prot · GW0947 · 2008-12-11 00:00:00 — Att effektivisera och finna nya lösningar i sin verksamhet kan vara svårt. Vår målsättning är att vi ska komma upp i ett långsiktigt stabilt bostadsbyggande. Nivån på bostadsbyggandet har under det senaste dryga decenniet varit låg i jämförelse med våra nordiska grannländer. Detta har medfört bostadsbrist i många kommuner , en brist som fanns innan alliansen tillträdde, en brist som fortfarande finns kvar. Självklart ser vi nu med stor oro på utvecklingen av nyproduktionen, eftersom vi har som målsättning att denna ska komma upp i en högre nivå än vad som har varit fallet . För tillfället är det största problemet finanskrisen och lågkonjunkturen. visade prognoser för bostadsbyggandet att det skulle påbörjas 37 300 bostäder siffror som såg riktigt bra ut. Motsvarande siffror var 32 000 bostäder. I går kom då en ny prognos från , vilken verkligen inte såg rolig ut. Där pekar på att påbörjade bostäder 2008 troligtvis blir 22 500 bostäder, påbörjade bostäder tredje kvartalet har i princip upphört och är antalet 16 000 bostäder. Det är mycket bekymmersamt. Siffrorna ligger på samma nivåer som , då det i snitt påbörjades 19 360 bostäder, men är i och för sig bättre än påbörjade bostäder . Men takten måste öka. pekar framför allt på två faktorer som gör att det ser ut som det gör. Det ena är minskad efterfrågan av småhus och bostadsrätter på grund av arbetsmarknadens utveckling, vilken är beroende av inhemsk och global efterfrågan. Den andra hänger ihop med utvecklingen på finansmarknaden. bedömer att byggindustrin troligtvis är den sektor som drabbats hårdast av utvecklingen. Sektorn har helt enkelt sämre möjligheter att få banklån. Det rör alla parametrar i långivningen, belåningsgrader, topplånerestriktioner, amorteringsvillkor, individuell räntesättning. Problem finns att få byggkreditiv som man tar på en fastighet innan den är färdigställd och den slutliga finansieringen finns på plats. Utifrån denna information är det mycket bra med det stabiliseringspaket som regering och riksdag har antagit. Det är mycket väsentligt för byggsektorn att finansmarknaden fungerar på ett bra sätt. Den bevakning och uppföljning som pågår från regeringen är därför viktig och bra. Därutöver var räntesänkning väsentlig och välkommen. Det finns vissa tendenser när det gäller de större bostadsbolagen att kreditgivningen börjat bli aningen bättre, vilket kan ses som en liten ljuspunkt i tillvaron. Framför allt kan det ge en skjuts för byggandet av hyresrätter. Även hushållens ekonomi kommer att få en skjuts framåt med sänkta skatter och med förhoppningsvis sänkta räntekostnader. Det gör att man kanske vågar tro att efterfrågan på bostäder kan öka något. Därutöver kommer regeringens satsningar som presenterades och . Dock vill jag understryka att vi står mitt i mycket besvärliga tider. Dåliga tider till trots vill jag understryka att vår målsättning att skapa långsiktiga och stabila regelverk för bostadsbyggandet står fast. Arbetet är påbörjat, och några exempel som jag vill lyfta fram gäller borttagandet av subventioner, sänkning av fastighetsskatten, förbättrade regler för andrahandsuthyrning, ett första steg till förbättrad plan- och bygglag, beslut om att införa en informationsportal om boende, pengar för kompetensutveckling vad gäller plan- och bygglagens tillämpning, hyresgarantier och förvärvsgarantier. Mer är att komma. Här är några exempel: ytterligare förbättrad tillämpning och förändring av , förändringar i hyreslagen, tillval och frånval, införandet av ägarlägenheter och ändrade strandskyddsregler. Andra bitar som jag tycker är mycket viktiga att lyfta fram är det uppdrag som Statskontoret har fått att göra en uppföljning av tidigare utredning Skärpning gubbar som kommer att redovisas och den översyn som pågår när det gäller möjlighet till kreditgarantier hos BKN. Jag kan konstatera utifrån debatten att vi nu står i en skiljelinje