prot · GV09112 · 2008-05-15 00:00:00 — I en annan interpellation interpellerade jag försvarsministern om vilka krav som ställdes avseende hälsoskyddet för de anställda inom insatsförsvaret och vilka nya kunskaper och utbildningar som svenska soldater och officerare skulle komma i åtnjutande av både för att skydda sin egen hälsa och för att man bättre skulle kunna följa upp dem efter hemkomsten. Alliansregeringen begärde också i regleringsbrevet att Försvarsmakten skulle redovisa hur detta miljö- och hållbarhetsarbete hade fortskridit. När försvarsminister besvarade interpellationerna hade vi en väldigt bra dialog. I samband med sin avgång framförde han att just miljö- och hälsoarbetet var några av de saker han fokuserat på. Om ambitionerna som oppositionen påstår har sänkts måste detta dokumenteras på något sätt. Man får skilja på resultat och ambitioner. Jag återkommer till det sedan. Man kan ha i minnet att det tar att genomföra ambitionerna. Det betyder att de brister förvarets miljöarbete nu har och som ni ser kanske har sin grund i att de tidigare socialdemokratiska regeringarna inte haft tillräckliga ambitioner. Man kan fråga sig hur det har varit. Det har funnits ett stöd från vad gäller just regeringen. Den nuvarande försvarsministern har uttryckt ännu tydligare miljöambitioner. Jag tänker citera vad han sade vid Försvarssektorns klimatdag på Försvarshögskolan . Han sade så här: Miljön, klimatet och energin är frågor som hör framtiden till. De utgör viktiga delar i vår tids vidgade hotbild. Hur kan vi till exempel lösa problemen med klimatförändringarna, en ökande befolkning, begränsade naturtillgångar och ett ökat energibehov? Sedan fortsätter han med att säga att arbetet inom försvarssektorn sker med insikten att miljöpåverkan, klimatförändringar och energi- och råvaruförsörjning utgör globala utmaningar och hot mot vår säkerhet. De kommer alla att påverka våra livsbetingelser om ingenting görs. Försvarsministern konstaterar också att det är i kölvattnet av klimatförändringar och begränsade naturresurser som nya konflikter kan uppstå och att dessa konflikter kommer att kräva internationella insatser av det svenska försvaret men att de kan bromsas och stoppas om rätt åtgärder vidtas. Han säger också att det krävs både goda förberedelser och kunskap om de delar av världen där våra soldater ska vara verksamma. Försvarsministern gör ett viktigt konstaterande om de uppgifter som vilar på hans egna axlar när han säger: Om helandet av var min generation unga politikers första stora vision så tror jag att miljö- och klimatfrågor är nästa generations stora fråga. Vår del av ansvaret tar vi genom att ta frågorna på allvar . Många åtgärder som måste vidtas kommer att kräva åratal av tålmodigt arbete för att få genomslag i politik och verklighet. I inga avseenden har vi råd att vänta. Jag tycker att vi har upplevt liknande yttranden från honom här . Han redovisar också i konkreta termer det arbete som bedrivs av Försvarsmakten, som har ett särskilt ansvar för miljömålsarbetet inom det militära försvaret tillsammans med de sex myndigheterna. Jag återger dessa utdrag ur försvarsministerns anförande för att beskriva hur jag själv uppfattar hans inställning. Jag uppfattar att han verkligen vill göra något. Men jag uppfattar också att det tar tid, och det har många andra också erfarenhet av. Man arbetar med ganska tröga organisationer, som kanske i vissa fall också präglas av en machokultur. Det har vi också diskuterat här. Jag måste ta avstånd från det som ni har sagt. Regeringen har inte sänkt kraven dramatiskt inom försvarsmiljöområdet. Tvärtom försöker den höja dem. Frågan gäller det konkreta arbetet. Det är inte bara här uppe man beslutar vad som ska göras. Det beslutas också på gräsrotsnivå i regionala och lokala sammanhang. Jag är övertygad om att det ni föreslår är välkommet. talade till exempel om sanering av mark. har också beskrivit att vi ser en samarbetsyta här. Frågan är hur ni vill lösa problemen konkret. Skulle vi till exempel kunna tänka oss att ha någon typ av seminarier i där man låter aktörerna berätta om sitt arbete och om hur de ser ? 