prot · GW0921 · 2008-10-28 00:00:00 — Regeringen har exempelvis avskaffat förmögenhetsskatten för att frigöra kapital till investeringar i nyföretagande och affärsutveckling, förbättrat mikrolån genom att höja det maximala lånebeloppet , stärkt innovationsfinansieringen hos för att nå fler kvinnor. Möjligheterna till direktavskrivningar förbättras och 3:12-reglerna görs mer fördelaktiga. Regeringen har överlämnat en proposition om en återställning av företagsinteckningens förmånsrätt. Regeringen tillsatte en utredning just för att se över statens finansieringsinsatser till nya, små och medelstora företag. Av direktiven framgår att utredaren, , ska utreda företagarnas behov av kapital inför företagsstart, i tidiga skeden av företagens utveckling eller i expansionsskeden. Utredaren ska också kartlägga och beskriva befintliga statliga finansieringsinsatser till små och medelstora företag och identifiera om dessa insatser är marknadskompletterande, sammanfaller med varandra eller kan effektiviseras. Parallellt med denna utredning har också en utredning tillsatts för att utreda förutsättningarna för att införa skatteincitament för ökade finansieringsmöjligheter. Alternativ som ska utredas är bland annat riskkapitalavdrag och uppskjuten reavinstbeskattning. Jag menar att resultaten av de insatser jag nämnt tillsammans kommer att leda till en förbättrad kapitalförsörjning för landets små och medelstora företag. Regeringen avser att återkomma med förslag på åtgärder för att förbättra företagens finansieringsförutsättningar. Ett arbete pågår för att använda strukturfondsmedel till regionala kapitalförsörjningsinsatser i olika delar av landet. Detta är ytterligare ett exempel på hur vi försöker förbättra situationen när det gäller kapitalförsörjning till företagen. Regeringen har visat att tydligt jobbfokus i politiken och stort ansvarstagande i de offentliga finanserna ger trygghet i skakiga tider. Detta tillsammans med väl fungerande finansiella system gör att så här långt klarat sig långt mycket bättre än andra länder. Regeringen följer noga utvecklingen och är beredd att återkomma med ytterligare insatser om det visar sig nödvändigt. 22 (): Det här är ett oerhört anmärkningsvärt svar. Det uttrycker den borgerliga regeringens handlingsförlamning och passivitet när det gäller den finanskris vi har i och som slår alltmer mot inte minst de små företagen. Det här är ett reellt problem, , ett verkligt problem där ute bland småföretagare. Den här interpellationen handlar inte om vilka åtgärder den borgerliga regeringen genomfört vad gäller kapitalförsörjningen. Förbättrade Almilån bra. Förändrade 3:12-regler bra. Men se till att inte ändra reglerna , för det medför ökat regelkrångel för de små företagen. Avskaffandet av förmögenhetsskatten har mycket osäkra effekter, skulle jag vilja säga. måste bevisa att det faktiskt lett till att vi har mer kapital i . Vi är mycket tveksamma till att det är effekten. De långsiktiga spelreglerna och de utredningar som tar upp handlar det inte heller om just , utan det handlar om den reella bankkris och finanskris som slår mot de små företagen. Det handlar om AD-Plast i , som inte får banklån för nyinvesteringar. AD-Plast, som har 40 anställda och omsätter och som skulle kunna expandera i de här kristiderna, får ett nej på banken. Vd säger: är det stopp. Det handlar om på AD-Plast men också om många andra som på grund av finanskrisen inte får låna pengar av bankerna när de nu behöver det. Svenskt Näringslivs företagarpanel konstaterar att av de 4 000 företagen som ingår i panelen har fått stramare kreditgivningar. De konstaterar att har svårare att få leveranskrediter just . Företagarna säger att allt fler av de stora företagen drar ut på utbetalningarna från 30 , vilket gör att likviditeten för många av de små företagen äventyras i dessa tider. har konkurserna ökat . Det är där vi är . Och vi vet att vi går in i en lågkonjunktur. Vi tycker att det är bra att regeringen sjösätter ett stabiliseringsprogram. Men