för politiken antingen anser man att det är väsentligt att fortsätta att arbeta för långsiktiga och stabila regelverk, som vi anser i alliansen, eller så anser man att byggindustrin aldrig kommer att kunna bli en väl utvecklad verksamhet med god effektivitets- och produktivitetsutveckling. Från oppositionen verkar man inte tro att industrin kan eller vill, utan deras lösning är att dessa företag ska få skattebetalarnas pengar för att bygga hyresbostäder. Frågan är då hur mycket. Här går oppositionen skilda vägar. Socialdemokraterna vill i sin budget tillföra 1,35 miljarder plus 1 miljard i sitt krispaket. Vänstern vill införa en bostadsfond om extrema 100 miljarder . Och vill inte i denna del införa något stöd alls utan vill göra det i en annan del. Frågan är nu vad som kommer att gälla. Kommer Socialdemokraterna att acceptera 100 miljarder, eller är det Vänstern som ska backa med 97 miljarder? I grunden är frågan om någon på allvar kan tro att ett investeringsstöd kortsiktigt skulle göra att finansmarknaden blir mer stabil så att det blir lättare att låna pengar eller om det krävs ytterligare extremt stora belopp som hotar statsfinanserna. Oppositionen kanske tycker att staten ska betala och låna ut pengar till allt bostadsbyggande och att det är värt antingen helt förstörda statsfinanser eller mycket stora skattehöjningar. Det vore på sin plats att oppositionen tydligt talade om vad som gäller och hur detta ska finansieras. Därutöver kan vi konstatera att inte har samma bostadspolitiska mål som Socialdemokraterna och har. Enligt uppgift från ska vi inte hänga upp oss på detta, utan de var snabbare i att modernisera målet än vad de övriga två partierna är. Ja, vi får väl se om man åtminstone kan bli överens om målen. Vi har miljonprogramsbostäderna, fastigheter byggda till mitten av 70-talet, som står inför stora upprustningsbehov. Detta miljonprogram består ungefär till en tredjedel av småhus, en tredjedel av bostadsrätter och en tredjedel av hyresrätter. Vissa fastigheter har underhållits löpande och andra inte. Många av dessa fastigheter har även behov av energieffektiviseringar för att bidra till att uppnå miljömålen om minskad energiåtgång. Det pågår många intressanta projekt ute i landet med arbete med renoveringar och energieffektiviseringar. Att vi nu har fått en sämre efterfrågan på grund av vikande nyproduktion öppnar för att detta arbete kan bli billigare för fastighetsägare då priserna både för jobb och för byggmateriel sjunker, vilket vi får hoppas att fastighetsägare ser som en möjlighet. Dock bygger det på att finansmarknaden tinar upp. Självklart ser vi med oro på den rådande situationen med minskat bostadsbyggande, eftersom vi byggt för lite i . Jämför vi oss med våra nordiska grannar blir detta bara än mer bekräftat. Detta måste långsiktigt lösas. Vi har en stor ungdomsgeneration som är på väg ut i vuxenlivet. Den måste både få arbete och finna en bostad. Därför är just långsiktigheten så viktig. Med detta skulle jag vilja yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 119 () replik: visar, som ofta brukar göra, en övertro på marknaden. Medan ni sitter och väntar på att marknaden ska lösa saker och ting far människor illa. Det tycker jag vi måste vara överens om i alla fall. I föregående timmes frågestund uppmärksammades vi på att den så kallade finanskrisen och en aktiv satsning på till exempel bostadsbyggande och andra satsningar inom boende- och byggbranschen hör ihop. Jag har några siffror från Skogs- och Träfacket som jag tänkte berätta om här. Till och med hade man haft 5 057 varsel, och det kommer nya . av deras medlemmar som är varslade blir uppsagda. Deras prognos är att arbetslösheten bland medlemmarna kommer att vara . är vi överens om att det fattas bostäder. I över hälften av landets kommuner råder bostadsbrist. undrar jag därför vad tycker om några förslag som kan lösa både bostadsproblemen, klimatproblemen