139 () replik: Jag tackar för anförandet. Jag måste säga att jag blir lite förvånad. Jag har stor respekt för din profession som professor; du har oerhört stor kunskap på området. Men hela ditt anförande bygger på vad , den förre försvarsministern, hade för tankar om miljön. sade att har sagt att han fokuserar på miljöområdet. Det tror jag säkert. Jag har mött honom i liknande debatter, och jag tvivlar inte en sekund på det. sade något liknande om att det är viktigt med höga miljökrav, att miljöhoten är allvarliga och så vidare. Vi är helt överens om det i sak. Men det jag påstod är att regeringen de facto inte gör någonting. Det går lätt att stå här i kammaren och tycka att allting är viktigt och att vi ska satsa på det här. Men man kan inte kan leverera en politik som de facto går åt rätt håll. Jag bad regeringen utarbeta metoder för att säkerställa att miljöskydd beaktas i ett hållbarhetsperspektiv i internationella övningar och insatser. Det är det som saknas. Vidare vill vi att ni ska komma tillbaka till med en redovisning av pågående och kommande arbeten med försvarsmiljöfrågor både nationellt och internationellt. Som forskare är du säkert medveten om att man vill ha konkreta åtgärder så att man kan utvärdera någonting. Vad du talade om, , var vad de hade för drömmar och önskningar. Det tycker jag på något sätt är helt ointressant. Det är i och för sig bra att de har drömmar, men jag vill se politik på det här området och inte bara drömmar. 140 () replik: Det är också en fråga om uppföljning, precis som du säger. Regeringen kräver återrapportering, och jag utgår från att den lyfter fram dessa frågor i sin dialog med myndigheterna. Men den har inte suttit så . Jag frågar vad som har gjorts . 1992 hade vi . Uppföljningen var i . Dåvarande överbefälhavaren var där och lyfte fram miljöarbetet. Jag vet att det bedrivs förnämlig forskning i både i och i när det gäller delar av miljöarbetet, till exempel farliga ämnen. Du har rätt i att vi inte har fått detta synligt i . Men det betyder inte att det inte görs någonting och att det inte händer någonting på marken. Detta gör att jag tycker att dina frågor är helt okej att ställa och att få svar på . Jag tror bara att det är lite förhastat att säga att man inte gör någonting alls när man ändå ger de signalerna till sina organisationer. Vad ska ledarna göra? Ska de själva gå ned och samla ihop blyföremål, konstiga material och så vidare? Det kan de ju inte göra. De måste ge instruktioner till andra och sedan följa upp. Men vi kan gott följa arbetet med uppföljningarna. 141 () replik: Jag är helt med på vad säger om att det säkert görs jättemycket. Men vad vi diskuterar nu är den proposition som ligger här. Det är den vi ska ta ställning till. Utifrån den propositionen finns inte det underlag som jag nu diskuterade. Det var likadant när vi pratade om de för planen. Det fanns inget underlag där heller. Där hade man fått en dunk på ryggen och sagt: Vi behöver detta. När vi sedan ställer detaljfrågor får vi inga svar på dem. Det är samma sak här. Jag tror att det görs jättemycket på gräsrotsnivå. Men när vi har gått från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar där vi ska vara utomlands till i stort sett av vår verksamhet måste ett miljömål också hänga med i det. Problemet är att miljötankarna finns kvar i medan man är i på andra sidan jordklotet. och har drömmar och tankar och tycker att miljön är viktig. Jag tycker att det är fullkomligt ointressant i den meningen att man inte kan göra politik av det. Det är det jag menar. Jag blir lite upprörd över att man kan stå här som försvarsminister och tycka att miljön är viktig. Jag vill se resultat. Jag vill se konkreta mål som regeringen har. Det får vi inte utifrån den här propositionen, och det är den vi diskuterar, . Vi diskuterar inte vilka tankar och drömmar olika ministrar har. Därför efterlyser jag just de här målen utifrån det jag har sagt. Det är det som är intressant i den här frågan, och inte något annat. 