det räcker inte. måste regeringen också säkerställa att småföretagare har möjlighet att övervintra lågkonjunkturen. Jag vet att eller efter att den här interpellationen lämnades in kontaktade och frågade: Vad kan vi nu göra? Jag hade hoppats på att få en del av de svaren. Jag hade hoppats på att få lite resonemang kring hur man hanterar bankerna, för det vi ser nu är att svenska folket tar ett stort ansvar för att bankerna ska kunna fungera på ett bra sätt. Nog borde vi också ställa krav på att svenska banker tar ett stort ansvar för svenska folket och svenska företagare. Vad tänker regeringen konkret göra åt de problem som vi ser växa nu på grund av finanskris och bankkris? 23 (): Jag måste också säga att jag blir lite beklämd av svaret. Näringsministern talar alltid om att man har tagit bort förmögenhetsskatten, att man har ökat mikrolånen, att man har förbättrat direktavskrivningarna, att budgeten har lagts fram, att man ska ändra 3:12-reglerna och förmånsrätten och så vidare. Det blir samma valtal som vi har hört . Det handlar inte om vad regeringen har gjort i de här sammanhangen. Det handlar om att vi står inför en helt ny situation, och där står utan verktyg. Jag hade i mitt inlägg tänkt fråga vad det här har fått för effekter. Men det är ganska ointressant i det här sammanhanget, för det handlar inte om detta just . Möjligen kan man fråga om vi vet vad borttagandet av förmögenhetsskatten har gett för effekter. Har vi några siffror på det? Det skulle ju vara så fantastiskt och tillföra så mycket kapital till företagen. Vad har det inneburit egentligen, ? Det andra, företagsinteckningarnas förmånsrätt, kanske kan vara bra. Men problemet är att företagarna inte har några inteckningar därför att de inte får några krediter. En förutsättning för att man ska kunna ha förmånsrätt är att man faktiskt har fått en kredit. Det är ju det som interpellationen handlar om. eller i alla fall flera låter som att finanskrisen har hållit på väldigt länge, men alla har ju blivit tagna på sängen av den har debatten handlat mycket om storföretagen. Vi vet att det inte kommer att handla om storföretagen utan om småföretagen. Det är de små företagens varsel som inte ens blir några varsel av den enkla anledningen att de är för små för att behöva varsla. Det är dessa företag som kommer att säga upp anställda. Det har aldrig varit så många varsel, och ändå är det i de stora företagen, som det är just , . Vad vill göra för att förbättra möjligheten till kapitalförsörjning i dessa företag? Det är bra att regeringen har tillsatt en utredning för att utreda de olika företagsstöden som finns i landet. Vi måste dock ha en utgångspunkt för detta. Det är framför allt att vi har ett system som kan ge företagen den kapitalförsörjning man behöver genom enkla banker. Man säger i sista stycket: Regeringen har visat att tydligt jobbfokus i politiken och stort ansvarstagande i de offentliga finanserna ger trygghet i skakiga tider. Återigen, herr talman, vad vet regeringen om detta så här långt? Finanskrisen har knappt börjat. Ändå slår sig regeringen för bröstet och säger: Vi har fixat detta för att vi har drivit en jobbpolitik. Hur kan regeringen göra så? Vilken dålig respekt för alla de småföretag som får stänga igen och för alla de anställda i småföretag som är rädda för att mista sina jobb! Ändå säger regeringen: Vi för en sådan bra politik. Vi ser till att folk jobbar. Problemet är att regeringen snart inte har några jobb att skicka människor till. Detta gör att svaret haltar. Slutligen, herr talman, vill jag bara säga till som frågar om vi tänker ställa upp på regeringens förslag: Nej, det tänker vi inte. Det är dåliga förslag som vi socialdemokrater inte ställer upp på. Vi har bättre förslag. 