och andra saker. Vi löser inte alla problem, men vi kommer en bit på väg. Vad säger ni om att införa ett klimat-ROT-avdrag, att införa ett konsumentbidrag för byte till energisnålare fönster, ett investeringsstöd för nyproduktion av hyreslägenheter och billiga ungdomsbostäder och att vi ska bygga fler offentliga byggnader i trä? Det är några frågor som jag direkt skulle vilja få svar på. 120 () replik: Jag fick tre konkreta frågor av LiseLotte här, och jag ska försöka besvara dem. Vi inför ett klimat- och ROT-avdrag, men för småhusägare och bostadsrättsinnehavare. Det tror vi är ett snabbt sätt att komma till rätta med att de mindre företagen ska få fler uppdrag. Vi tror att det är en väldigt väsentlig del för att få i gång reparationer i mindre skala, och därför tror vi att det är viktigt. Det är någonting jag har velat ha . Dessutom är det ett bra sätt att komma åt svartarbete. Bidrag för fönster ligger möjligtvis inom ramen för målet Hållbara städer, och jag kan inte de villkoren. De är inte helt fastslagna . Det får vi återkomma till. När det gäller investeringsbidrag har jag onekligen varit inne på det i mitt anförande. Jag är ganska övertygad om att investeringsbidragen inte hjälper, framför allt inte kortsiktigt. Här står vi i en väldigt viktig period när det gäller att peka på att vi ska ha de långsiktiga regelverken och att företagen själva måste se till att de blir mer effektiva och får en bättre utveckling. Jag kan också konstatera att när nu nyproduktionen viker har vi redan börjat se tendenser till sänkta kostnader på de anbud som kommer in, vilket ju är väldigt positivt när det kommer till att man ska kunna starta nyproduktion. I ser vi nu att man vill göra en storsatsning via sina kommunala bostadsbolag. 121 () replik: Jag tycker att det svajar lite grann när LiseLotte pratar om kortsiktigt respektive långsiktigt. Jag tror också att man behöver göra båda sakerna . Sedan är väl frågan vad som ger mest. Just nu måste vi nog ta till många kortsiktiga saker för att lösa de problem som vi står inför, den så kallade finanskrisen, arbetslösheten och att det fattas bostäder, som sagt. Den satsning som ni har gjort på ROT-avdrag för privata egnahemsägare och bostadsrättsinnehavare tycker jag slår fel. Det handlar om en grupp vars boende inte borde vara högst prioriterat. De här pengarna för ROT-avdraget, som i sig skulle kunna fylla en funktion, skulle man i stället kunna satsa på exempelvis att rusta upp våra skolor. Det finns mycket att göra eftersom skötseln av våra skolor i hela landet är eftersatt. Vi skulle även kunna satsa på lägenhetsbeståndet, som vi är överens om att det måste göras någonting åt. Det här ROT-avdraget kan visserligen vara bra på små ställen, det kan jag hålla med om, men det fyller absolut inte den funktion som det borde ha, vare sig för boendets skull eller för arbetslösheten. Det här ROT-avdraget är alldeles för litet och fel riktat. 122 () replik: Jag kan konstatera att vi har helt olika uppfattning om ROT-avdraget. Jag tycker nästan det är förvånande att Vänstern kan säga att det inte fyller någon funktion. Jag är säker på att det kommer att fylla en ganska viktig funktion och också hjälpa väldigt många av dem som bor i miljonprogramsområden, det vill säga de som har ett hus. Alla som bor i hus är ju inte rika; det är många vanliga människor som bor i hus som också behöver renovera, uppdatera energisystem och energieffektivisera. Det gäller ju även bostadsrätter. Jag hörde en intervju med en medarbetare på , och jag kan konstatera att redan under presskonferensen om ROT-avdraget började telefonen att ringa därför att väldigt många var intresserade av hur det här ska gå till och hur man ska göra. Det tycker jag är intressant, för det visar att det fanns ett oerhört stort behov av att det här kom till. Det verkar som om många av besluten nu fattas väldigt snabbt. 