142 () replik: Det var inte bara tankar och drömmar. Det är också en dialog. Men jag kan hålla med dig om att det kan behövas en bättre redovisning. Men det kanske inte räcker med bara några skrivna ord i en proposition eller någonting sådant. Det är möjligt att det är ännu bättre med ett seminarium eller någonting, där man får reda på lite mer. Om man vill ha det riktigt konkret ska man åka ut och diskutera med dem som är verksamma. 143 (): Jag är sist ut i försvarsdebatten, men jag har sett att det är fler debatter på gång . Det blir en sen natt för talmannen, skulle jag kunna tänka mig. Jag har därför också strukit en del i mitt anförande. Jag vill ändå yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. Vi kristdemokrater har som mål ett användbart, flexibelt och hållbart försvar. Det skapar trygghet för och svenska värden som vi kristdemokrater värnar. För oss kristdemokrater är trygghet och säkerhet centralt. Det gäller inte bara i de små gemenskaperna som i familjen och trygghet på gator och torg utan också säkerhet och trygghet när det gäller att inte bli attackerad av fientligt inställda makter som av en eller annan anledning vill attackera . Jag ska ta upp några av de motioner som har skrivits. Det finns lite smått och gott och stort och brett i motionsbetänkandet. Jag hade tänkt att lyfta fram en av motionerna som har skrivit och som handlar om civilt meritvärde. Jag vill meddela att Försvarsmakten i sin årsredovisning lämnade en redovisning av det arbete med civil meritvärdering av värnpliktstjänstgöring som man har genomfört. Man har studerat åtgärder för att öka det civila meritvärdet av värnpliktsutbildningarna. Framför allt har det handlat om att certifiera den militära utbildningen i civila kompetensbevis. Detta är för oss kristdemokrater mycket viktigt. Försvarsmakten framhåller i årsredovisningen att sedan arbetet påbörjades har ett stort antal befattningsutbildningar certifierats i akademiska poäng eller i olika former av yrkesbevis. Det är ett arbete vi menar måste fortsätta. Vi ser mycket positivt på det arbete som bedrivs på stor bredd för att utveckla meritvärderingen för pliktpersonalen. Vi kommer också att lyfta upp civilt meritvärde i och jobba med det. En annan del av motionsbetänkandet handlar om logistikförsörjningen. Vi kristdemokrater menar att den måste kopplas tydligare till insatsorganisationens behov. Vi anser att det är viktigt att den formering av logistikområdet som skedde genom att FM Log inrättades 2001 verkligen leder till en effektivisering av verksamheten. Det kräver vi kristdemokrater. Därför välkomnar vi att försvarsutskottet noggrant kommer att följa upp effektiviseringsåtgärderna när det gäller Försvarsmaktens logistik. Avslutningsvis har också skrivit om den maritima verksamheten. Den har varit en hjärtefråga för , inte minst genom personliga engagemang i frågan. har varit och är en sjöfartsnation. En stor del av våra gränser utgörs av just vatten. På har flödena och transporterna ökat dramatiskt . Därför välkomnar att tar ett initiativ till en gemensam civil havsövervakning och att vi också genomför en översyn av den maritima verksamheten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Vatten- och luftvård Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2007/08:MJU15 Vatten- och luftvård. 