24 Näringsminister (): I dessa tider är det viktigt att beskriva verkligheten som den ser ut. Ja, det är många varsel, men det tillkommer också nya jobb. Det är viktigt att ha den balansen och känna ansvar för verklighetsbeskrivningen, oavsett om vi sitter i opposition eller regeringsställning. fanns det över 72 000 anmälda lediga jobb på Arbetsförmedlingen. Bara har 18 000 lediga jobb anmälts. Varslen ligger just nu på 11 000. Det kommer alltså till jobb som det är besvärligt. Dock är vi naturligtvis otroligt oroliga för vad den globala finanskrisen kan ställa till med, också när det gäller finansiering av företag. Jag begär inte att med flera ska ha läst varje ord i den proposition som vi har lagt fram, men där finns tydligt angivet att vi har gett ett uppdrag till att de ska följa utlåningen. En sak lärde vi oss under den förra finansiella krisen, nämligen att man ströp utlåningen till småföretag. Det misstaget tänker vi inte göra om. Det är därför som har fått detta uppdrag. Ja, vi för en dialog med bankerna. Det är viktigt att bankerna tar ett ansvar. Ska vi hindra att den reala ekonomin dyker måste vi se till att få i gång det finansiella systemet. Huvuduppdraget just nu är att få ordning på det finansiella systemet. Det är det som i första hand ska klara utlåningen. Det är därför som det kraftfulla paket som vi har fått igenom på EU-nivå och som vi nu genomför också här i , förhoppningsvis med bred enighet, är ett sätt att trygga finansiering också för små företag. går jag igenom de organ vi har. Vi tog tidigt kontakt med och andra för att få rapporter in till oss om hur läget såg ut. Jag kan rapportera att det är många fler företag som hör av sig till . Det är många fler som hör av sig till de statliga organ vi har. Skulle det krävas förändringar och justeringar i detta system är det klart att vi är beredda till det. Det är dock viktigt att komma ihåg i detta läge att om man har skapat en stabil grund där företag har kunnat bygga upp eget kapital och har reserver har man en större trygghet också i svåra tider. Det är därför jag upprepar de förslag och beslut som vi har tagit för att underlätta för företagen och deras kapitalbildning. Det är viktigt att komma ihåg att de förslag som vi har lagt fram har syftat till att stärka företagen så att de har större och bättre uthållighet också i svåra tider. Men det är klart att om banksystemet inte fungerar är det mycket bekymmersamt. Det är därför vi har tagit till så kraftfulla åtgärder i stabiliseringspaketet och infört insättningsgarantin. Det är därför vi ger detta uppdrag och noga följer vad våra organ, och andra, gör. Det är bra att vi är överens om att vi måste ha ordentlig koll på detta eftersom det var erfarenheten från förra finanskrisen. 25 (): Nog blir man ändå lite orolig. Det är inga bekymmer och ingen kris, säger . Varslen vi har sett är inte så farliga. Det kommer fler jobb, fortsätter hon. står dåligt rustat för den jobbkris, finanskris och lågkonjunktur vi går in i. 500 000 fler saknar a-kassa. Vi har inget utbildningspaket att stötta dem som blir av med jobbet med. Vi har en näringsminister som har försummat den framsynta näringspolitiken. Det är ett allvarligt läge, men näringsminister säger: Det är lugnt; det är ingen kris. Förra gången vi hade en bankkris var det 60 000 småföretag som på grund av hårdare regler från bankerna tvingades lägga ned. Det uppger Företagarna. Det är bra att man driver igenom stabiliseringspaketet. Vi kommer att stötta det. Det är bra med det extra uppdraget till . Det ska ni ha beröm för. Men vad mer tänker göra? Hon har en del av verktygen. Hon har talat med , precis som hon uppger. har fått en ökad tillströmning, en fördubbling av antalet ansökningar. Får man nej hos banken går man till och ser om det är möjligt att få ett lån där till en nyinvestering eller för att växa. Kan regeringen tänka sig att ge större möjligheter att låna ut pengar i stället för de banker som går bet? Det kunde resonera om här. Hur ser hon till att säkerställa att vi har en konkurrens på bankmarknaden utöver finansmarknaden bara genom att tala med bankerna? Hur säkerställer hon för övrigt att bankerna får finansiering? Det finns andra förslag. I diskuteras exemplet att ha en särskild fond för att