123 () replik: och säger att de känner sig oroliga . Det tycker inte jag är tillräckligt. Det möter inte de stora problem som vi kan se inte minst för ungdomar som vill ta sig ut på bostadsmarknaden. har själv redogjort för hur kraftigt bostadsbyggandet har minskat, inte minst vad gäller hyresrätter. Då säger jag så här: Om ni då inte lyssnar på oss i oppositionen, alltså Socialdemokraterna, , som har en politik för att det ska byggas hyreslägenheter för ungdomar, så lyssna åtminstone på den bransch som ni har lutat er emot! vd har en önskelista. Där ingår ett investeringsstöd för byggande av hyreslägenheter. Vad svarar du vd när du benhårt håller fast vid att det är de långsiktiga, stabila spelreglerna som ska lösa problemen? Inte minst gäller det ungdomar som vill hitta en bostad och faktiskt dessutom ha ett förstahandskontrakt och inte hoppa runt från andrahandsboende till andrahandsboende, hyra ett rum i en villa eller stå i en kö utan att veta när man förhoppningsvis ska få tag på sin efterlängtade första bostad. Bristen finns kvar, konstaterar du i ditt tal. Ja, den gör det, och då behövs det en kraftfull politik för att se till att problemen löses. Vi ska inte enbart skylla på finanskrisen. vet också att redan innan krisen briserade hade bostadsbyggandet minskat . har byggandet minskat vad gäller hyreslägenheter. Jag undrar helt enkelt: Hur är den långsiktiga tid som marknaden ska lösa problemen på själv? Det skulle jag vilja veta. 124 () replik: Självklart känner man oro när man lever i med finanskris och lågkonjunktur. Det vore förvånande om man inte gjorde det. undrar vad jag vill ge för besked till som säger sig vilja ha ett investeringsbidrag. Beskedet är att kanske måste fundera på hur de gör och komma fram till billigare sätt att bygga. Det finns exempel på att man byggt billigare. Tyvärr är det inte alltid de stora bolagen som varit skickligast på att plocka fram de billigare alternativen. Det kan också föras förhandlingar om markpriser. En viktig roll har de hyresvärdar som ser att det finns stor efterfrågan på hyresbostäder. De borde nu verkligen fundera igenom detta och på allvar planera framtida bostadsprojekt. Bristen finns kvar. Den uppstod redan under den förra och förrförra mandatperioden. Det jag kan bli förvånad över är hur kan säga att oppositionen har en politik. Ja, det har de naturligtvis, men frågan är vilken. Tycker Socialdemokraterna att 100 miljarder i en bostadsfond är en vettig väg att gå, eller ska backa med 97 miljarder? Också den frågan vore det intressant att få besvarad i dagens debatt. 125 () replik: De 70 000 ungdomar mellan som aktivt söker bostad ska alltså vänta på att marknaden inrättar sig efter långsiktiga spelregler. Den stora grupp som omfattar 1,1 miljon ungdomar födda 19841995 fyller på kön med bostadssökande som vi ser att byggandet totalt stannat av. Vad ska de ha för tro på oss politiker som inte ens i en sådan situation kan bli överens om att det kanske behövs en extraordinär satsning för att någonting ska hända på bostadsmarknaden? Vad ska de ha för tilltro till oss politiker när de upplever att vi inte är beredda att ta till de verktyg som faktiskt finns till hands? Bara den politiska viljan finns kan vi göra någonting åt krisen på bostadsmarknaden. Det kommer att vända; det är vi förhoppningsvis alla överens om. Frågan är bara hur långvarig krisen blir. Men när det vänder är jag mycket orolig för att byggbranschen kommer att vara så avlövad att de lägre kostnaderna som talar om och hoppas på vänds i det motsatta. En avlövad bransch och ökad efterfrågan vad innebär det, ? Varken du eller jag är väl nationalekonomer jag tror i alla fall inte att du är det och det behöver man heller inte vara för att inse vad som kommer att hända med priserna om det finns en alltför liten kompetent bransch som kan börja bygga när det blir läge för det. Vad hamnar vi då i för situation? 