144 (): Precis som har jag en dröm. Jag har en dröm och en vision om att mina tvillingsöner en gång ska få uppleva som ett friskt och välmående hav, ett hav där de inte behöver oroa sig för om de ska bli magsjuka på grund av algblomning när de badar , ett hav där fisken mår bra och bestånden ökar, ett hav där vattnet är klart, där halterna av näringsämnen är låga och där utsläppen av gifter avtagit. Så är det tyvärr inte . är de två största problemen i , men också i , övergödningen och överfisket. Överfisket går att rätta till om vi snabbar oss på, men övergödningen är det sämre med. är drygt en tredjedel av bottenyta i det närmaste död. Även om tillförseln av kvävande näringsämnen skulle upphöra tar det åtskilliga decennier innan havet återhämtar sig. fruktar forskarna för att ekosystem redan har bytt jämviktsläge. Det tidigare näringsfattiga havet kan ha fastnat i ett irreparabelt övergött tillstånd med växande ytor av syrefritt och fosforrikt bottenvatten. Jag minns den blåa när jag var grabb i som ett kristallklart, ofta isande kallt, vatten. Om jag ska ta med familjen ut på en båttur för att bada tvingas vi åka runt vik efter vik för att hitta ett lämpligt ställe där vi vågar bada, ett ställe där gröten av blommande alger är tillräckligt utspädd för att barn och hundar ska kunna ta ett dopp utan att riskera sin hälsa. Här behövs åtgärder. Att lösa havsmiljöns problem är en av de absolut viktigaste uppgifterna inom svensk miljöpolitik. Den tidigare, socialdemokratiska regeringen insåg detta på ett tidigt stadium. tillsatte den dåvarande miljöministern en havsmiljökommission med uppdrag att sammanfatta kunskaperna om havets tillstånd. Kommissionens rapport låg till grund havsmiljöstrategi. På regeringens uppdrag presenterade en nationell aktionsplan för havsmiljön , och ett permanent samordningsråd bestående av 16 myndigheter, bland annat , , och , med ansvar för havsmiljön tillsattes. Ett havsmiljöråd upprättades med en bred sammansättning av yrkesfiskare, sportfiskare, representanter för kustkommuner, sjöfart och miljöorganisationer. Den socialdemokratiska regeringen förstärkte också det internationella samarbetet mellan och drev frågan om att göra innanhavet till ett pilotområde för EU:s strategi. En särskild arbetsgrupp tillsattes för att effektivisera arbetet inom aktionsplan för . Strategierna fanns klara, var på gång, när bytte regering. Därefter gick tyvärr det mesta i stå. Trots att den nya statsministern i sin regeringsförklaring nämnde havsmiljön som en prioriterad fråga han lärde sig snabbt läxan efter det nonchalanta avfärdandet av miljöfrågorna under valrörelsen hände inte mycket. Först efter drygt förklarade den nya miljöministern att det var dags för ett trendbrott. 450 miljoner skulle satsas på havsmiljön under hela mandatperioden. Att pengarna togs från skogen och den biologiska mångfalden talade han tyst om. Vi socialdemokrater är bekymrade över regeringens ointresse för de klassiska miljöfrågorna, som till exempel vatten- och luftvård. Genom den tuffa kritiken från oppositionen, miljöorganisationer och engagerade medborgare har regeringen tvingats skapa en klimatpolitik som vi förhoppningsvis får se mer av i höstens klimatproposition. Men de traditionella miljöfrågorna, som skogen, vattnet, luften, kemikalierna med mera, är fortfarande styvmoderligt behandlade i den moderatledda regeringen. Vi socialdemokrater tycker inte att det är nödvändigt för regeringen att uppfinna hjulet en gång till. Det räcker att ta vid där vi slutade. Det behövs inga partipolitiska trendbrott eller utspel. Det räcker med ett kontinuerligt och helst påskyndat havsmiljöarbete. Därför vill jag i detta sammanhang uppmana regeringen att ta sig an förslagen i den havsmiljöutredning som överlämnade . Utredningen tillsattes av den socialdemokratiska regeringen och ger många konkreta förslag på hur havsmiljöarbetet ska kunna förbättras och skyndas på. Jag vill nu nämna några exempel. Det handlar om krav på certifierad utbildning i miljö och ekologi för att få licens som yrkesfiskare, om att tillsätta en vetenskaplig panel för efter modell från FN:s klimatpanel, om att lyfta upp havsmiljöarbetet inom , Helcom, till statsministernivå och sist men inte minst om vårt gamla förslag om att göra till ett pilotområde för miljöarbetet inom EU. I våra reservationer räknar vi upp ytterligare en rad åtgärder som regeringen gärna får ta till sig. Några av de tidigare socialdemokratiska förslagen är också på väg att genomföras, till exempel ett nytt havsmiljöinstitut med placering i , andra är redan