säkerställa de små företagens behov så att de klarar lågkonjunkturen. Hur ställer sig till en sådan idé? Finns det anledning att fundera på en liknande fond här i ? Det finns en rad insatser som man skulle kunna göra. Utgångspunkten är dock viktig. Den är först och främst att medge att det är ett allvarligt läge. Ingen kan anklaga den borgerliga regeringen för finanskrisen men för jobbkrisen. Människor varslas och riskerar arbetslöshet i ett läge där många har blivit av med inkomsttryggheten och där man urholkat utbildningspolitiken, arbetsmarknadsutbildningarna och yrkesutbildningarna. Enligt var det så mycket som 90 000 arbetstillfällen som inte blev av på grund av att arbetsgivare inte fick tag på rätt utbildad arbetskraft. Det är försummelsens politik som gör att vi står sämre rustade att möta svåra tider. Det är dags att näringsministern vaknar upp och ser att efter de varsel vi sett på kommer underleverantörerna och de små företagen efter och att bankerna är oroliga, ser om sina lån och ställer högre krav på de allra minsta. Det är dags att handla också för näringsministern. 26 (): Tänk om näringsministern hade haft innehållet i sitt andra anförande i sitt första svar! Då hade vi kanske sluppit att ha den här vanliga torgmötesdebatten med näringsministern som vi alltid lyckas hamna i. Jag vet inte om det är näringsministern eller vi som vinner på det. Det får väljarna avgöra . Den blir ganska tröttsam. I det här fallet är det en allvarlig fråga. Jag vänder mig mot ett argument: Vi har skapat reserver så att vi har en trygghet i svåra tider. Vi kan väl åtminstone vara överens om att vi gjort det gemensamt här i landet. har varit med på det och Socialdemokraterna har varit motorn i det arbetet. Vi kan väl vara överens om det, näringsministern. Det är på det sättet vi har arbetat . Företagen frågar efter kompetent personal i många grupper som inte finns på arbetsmarknaden . Det är ett av de verktyg som saknas. Hur får man fram den här kompetenta personalen? Mycket har tagits bort. Komvux är ett exempel, arbetsmarknadsutbildningen ett annat. En annan sak som vi inte har diskuterat så mycket i debatten, men som också är ett faktum där det visar sig att det behövs insatser av bankerna, gäller det ökande antalet konkurser. Jag brukar läsa konkurserna. Det brukar börja med väldigt små företag, ofta inom min gamla bransch, restaurangbranschen. Det brukar snabbt bli en hel hop nya företag när det utvecklas. Jag har varit med om flera nedgångar i ekonomin. Det har sett ungefär likadant ut då som . Det gör mig oroad att vi har en regering som gör så lite. 27 Näringsminister (): Jag försökte bara skapa balans i beskrivningen. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi inser allvaret i situationen, men det är också väldigt viktigt att vi inte skrämmer folk i onödan. Vi har många varsel. Dem försöker vi möta på olika sätt med de verktyg vi har. Men det kommer också in nya jobb. Det är viktigt att säga det till svenska folket. Vi står bättre rustade än många andra. Mina kolleger i sparar i sina budgetar medan vi kan investera framöver. Den budget som vi presenterade för omfattar 32 miljarder. Det handlar om investeringar för framtiden, bland annat i yrkesutbildning vilket ni tar upp här. Det är sant att företag frågar efter yrkesutbildat folk. Det är ju era egna försummelser ni pratar om. tillför vi resurser till yrkesvux. Vi tillför resurser för lärlingsutbildning. Vi tillför resurser för kvalificerad yrkesutbildning. Vi genomför en yrkeshögskola. Vi uppvärderar yrkesutbildning till skillnad från vad ni gjorde när ni satt i regeringsställning. Det är bra om vi nu är överens om att yrkesutbildning är något betydelsefullt och viktigt för framtiden. Det är en glädjande insikt från oppositionen. Vi har 180 000 färre i utanförskap. Det innebär att det är en mycket stabilare grund för , också jämfört med andra. Vi kan investera i infrastruktur i ett läge när det behövs andra jobb än de som blir varslade. Infrastruktur är bra