prot · GW0941 · 2008-12-03 00:00:00 — Regeringens totala passivitet näst intill likgiltighet, vill jag nog påstå är någonting som fördjupar och förvärrar situationen totalt sett i . Inom fordonsindustrin det går inte, herr talman, att låta bli att nämna den är situationen speciellt besvärlig. Denna industri, branschgren, står för 168 miljarder i exportinkomster i miljarder! Det är den i särklass viktigaste näringsgren som vi har. Bakom och finns tusen underleverantörer som lever i ovisshet om sin framtid. Här behövs samverkan mellan fordonstillverkare, underleverantörer och regering. Men vad får vi? Mot bakgrund av det som vi upplever har jag skrivit och begärt en aktuell debatt om fordonsindustrins situation i som jag hoppas kommer till stånd. Riskkapitalbolagens svårigheter att få fram kapital och bankernas rädsla för att låna ut till företagen gör att rädslan för felinvesteringar är stor. Hur lång och djup och vilka konsekvenser lågkonjunkturen kommer att få för svenskt näringsliv i förlängningen är omöjligt att se eller att ens förstå. Då är det extra viktigt att bygga för framtiden, för att överbrygga den kris vi befinner oss i, för att stimulera ekonomin och efterfrågan hos konsumenterna. Mot den bakgrunden måste staten träda in när det privata kapitalet inte har tillräcklig uthållighet. Det gäller till exempel byggande av järnvägar och vägar men också i vissa fall uppbyggnad av företag. Staten har, och har alltid haft, en viktig uppgift att fylla för att säkra långsiktig kapitalförsörjning. Historiskt kan vi se det. Jag har sagt det tidigare och gett exempel på statens betydelse för företagens uppbyggnad och framgång i . Ett exempel är samverkan mellan . SJ:s betydelse för Asea går inte att underskatta eller den roll som har haft för teknisk och industriell utveckling i . Det är viktigt att som ett litet land även kan vara med och utveckla ny teknik inom centrala tillväxtområden, inte minst inom energi- och miljöområdet. ligger ju i topp när det gäller innovationer, men alltför få blir i förlängningen till produkter eller tjänster på marknaden. Det är ett allvarligt hot mot utveckling av nya idéer, bärkraftiga företag och nya jobb. I ett läge där kapitalmarknaden inte längre fungerar eller vill ta ansvar måste staten gripa in. har föreslagit att en riskkapitalfond bildas. Vi har också lagt fram förslag om att ta en extra utdelning från och tillföra bolaget . Socialdemokraterna, och har en gemensam reservation där vi tycker att målet för näringspolitiken ska ha följande lydelse: Den ska främja en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning genom insatser för ökad konkurrenskraft och fler och växande företag. Och det är det mål som beslöt om på förslag av den dåvarande socialdemokratiska regeringen med stöd av och . Det här handlar om synen på småföretagens roll och betydelse för att kunna upprätthålla en hög sysselsättning. Den politik som regeringen bedriver riskerar att kraftigt försämra konkurrenskraft. Det är inte genom stora skattesänkningar för den bäst ställda som konkurrenskraften säkras utan snarare genom satsningar på kunskap, entreprenörskap och trygghet för de anställda och företagen. Näringspolitiken bör utformas så att det skapas så goda förutsättningar som möjligt för personer som vill starta och driva företag. presenterade Företagarna småföretagarbarometern. I den kan man läsa att det största tillväxthindret för små företag är brist på arbetskraft, kvalificerad arbetskraft. Det är ingen ny sanning. Det här möter jag när jag är ute och träffar småföretagare i . Det är brist på kvalificerad arbetskraft, och det har varit så . Då kan man ställa sig frågan: Varför händer ingenting? Varför görs då ingenting? Satsningen görs i stället på speciella tjänster inom tjänstesektorn, hushållsnära tjänster. De kommer aldrig att bidra till svensk tillväxt eller till att lyfta ur krisen. Inte heller kommer sänkningen av arbetsgivaravgifterna för hamburgerkedjor att lyfta ur krisen. Här handlar det om att vi måste satsa på utbildning, forskning och utveckling. Den kvalificerade yrkesutbildningen är just en sådan insats som behövs för att möta de behov som finns hos företagen. Den är träffsäker, den är lokalt anpassad och den är ett samarbete mellan arbetsmarknadens parter. Det är klassisk svensk politik egentligen. Det behövs också ytterligare insatser för att möta den brist på arbetskraft som vi kommer att stå inför. När samtliga 40-talister går i pension behöver deras platser fyllas. Här brister regeringen i sin politik. Ett exempel är där man nu gör den här typen av satsningar för att överbrygga just den kris som vi står inför, men då saknas pengar. Regeringen har inte tillskjutit tillräckligt med pengar för att dels täcka de akuta brister som finns hos en del företag , dels se till att folk blir anställningsbara . Vi har i våra förslag en del ytterligare inriktningar för att stärka