i kraft, till exempel fosfatförbud i tvättmedel och skärpta regler för fartygstrafiken i som följd av PSSA-klassningen. Det är klokt agerat av regeringen. Det vill jag faktiskt ta tillfället i akt och säga, även om fosfatförbudet har fått en olyckligt snål begränsning. Förbudet ska självfallet inte enbart gälla tvättmedel för enskilt bruk utan också diskmedel i större verksamheter. Förbudet bör även omfatta övriga länder runt . Näringsläckaget till och är en katastrof och måste angripas från alla håll. Det måste därför kosta för jordbruksnäringen att använda handelsgödsel, det måste kosta för rederierna att släppa ut sitt avfall rakt ut i internationellt vatten, och det måste kosta för fritidshusägare att använda avlopp utan rening. Vi vill se en noggrannare planering av djurbestånd i läckagekänsliga områden. Vi vill se åtgärder som minskar kväveutsläppen från dieselbilar. Vi vill öka kraven på rederierna när det gäller fartygens avgasutsläpp. Skattebefrielse för landansluten el är ett tidigare socialdemokratiskt förslag som skulle förbättra luften betydligt i våra hamnstäder. Med land-ansluten el slipper fartygen nyttja sina hjälpmotorer som drivs med diesel eller tjockolja när fartygen ligger i hamn. Luftpartiklar och buller försvinner till lättnad för både människor och miljö. Rent generellt vill vi därtill ha en översyn av de gränsvärden som finns för partikelutsläpp. Enligt tillåts alltför höga värden inom EU. måste jobba mer aktivt inom unionen för att sänka gränsvärdena för luftföroreningspartiklar. Vi ställer oss också bakom en utvecklad handel med utsläppsrätter för fosfor och kväve och för kväve- och svaveloxider inom sjöfarten. För att minska transportsektorns oljeberoende vill vi socialdemokrater införa ett drivmedelscertifikat som stimulerar användningen och produktionen av förnybara bränslen. Det ska ske genom krav på att en andel av bensinbolagens drivmedelsförsäljning ska vara förnybar. Åtgärderna för att nå målet kan göras inom företagen eller köpas av andra genom certifikaten. Vi ställer oss också positiva till en internationell certifiering av biobränslen. Vi menar att en certifiering gör det möjligt för länder med stor konsumtion av biobränsle att ställa krav på produktionen och även få en samlad bild av biobränslets effekter på miljön. Med dessa förslag till mer kraftfulla åtgärder för att bevara vår luft och rädda vårt vatten vill jag yrka bifall till reservation 1, men jag ställer mig givetvis bakom de övriga reservationer som mitt parti står bakom. 145 (): Dagens betänkande Vatten- och luftvård måste sägas domineras av havsmiljöfrågan i allmänhet och Östersjöfrågan i synnerhet. Det är ju en lite knepig debatt att föra mot bakgrund av att presenterades i slutet på och att utskottsmajoriteten i betänkandet hänvisar till denna och kommande planerade havsmiljöproposition. Utan att ännu ha hunnit ta del av förslag på djupet välkomnar jag den och uppmanar regeringen att lyssna ordentligt på vad den särskilde utredaren generaldirektör föreslår. Det är ju så att och havsmiljön i allmänhet är en av de största miljöutmaningar vi står inför. Jag kommer ihåg hur jag badade i friska vatten i i min barndom, med klart vatten och blåstång i stället för dagens klibbiga algbeklädda klippor. Dagens generation och tidigare generationer har en enorm miljöskuld att betala tillbaka så att framtidens barn av alla åldrar åter kan få bada och fiska i en frisk . Därför prioriterar också dessa frågor under mottot Livrädda . Det är i och för sig glädjande att regeringen följer oss i spåren. efter att vi i vårt budgetalternativ föreslog en särskild post i statsbudgeten för havsmiljöfrågor följde regeringen efter. Det var bra. Synd bara att regeringen bara är beredd att satsa hälften av de medel som vi i är beredda att avsätta i vårt budgetalternativ. Vi kan nämligen göra mer eftersom vi prioriterar bland annat friska hav framför sänkta skatter. bor över 85 miljoner människor i avrinningsområde. är ett av de mest förorenade haven