på det sättet att man kan starta det med en gång. Vi har en massa angelägna projekt som vi behöver investera i. Vi satsar på forskning och innovation. Det handlar också om att rusta för framtiden. Vi gör investeringar på energi- och klimatområdet som på många ställen innebär mycket spännande och intressant för olika regioner. Vi sänker inkomstskatterna så att vi stimulerar människor att ta jobb och gå till jobb. Vi har ett stort företagspaket där vi sänker kostnaderna för företagen att anställa. Allt detta är ett paket för att möta den lågkonjunktur vi har. Det är viktigt att återigen säga att det står i propositionen att ska följa och kontrollera att bankerna får i gång sitt finansiella system och sin utlåning. Vi måste få det finansiella systemet att fungera. Jag är glad att Socialdemokraterna stöder regeringen i det här paketet. Vi måste kraftsamla för att klara . Vi kommer naturligtvis att, med de organ vi har, följa detta och se om vi behöver göra något ytterligare för att möta den här situationen. Vi har marginaler i budgeten för att återkomma med förslag. Jag vill påminna om att när vi lade fram budgeten var det en hel del som sade: Ni borde satsa mer. Ni borde göra av med mer pengar. Nej, sade vi, vi vill ha en marginal så att vi, om det krävs, har möjlighet att göra saker och ting. Därför känner jag att står väl rustat, även om det blåser snålt och är svårt för många. Vi ska klara det här gemensamt. Det är jag helt övertygad om. 28 (): Det är viktigt att ha en balanserad bild av verkligheten. När det gäller de 180 000 som har lämnat utanförskapet vet jag inte om det är Borgs, Schlingmanns, Littorins eller möjligen sätt att räkna. Det är siffror som ni själva har tricksat ihop. Verkligheten är en annan. Vi ser att arbetslösheten stiger och sysselsättningen viker. Det är verkligheten. Så sent som sade Littorins statssekreterare: går inte alls in i en lågkonjunktur. Man lade fram budgeten med sina 32 miljarder i satsningar, som beskriver. Därefter fick vi jobbkris och finanskris. Man har inte ändrat ett enda tecken i budgeten. En sak har hänt: Vår statsminister kallar numera den här budgeten för superpaket. Retorik biter inte. Retorik ger inte lån till småföretagen. Retorik kommer inte att hjälpa de varslade som riskerar arbetslöshet så att de också har mat på bordet. Det är bra att får det här uppdraget. Det är ett enda förslag. Jag hade en rad andra frågor till . Hon valde att inte svara på dem. Det är passivt och handlingsförlamat. AD-Plast i och en massa andra företagare i landet undrar hur det ska gå i dessa orostider när man ser att bankerna blir tuffare vid kreditgivning. Svenska folket och svenska företag tar ett stort ansvar för bankerna i det här läget. Det ska vi göra tillsammans. Men bankerna borde förväntas ta samma ansvar för svenska folket och svenska företag. Där krävs det en aktiv, handlingsinriktad näringsminister. Det saknar det här landet tyvärr. 29 Näringsminister (): Jag tror inte att argumenten blir starkare bara för att man använder starkare ord. Det är en besvärlig situation. Vi har gjort ett mycket kraftfullt paket för att möta den finansiella oron och den finansiella krisen. Vi måste få ordning på de finansiella systemen fullt ut för att företag ska kunna få krediter och banklån. Det är just det som vi håller på med. Marknaden är väldigt avvaktande i det här läget. Jag tror att det amerikanska valet kommer att spela en avgörande roll för om vi kommer att få lugn och ro på den finansiella marknaden eller inte. Vi räknar inte på något annat sätt än någon annan. Det är 180 000 färre i utanförskap. Det var 72 000 anmälda lediga platser . Det har tillkommit 18 000 . Det är inte siffror som vi har hittat på själva. Det är siffror som finns i den offentliga statistiken. Det är grunden. Fler i arbete ger mer att dela på. Det är vår utgångspunkt. Det är viktigt för alla människor som drabbas av varsel och för företag som är oroliga att veta att det är en politik för fler jobb i fler, riktiga och växande företag. Det är vår inriktning på politiken i . Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2008/09:31 om konsekvenser av en avveckling av deltagande i Arianeprogrammet 30 Näringsminister (): har frågat mig om det är min avsikt att avveckla deltagande i Arianeprogrammet och om jag, om så är fallet, har verkat för att någon analys gjorts av vilka effekter detta får för svensk rymdindustri avseende sysselsättning eller dess roll som katalysator för högteknologisk forskning och utveckling samt om jag har sett till att det gjorts någon beräkning om totalkostnaden för vid ett utträde ur samarbetet. möts den europeiska rymdorganisationen råd på ministernivå. ska tillsammans med övriga medlemsländer i ta ställning till inriktningen av ESA:s långsiktiga rymdpolitik och besluta om finansiering av olika program. Regeringen kommer inför detta möte att fatta beslut om hur de svenska bidragen ska fördelas på ESA:s olika program. är ett av flera program som ska ta ställning till. Jag kan inte föregripa det beslutet. Flera av de program som ska beslutas av ESA:s medlemsländer är föremål för intensiva diskussioner inom . Syftet är naturligtvis att kunna presentera färdiga och genomarbetade förslag för medlemsländerna. Jag kan försäkra om att regeringen inför sitt beslut om vilka program som ska delta i kommer att väga in en rad omständigheter. Flera av dessa har själv berört. Jag utesluter inte att ytterligare analyser kan behöva göras. 31 (): Jag vill tacka näringsministern för svaret. När jag läste svaret undrade jag ena stunden vad det handlade om och i nästa tyckte jag att det nog ändå var ganska positivt. Det gäller åtminstone den sista meningen där ministern försäkrar att regeringen kommer att väga in en rad omständigheter och eventuellt ytterligare analysera effekten av vad som sker ifall bestämmer sig för att lämna , det europeiska rymdsamarbetet på detta område. Anledningen till min interpellation var att i det budgetunderlag och den strategiska inriktning, , som Rymdstyrelsen skickade till regeringen står det ganska tydligt att man vill avveckla Arianeprogrammet. Om man ska fortsätta driva programmet förutsätter det att man får ytterligare . När det gäller det europeiska rymdsamarbetet kring detta projekt är det en rent politisk fråga. De tidigare interpellationsdebatterna handlade mycket om den utveckling som sker i samhället och den kris som finns inom finanssektorn men naturligtvis också om att vi nu går in i en lågkonjunktur. har en jättechans att i samband med sammanträdet och , då ministermötet äger rum, utifrån ett politiskt perspektiv peka på att projektet är viktigt att bibehålla med tanke på svensk framtida konkurrenskraft. Detta är, som sagt, en politisk fråga. Man beslutade att skulle ha oberoende tillträde till rymden. Det var målsättningen. Om det beslutas att projektet ska läggas ned är i , den stad jag kommer från, ett av de företag som kommer att drabbas. För deras del handlar det om 160 anställda, många inom utveckling. Ca 50 personer är, liksom jag, . Vid företaget finns alltså en spetskompetens, både på svetsnings- och materialområdet, vad gäller turbiner och munstycken. På materialområdet handlar det om det material som används för att kunna skicka upp raketerna i rymden och att de landar och gör det som de ska göra. Detta har man alltså utvecklat . Jag vet att näringsministern besökt Aero; jag var själv med vid det tillfället. Då stod näringsministern i talarstolen och talade om den enorma utveckling som skett på Aero och sade att de låg i framkant både inom detta och många andra områden. Som grädden på moset, effekten av att ha varit med i det europeiska rymdsamarbetet, har man nu tecknat två avtal värda . De är sprungna ur den teknologi som tagits fram genom samarbetet, där Aero har designansvar. Man tar alltså fram en teknologi som sedan kan överföras till den civila marknaden. 90 miljarder är en enorm summa pengar för Aero sett i det perspektivet. Ytterst är detta, som sagt, en politisk fråga.