småföretagarnas möjligheter på marknaden. Vi vill ge ett ökat stöd till forskning genom att tillföra en skattreduktion till små och medelstora företag, typ den som man har i . Jag förstår inte varför inte svenska företag ska ha samma möjligheter som andra när det gäller just den delen. Vi vill helt slopa sjuklönekostnaden för små företag med upp till tio anställda. Vi vill också sänka arbetsgivaravgifterna med fokus på de mindre företagen. Vi vill inrätta en miljöteknikfond som ska ha till uppgift att främja mindre företag i den första, ganska svåra fasen i en företagsetablering. De pengarna finns inte . Vi vill också satsa på exportfrämjande åtgärder genom att ytterligare skjuta till medel, framför allt på de nya marknaderna. Avslutningsvis vill vi se över den offentliga upphandlingen. Vi vill använda den upphandlingen till att utveckla innovationer och teknik. För detta krävs det också en handlingskraftig regering. Jag yrkar bifall till reservation 1. 3 (): Vi har tidigare hört här om regeringens passivitet. Jag måste tyvärr instämma i detta. Det har lagts fram en budget som den borgerliga regeringen krampaktigt verkar hålla fast vid utan några förslag på förändringar. Det hade kunnat vara gott och väl om det hade varit en bra budget och om det inte hade hänt mycket sedan sist. Huruvida det ursprungligen var en bra budget har vi naturligtvis delade meningar om, men vi borde inte ha delade meningar om att vi behöver anpassa oss till verkligheten som har uppkommit efter det att budgeten lades fram. Det känns konstigt att vi är oense om det när vi ser den kris som seglar upp när det gäller finansmarknaden och den lågkonjunktur som kommer. Vi borde tillsammans kunna göra någonting åt det här. Vi i oppositionen har lagt fram olika förslag på stimulansåtgärder. Det handlar om väldigt många olika saker. Tyvärr har regeringen inte kommit med något förslag åt det här hållet. Man har i och för sig välbehövligt sett att små företag kan behöva extrakrediter, och det har vi välkomnat, men det behövs faktiskt mer. Den här passiviteten är intressant. Den finns inte bara när det gäller finanskrisen och lågkonjunkturen, utan den är faktiskt slående på andra krisområden som till exempel klimatområdet. Även här visar regeringen en förvånansvärd passivitet. Jag hoppas att passivitet inför kriser inte är regeringens strategi. Det vore för hemskt. ska vi diskutera näringslivet. Jag vill göra en liten utblick och se det positiva i sammanhanget. Företagandet är någonting som skapar möjligheter för människor att förverkliga sina idéer, bidra till samhället, vara kreativa och driva en verksamhet. För samhället skapar detta ett mervärde med aktiva individer. Det finns givetvis också fördelar genom att det skapas sysselsättning, vilket vi brukar påpeka. När det är så positivt borde vi se till att det är så lätt som möjligt att driva företag. Vi borde också se att detta företagande är en förutsättning för att vi ska kunna möta kommande utmaningar, varav klimatförändringarna är en. Jag önskar att även regeringen såg detta. När det gäller förslag på det här området har vi tidigare pratat om Forska och väx. Det är ett förslag där vi hoppas att man kan ha en miljöenergiteknikinriktning för att till viss del kunna möta klimatförändringarna. Det handlar också om stimulansåtgärder. Jag vet att regeringen satsar lite pengar på detta, men det förslag som vi, och den förra, socialdemokratiska regeringen ursprungligen lade fram bidrar faktiskt till forskning och utveckling i små företag. Det är även en bra stimulansåtgärd. Jag hade önskat att regeringen hade kunnat se det och utöka verksamheten. Vidare föreslår vi branschprogram för miljöteknik. Näringslivet och de fackliga organisationerna borde kunna samarbeta för att föra fram den här branschen som är en av de stora framtidsmöjligheterna för . När det gäller miljödriven näringslivsutveckling har tidigare framgångsrikt drivit olika satsningar. Regeringen har aviserat att man ska minska dessa och kanske avskaffa dem helt. Det är en väldigt konstig inriktning med tanke på de kriser vi har. Swentec, som driver en bra verksamhet när det gäller att stödja små miljöföretag och andra, görs till en delegation under regeringen. Det kan säkert bli bra om regeringen inte ger sig på att försöka bromsa utvecklingen. Den blir tidsbegränsad, vilket är olyckligt. Vi borde ha tydliga signaler om att detta är någonting vi ska satsa på och inte någonting vi funderar på att lägga ned. Över huvud taget kan vi se att de olika regler och åtgärder som har funnits tidigare i samhället det gäller till exempel att ställa hårda miljökrav har varit framsynta regler som har bidragit till att svenskt näringsliv och svenska företag har kunnat anpassa sig till det som komma skall. Miljöfrågor är inte bara en fluga, utan det är någonting som har sin bas i den faktiska verkligheten och som man kan undersöka vetenskapligt och så vidare. Det