i världen. Tillståndet är så allvarligt att det är osäkert om det går att hindra fortsatt försämring. Utsläpp av fosfor och kväve skapar övergödning och syrebrist. Det sker över- och svartfiske på känsliga fiskebestånd. Problem finns med miljögifter och oljeutsläpp. Ökad trafik påverkar miljön och ökar risken för utsläpp och olyckor. Det krävs akuta åtgärder. måste föra en betydligt mer aktiv roll i internationella forum. FN:s havskonvention IMO bör reformeras för att kunna ställa ökade miljökrav på sjöfart och annan miljöpåverkande verksamhet. Kilometerskatt på sjöfart bör införas för att internalisera sjöfartens kostnader. Vi kan också göra betydligt mer på nationell nivå. Skatten på fosfor och kväve i konstgödsel bör höjas och intäkterna ska gå till att stödja miljöåtgärder i jordbruket. Fartyg som trafikerar bör tvingas att använda katalysatorteknik och kontrollen av illegala utsläpp bör öka med höjda sanktionsavgifter som påföljd. har i betänkandet tolv olika reservationer. Vi står självfallet bakom alla dessa men med tanke utvecklar jag endast våra ståndpunkter i några av dem. presenterade Världsnaturfonden sin Östersjöbarometer där man jämförde i vilken grad hade uppfyllt sina åtaganden i Helcomarbetet. WWF:s sammanställning visade att endast uppfyllt cirka hälften av sina åtaganden och låg på en inte hedrande sjätteplats bland de tio kuststater som var med i sammanställningen. Bristerna i gäller bland annat torskfisket, övergödningen, ej åtgärdade så kallade hot spots samt reservat. I våra reservationer 2 och 3 lyfter vi vikten av att åtgärder vidtas så att uppfyller sina åtaganden i Helcomarbetet. Av tidsskäl yrkar jag inte bifall till dem här . Däremot yrkar jag bifall till vår reservation nr 4 som handlar om bottentrålningens effekter. Vi vill ha en ordentlig utredning om miljöeffekterna av bottentrålningen. Jag misstänker att den är avsevärt större än effekterna av att lägga ned rörledningar på . Bottentrålning är ju som ett ständigt återkommande harvande av känsliga bottnar med all sin effekt på bottenfaunan och riskerna att röra om de gifter och kemikalier som lagrats i bottensedimenten. Man måste ju fråga sig om vi ska tillåta bottentrålning över huvud taget. Vi måste åtminstone veta mer om dess miljöeffekter. Jag noterar för övrigt med tillfredsställelse att havsmiljöutredaren anser att bättre bör utnyttja utrymmet för nationella beslut när det gäller att reglera fisket. Det borde kunna tillämpas även när det gäller bottentrålningen. I vår reservation nr 5 för vi fram kravet på ytterligare åtgärder för att nå miljömålen Hav i balans, Ingen övergödning och Giftfri miljö. I den senaste utvärderingen från konstateras att målen inte kommer att nås utan ytterligare åtgärder åtgärder som kostar pengar. Jag kan åter bara beklaga att regeringen prioriterar skattesänkningar, hushållsnära tjänster och annat före havet och miljön. I reservation 7 för vi fram att bör verka för att EU-medel avsätts för renovering. Utskottsmajoriteten svarar i betänkandet genom att hänvisa till lån från Nordiska Investeringsbanken. Det är lite lamt för att komma från en regering som säger sig vilja tillhöra EU:s kärna. Även om vi i har en känt EU-kritisk hållning tycker jag det är självklart att så länge som vi är medlemmar måste vi hävda svenska intressen inom EU och begära att EU solidariskt ställer upp i denna viktiga fråga. EU måste gå från att vara en jordbrukssubventionsorganisation till en miljöorganisation. Vi föreslår i en annan reservation att inom EU ska verka för att skattesubventioner av konstgödsel och bekämpningsmedel ska upphöra och att gränsvärdena bör sänkas inom EU:s nitratdirektiv. Detta för att jordbrukets bidrag till övergödningen av ska minskas. Svaret i betänkandet att är pådrivande vad gäller att reformera, marknadsanpassa och kraftigt minska utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken är för allmänt undanglidande för att förtjäna respekt. Jag vill lyfta ännu en sakfråga bland våra reservationer.