat mala, efter att vi har haft alla de här debatterna och arbetsmarknadsministern så att säga inte kommer undan verkligheten, är man beredd att sänka avgiften. Man inser att de höjningar man har gjort har varit felaktiga och skadliga. sänker man avgiften. Det är bra, men det är för lite och det är . Det är bra att man förenklar villkoren. Det är i och för sig inte bra att man gör tillfälliga ändringar av villkoren. Det är ett problem när det gäller administration och annat. Det skapar konstiga signaler. Men det är bra att arbetsmarknadsministern har nåtts av verkligheten och en insikt om att de åtgärder han har vidtagit har varit skadliga och felaktiga. 56 Arbetsmarknadsminister (): Det kanske har gått förbi att Socialdemokraterna förlorade valet just på jobbfrågan. Det visar inte minst er egen valanalys. Den kanske kan skicka över om har missat att läsa den. Debatten om a-kassan kommer säkert att rasa vidare. Det tror jag absolut. Den mest intressanta debatten vi andra kan lyssna på är nog den ni för med , där ni har fullständigt olika ingångsvärden. Socialdemokraterna vill ha en kassa där 700 000 uppenbarligen står utanför, och vill ha en stor, bred socialförsäkring där också arbetslöshetsförsäkringen förstatligas och täcks via skattsedeln. Den som begriper hur ni ska få ihop det där kan ju ringa en kompis. Vilka är det då som har lämnat a-kassan? Det måste ändå vara en rimlig utgångspunkt för diskussionen. Vilka är det som har lämnat? Vi bad SCB att undersöka detta. Döm om min stora förvåning när alla utom två a-kassor vägrade att svara på SCB:s enkät. Det tycker jag är oerhört märkligt. Vi undersöker möjligheter att återkomma för att få reda på detta. De två kassor som svarade var Alfakassan och kassa. Det ger ju en del intressant information, liksom när man pratar med a-kassornas samorganisation och enskilda a-kassor, nämligen att de huvudgrupper som har lämnat är personer som har kvar till pensionen. I kassa var av dem som har lämnat , bara som ett exempel. Det är personer i kvalifikationsyrken som inte har någon arbetslöshet att prata om, läkare och liknande. Jag tror att det finns tre arbetslösa poliser i hela . Det är också personer som inte omfattas av försäkringen längre. Då pratar vi om förtidspensionärer, som aldrig har omfattats av försäkringen, eller för den delen studenter efter det att studerandevillkoret har tagits bort. Det är en klart mindre grupp som har lämnat därför att man underförsäkrar sig i den meningen att man inte anser sig ha råd. Då ska vi komma ihåg att snitthöjningen av a-kasseavgiften totalt kommer att vara . Det är nettohöjningen i snitt . har av löntagarna på svensk arbetsmarknad fått jobbskatteavdrag som överstiger . Det finns inget ekonomiskt skäl att avstå från det försäkringsskydd som arbetslöshetsförsäkringen utgör. Det här blir naturligtvis lite intressant. Om man anpassar sig till förändringar i den ekonomiska verklighet som råder där ute, vi går in i sämre ekonomiska tider, och försöker möta det genom att se till att göra det just lite billigare och enklare att gå med i a-kassa, som vi gör i budgeten, då kryper vi, håller på och fixar och donar och vad det nu kan vara. Det är inte bra. Hade vi inte gjort det hade vi varit blinda för verkligheten och rusat på med samma politik i upp- och nedgång. Det får ju vara lite måtta. Det här är faktiskt en rätt bra åtgärd. När det nu inte kan bli någon obligatorisk a-kassa, därför att vi såg att motståndet var för stort och att det inte fungerade på det sätt som vi hade tänkt, drar vi en slutsats av de remissvar som vi har fått och lämnar ett tydligt besked: Så blir det inte. säger vi att vi tycker att det är en bra idé att man har ett inkomstrelaterat försäkringsskydd vid arbetslöshet. Det trodde jag att egentligen också tyckte. Eftersom det ändå kommer en socialförsäkringsutredning och vi vill se till att den har ett brett parlamentariskt uppdrag tycker vi att man kan låta denna parlamentariska utredning titta närmare också på den här frågan. Arbetslöshetsförsäkringen är ändå en del av eller åtminstone ett slags socialförsäkring. Därmed kan vi nå en bred parlamentarisk överenskommelse så att vi får en slutpunkt som innebär att människor kan få ett inkomstrelaterat försäkringsskydd vid arbetslöshet. 