126 () replik: Jag ska säga att det mest väsentliga som kan göras, och som också görs för tillfället, är de insatser som regeringen kommer med. Man satsar på förstärkt stöd till arbetslösa, korttidsarbetslösa och långtidsarbetslösa, förstärkning av och den gymnasiala yrkesutbildningen samt förstärkta satsningar på infrastrukturen. Därutöver kommer dagens satsning på fordonspaketet. Anledningen till att jag lyfter fram detta är att jag tror att det är fundamenta, något mycket viktigt för att vi ska få i gång samhällsekonomin i stort. Som jag var inne på i mitt anförande är det oerhört väsentligt att vi får finansmarknaden i balans så att långivningen börjar fungera igen. Om inte finansmarknaden fungerar går det inte att få lån. Sedan räntesänkningarna gjordes har vissa sagt att det redan lättat en aning, och då menar jag större fastighetsbolag. Det är mycket glädjande, för då kommer det att börja hända saker. Sedan skulle jag uppskatta om fler kommuner gjorde samma satsning som nu fattat beslut om, nämligen att satsa på både nyproduktion och renoveringar. Det tror jag är ett sätt att komma vidare. Självklart har branschen ett stort ansvar att fundera över hur den framtida försörjningen av byggnadsarbetare ser ut. Jag tror att de själva kan jobba mycket mer med den biten just för att branschen ska ha kvar yngre byggnadsarbetare. 127 () replik: Låt mig återgå till själva betänkandet. säger sig vara nöjd med de målformuleringar för detta politikområde som lagts fast. Man har delat upp det i en målformulering för bostadsfrågor och en för samhällsbyggande. läste upp målformuleringen för bostadsfrågor, att målet är en långsiktigt väl fungerande bostadsmarknad där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Efterfrågan brukar i en sådan något formell text motsvaras av att någon är beredd att slanta upp pengar för någonting, att det finns en betalningsvilja. Det jag efterfrågar, och har efterfrågat i debatten, är bostadspolitik. Jag undrar var den politiken finns hos alliansregeringen, alltså den politik som handlar om att ge människor möjlighet att efterfråga, möjlighet att betala. Det som bostadspolitiken historiskt sett haft som mål är att samhället sett till att människor haft möjligheter och förutsättningar att efterfråga rimlig bostadsstandard. Den politiken ska se till att mekanismerna fungerar. Om sedan ett antal procent, kanske rätt många, inte har möjlighet att efterfråga det som bjuds ut på marknaden behövs det en annan politik, en bostadspolitik. Jag undrar om det är kommunernas försörjningsstöd, socialbidraget som det hette , som är det område som tar hand om den gamla bostadspolitiken, att ge människor möjlighet att efterfråga. Jag skulle vilja veta var den politiken finns hos den borgerliga regeringen. 128 () replik: Jag måste säga att jag blir fascinerad av formulering av frågan. Var är politiken som gör att människor kan efterfråga? Den ligger faktiskt inte i utgiftsområde 18. Den ligger i möjligheten för människor att ha ett arbete, att kunna försörja sig genom ett arbete, att om man blir arbetslös kunna komma tillbaka till ett arbete, att Arbetsförmedlingen sätter in de resurser som behövs för att hjälpa människor tillbaka på ett snabbt och effektivt sätt. Där ligger också vårt jobbskatteavdrag som ger människor mer . Där ligger de insatser vi gjort för att få sjukskrivningskedjan att fungera bättre. Där ligger de satsningar vi nu gör på Arbetsförmedlingen. Och där ligger satsningarna vi gör på skolan. Det är oerhört väsentliga och kraftfulla bitar just för att människor ska kunna efterfråga bostäder. Vi har inte förändrat det bostadsbidrag som fanns tidigare. Det ligger kvar och är ett hjälpmedel för människor med svagare ekonomi. gäller det framför allt ensamstående med barn. Det finns alltså många verktyg men inte bostadspolitiken. Där måste man ha goda marknadsförutsättningar för att det ska byggas sådant som efterfrågas. Den efterfrågan gäller i stor omfattning hyresrätter, vilket vi kan se av att det finns kö på bostadsförmedlingarna. Det handlar om att göra stora, ordentliga satsningar just för att bryta utanförskapet. 