57 (): Det är lite spännande att höra hur arbetsmarknadsministern försöker slingra sig på punkten att man har ändrat sin uppfattning. Det som var en omöjlighet, att sänka avgifterna, gör man . Bekymret för arbetsmarknadsministern och regeringen är att väljarna kommer ihåg. De vet ju hur arbetsmarknadsministern har stått här och förklarat varför det har varit så viktigt att höja alla avgifter och hur det skulle lösa alla problem. är det plötsligt viktigt att sänka avgiften och då löser det alla problem. Arbetsmarknadsministern sade alldeles att den obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen var lösningen på alla problem, och är den inte nödvändig. Folk kommer ihåg när man slingrar sig och ändrar uppfattning dag från dag. Det kommer att betala sig. Det kan arbetsmarknadsministern vara helt lugn för. Splittringen inom oppositionen var arbetsmarknadsministern lite orolig för. Jag tackar för det. Det var vänlig omtanke. Jag är inte alls orolig. Vårt parti står helt enat i den här frågan. Det är möjligt att det finns andra partier som ändrar uppfattning. Sitter en socialdemokratisk regering vid makten efter nästa val, vilket det kommer att göra, kommer vi att införa en rejäl a-kassa värd namnet. Den kommer att bygga på principen att det är en facklig a-kassa och att den är frivillig. Det är ett entydigt besked. Däremot finns det en splittring i det moderata partiet och i regeringen. Ministern säger att han vill ha en obligatorisk a-kassa, och moderata ledamöter i arbetsmarknadsutskottet säger att de inte vill ha det. Där finns en splittring i det moderata partiet i regeringen. Jag hoppas att jag hörde fel när arbetsmarknadsministern sade att polisen har lämnat a-kassan. De hade ingen a-kassa, och de kan omöjligtvis ha lämnat den. Någonstans har arbetsmarknadsministern inte riktigt förstått frågan. Det är klart att det är viktigt att reda ut vem som har lämnat a-kassan. Jag tror att det är enkelt. Det är de som inte har råd och de som inte anser sig behöva den. Det är så man slår sönder en försäkring. Hela idén med en försäkring är att många är försäkrade och kollektivt bär risken. Jag förstår inte alls den diskussionen. Kom ihåg att väljarna kommer att minnas hur ni har krängt fram och tillbaka i frågorna. Än är ett obligatorium viktigt, än är det inte viktigt. Än måste man höja avgiften, än måste man sänka avgiften. Så kan man inte föra en politik. 58 Arbetsmarknadsminister (): Jag är naturligtvis glad att Socialdemokraterna med ungefär eftersläpning accepterar till exempel första jobbskatteavdraget eller andra jobbskatteavdraget. kommer ni säkert att acceptera det tredje också liksom jag är glad att ni , trots att bland annat och jag har debatterat frågan, accepterar deltidsbegränsningen i a-kassan. Det tackar vi för. Det står tydligt i budgeten även om ni har några fler dagar i begränsningen än vad vi har. Det är naturligtvis glädjande att få ett entydigt besked att i frågan om a-kassan kommer att bli rejält överkört av Socialdemokraterna. Jag tror inte att det är sista gången vi ser den typen av besked om rejäla överkörningar. Jag är glad att tre fjärdedelar av landets löntagare har ett inkomstrelaterat försäkringsskydd. Jag vill att det ska vara fler. Jag vill egentligen att alla löntagare ska omfattas. Den modell vi valde att utreda har vi lämnat besked om ska inte genomföras. Men vi säger att eftersom det ändå kommer en bred parlamentarisk översyn av samtliga socialförsäkringar kommer man också i den parlamentariska översynen att titta på arbetslöshetsförsäkringen. Det är väl ett bra besked att man ska fundera igenom saken. Den stora sprickan kommer inte att gå mellan blocken i traditionell mening utan den kommer att gå mellan er och . vet vi svaret på frågan; om ni vinner kör ni över dem. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2008/09:12 om betalningsfrekvens för tv-avgifter 59 Kulturminister (): har frågat mig vad jag avser att göra för att öka antalet hushåll som betalar den lagstadgade tv-avgiften, om jag avser att överväga att låta tv-avgiften tas ut på annat sätt än , exempelvis via skattsedeln samt om jag avser att verka för en möjlighet för enskilda individer att få betala tv-avgiften via den årliga självdeklarationen i stället för som via räkning eller räkningar från Rikab, Radiotjänst i . För tv-avgiftssystemets legitimitet är det självfallet av yttersta vikt att avgiftsskolket hålls på så låg nivå som möjligt. Under den förra tillståndsperioden fanns ett så kallat skolkbeting. Betinget innebar att en förutsättning för uppräkningen av programföretagens medelstilldelning var att avgiftsskolket minskade med minst ett bestämt belopp . Skolkbetinget uppnåddes med god marginal . Inför den innevarande tillståndsperioden uttalade den förra regeringen att det var motiverat att knyta medelstilldelning, nivån på tv-avgiften och antalet tv-avgiftsbetalare närmare varandra. Höjningen av tv-avgiften har därför motsvarat den 2-procentiga uppräkningen av medelstilldelningen. En förutsättning för uppräkningen har varit att rundradiokontot har varit i balans, vilket i sin tur har uppnåtts genom att antalet tv-avgiftsbetalare inte har minskat. Rikab och programföretagen arbetar på olika sätt med att informera om tv-avgiften, och som har noterat har antalet betalda tv-avgifter stadigt ökat . Public service-utredningen, som tillsattes , har haft i uppdrag att analysera om det finns behov av förändringar i villkoren för radio och tv i allmänhetens tjänst inför den tillståndsperiod som inleds . Utredningen lämnade betänkandet Kontinuitet och förändring (SOU 2008:64), som innehåller en rad förslag bland annat när det gäller tv-avgiftssystemet. Exempelvis föreslås en övergång till direktfinansiering, vilket skulle kunna vara ett sätt att ytterligare stärka incitamenten för programföretagen att öka betalningsviljan hos avgiftsbetalarna. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Jag kan därför inte ge några svar angående eventuella framtida förändringar rörande finansieringen av public service-verksamheten. 60 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på denna fråga. Den är kanske inte världens viktigaste, men den är ändock av betydelse. Jag noterar också med glädje att har sagt att han ska delta i debatten utifrån en speciell aspekt. Den fråga som jag egentligen ställer i interpellationen är om 1989 års tv-avgiftslag fungerar. När det gäller svaret på den frågan väljer jag att tolka statsrådet vänligt på det sättet att man inte kan ge något väsentligt svar på frågan utan man funderar om avgiften verkligen är effektiv. Tv-avgiften har karaktären av en apparatskatt. Jag såg att det var man kan naturligtvis ha olika meningar om den exakta procentsiffran som avstår från att betala tv-avgiften. är ingen liten summa. Om man utgår från något av dessa år motsvarar det ungefär 450 000 hushåll som avstår från att betala tv-licenser. Det är en betydande summa. besökte dåvarande chefen för , numera , skatteutskottet. Diskussionen gällde förmögenhetsskatten. Han uttryckte att förmögenhetsskatten i stort sett är en frivillig skatt. Det är ett bekymmer. är förmögenhetsskatten avskaffad. Men det finns vissa paralleller till att alltför många människor uppfattar att tv-avgiften är en frivillig avgift. Uppemot en halv miljon människor avstår från att betala avgiften. Vad gör staten i form av ägare till och för att driva in denna skatt? Rikab i ägnar sig åt pejling. Jag begär inte alls att statsrådet ska säga om pejling är ett effektivt medel eller inte. Det genomförs också kampanjer i tv-kanalerna för att fler ska betala. Frågan är inte om Rikab, Radiotjänst i , gör ett bra jobb. Det gör de säkert utifrån sina förutsättningar. Men gör de rätt saker? Man kommer alltså tillbaka till om 1989 års tv-avgiftslag fungerar eller inte. Också den syn som kommer till uttryck i statsrådets svar med ordet skolk vittnar om att det finns en värdeglidning i vad det här handlar om. Vi kan tänka oss att i tv tackar för att vi betalar momsen på den mat vi har köpt . Motsvarande skulle vara att tacka och vara glad för att vi har betalat tv-avgiften.