129 () replik: Det var spännande att höra. Vi fick klara besked om att man inom bostadspolitikens område inte har ambitionen att på något sätt försöka se till att människor får möjlighet att efterfråga bostäder. Det var tydliga och klara besked. Vi får leta efter de åtgärderna någon annanstans för trots att säger att den moderatledda regeringen gör insatser för att skapa arbetstillfällen ser vi att arbetslösheten ökar. Att göra insatser för att ge människor möjlighet att efterfråga är därför ganska nödvändiga. Jag undrar också om den andra målformuleringen, om samhällsbyggandet. Den låter mycket bra. Men vad gör ni för att nå dit? Det skulle vara intressant att få en kommentar till det krav som vi har. Vi tycker att har ett väldigt bra förslag om ett utvecklingsprogram för fysisk planering. Ett fyraårigt program kostar . Det har ni inte ställt er bakom. Det är till för att ge de verktyg som behövs på det lokala planet i kommunerna för att man ska kunna bedriva arbete som ger en långsiktig och god hushållning för mark, vatten och naturresurser samt stimulera lokal tillväxt. Varför har ni inte ställt er bakom det? 130 () replik: Jag skulle innan jag kommer in på biten om hållbar utveckling och hållbar bebyggelse vilja ge en kommentar. Inom bostadspolitiken finns inga besked. Du förstår, , alliansregeringen för en total politik. Vi ser att allting hänger ihop. Om jag läser era motioner konstaterar jag att om investeringsbidraget är lösningen för att människor ska kunna efterfråga bostäder, då har ni möjligtvis något. Men annars kan inte jag se att ni heller har någonting. Jag går in på hållbart samhällsbyggande. Man har ganska många utredningar på där en av de viktiga bitarna är och den utredning som kommer där. Man ska titta på helheten. Vi har dessutom i det tidigare betänkandet, med vissa förenklingar när det gäller , fört in parametrar om hållbart byggande och klimat som en värdering. De här frågorna övervägs oerhört seriöst. Det är oerhört väsentligt att ha en långsiktigt bra och hållbar bostadsplanering. Jag vet att det och kommer delar när det gäller det här. Därutöver har vi biten med hållbara städer, som man håller på att fylla med innehåll. Exakt vad det kommer att landa i kan jag inte svara på. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Punkt 3 (Integrationspolitikens inriktning) 1. utskottet 2. res. 3 (mp) Votering: 156 för utskottet 15 för res. 3 105 avstod 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 13 s, 81 m, 24 c, 19 fp, 19 kd För res. 3: 15 mp Avstod: 86 s, 19 v Frånvarande: 31 s, 16 m, 5 c, 9 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp , , i , och (alla s) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 5 (Flyktingmottagande m.m.) 1. utskottet 2. res. 6 (s) 3. res. 7 (v) Kammaren fastställde med acklamation res. 6 som kontraproposition i huvudvoteringen. Huvudvotering: 156 för utskottet 103 för res. 6 16 avstod 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 23 c, 18 fp, 19 kd, 15 mp För res. 6: 99 s, 4 v Avstod: 1 c, 15 v Frånvarande: 31 s, 16 m, 5 c, 10 fp, 5 kd, 3 v, 4 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Amineh Kakabaveh och (båda v) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 7 (Diskriminering m.m.) 1. utskottet 2. res. 8 (s) 3. res. 9 (mp) Förberedande votering: 100 för res. 8 17 för res. 9 159 avstod 73 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 143 för utskottet 99 för res. 8 35 avstod 72 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 24 c, 19 fp, 19 kd För res. 8: 99 s Avstod: 19 v, 16 mp Frånvarande: 31 s, 16 m, 5 c, 9 fp, 5 kd, 3 v, 3 mp Punkt 8 (Målen för jämställdhetspolitiken) 1. utskottet 2. res. 10 (v) Votering: 160 för utskottet 19 för res. 10 97 avstod 73 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.