är viktigt att vi i politiken inser detta och anpassar de spelregler som finns så att företag och andra får möjlighet att utvecklas. Det finns givetvis regler som är mindre bra, och det finns ett visst regelkrångel. Det gäller särskilt för små och medelstora företag. Det borde vi satsa mer på. Vi föreslår att vi satsar extra pengar till , , och för att de ska se över om man kan minska detta. Regeringen föreslår även att man för över lite av det nationella entreprenörskapsprogrammet till . Det är dock oklart vad och på vilket sätt. Vi tycker att det vore bättre om regeringen var tydlig med att det är viktigt med entreprenörskapsprogram. Därför önskar vi ha kvar detta. Vi ser en mängd andra bra stödåtgärder. Det gäller till exempel ökat stöd till socialt företagande som är en väldigt viktig del för att få med alla i vårt samhälle. Vi borde också se att företagaren tyvärr i alltför stor omfattning är en svensk man. Vi borde försöka vidta åtgärder för att förbättra möjligheterna för andra att också driva företag. Vi har ett förslag som går i denna riktning. Det handlar om riktade mikrokrediter för nystart av företagande. Det skulle framför allt kunna riktas till kvinnor och personer med invandrarbakgrund som har svårt att få krediter . Det är nog extra svårt med den kris vi har. Andra förslag i den riktningen är att vi ökar verksamheten i de regionala resurscentrumen för kvinnor. Det är också viktigt att se att det kan vara bra med nya sätt att driva företag. Ett av dessa sätt kan vara en egenanställning där man slipper en del av administrationen och krånglet och kan driva sin verksamhet och det man är bra på och få stöd från ett företag. Tyvärr är våra regler inte alls anpassade till detta. Man får genast problem med a-kassan och andra saker. Vi vill därför satsa extra pengar på att sprida information om detta, förändra regler och utbilda människor. Det här var en mängd olika förslag som finns med i vår ursprungliga budget. Vi tror givetvis fortfarande att de är bra. Men jag tror att det är viktigt att vi får någon sorts samling och inser att det faktiskt har hänt saker sedan de här motionerna och budgeten lades fram. Jag tycker att det är sorgligt att inte alla verkar kunna inse det, men jag hoppas att vi framöver får en omsvängning från regeringen på detta område. Jag vill i varje fall med detta yrka bifall till reservationen. 4 (): Nästan när man slår på radion och lyssnar på nyheterna har situationen förändrat sig jämfört med hur det var när man släckte lampan och läste TT kvällen innan. Det kommer nya varsel, och det händer väldigt mycket. Finansmarknaden står i den största krisen i mannaminne ja, det beror väl på hur långt minne man har. Vi pratar nu om en krissituation som vi egentligen aldrig någonsin har stått inför. Den kombination av händelser som vi ser nu har egentligen aldrig förekommit, och därför är det också väldigt svårt att förutse vad som kommer att hända och vilka åtgärder som är de rätta för att bromsa, balansera och förstärka. Därför tror jag att det är väldigt viktigt att man också har någon is i magen innan man kastar ur sig inte bara förslag utan sådant som man också har tänkt sig ska genomföras. Man kan inte komma med nya budgetar riktigt . Vi ser att bara sedan vi justerade det här betänkandet i utskottet har ytterligare nya saker skett, och vi har anledning att göra andra bedömningar än vi hade då, till exempel när det gäller situationen på finansmarknaderna. Men herr talman, jag vill ändå börja med att understryka att det finns en gravt skev bild i den här debatten, nämligen att a) regeringen skulle vara handlingsförlamad, stå passiv eller sitta på läktaren och b) att budgeten skulle vara överspelad. Så är det naturligtvis inte. Den här budgeten är en utmärkt grund att stå på i den här situationen. Den övergripande satsningen i hela statsbudgeten som den föreslogs var av bnp. Det finns ingen annan regering i som har lagt fram en så expansiv budget . Budgeten innehåller förstärkningar, för att ta några exempel, med ett jobbskatteavdrag som ytterligare gör det mer lönsamt att arbeta och som naturligtvis innebär en påspädning av hushållens disponibla inkomster, det vill säga en konsumtionsstimulans. Den innehåller sänkta arbetsgivaravgifter, dels generellt, dels för unga människor. Det kan för unga människor vara ett bra sätt att börja möta situationen. Det är de yngsta som alltid råkar värst ut vid nedgångstillfällen de som aldrig har kommit in på arbetsmarknaden eller de som står närmast i tur att åka ut. Den generella arbetsgivaravgiftssänkningen innebär naturligtvis också en stimulans för företagen att bibehålla personal. Budgeten innehåller den största forskningssatsningen i modern tid, och den innehåller ett stort paket när det gäller yrkesutbildning med inrättande av yrkeshögskola, yrkesutbildning på komvux, fler lärlingsplatser och så vidare. Man kan bara invända mot en del av de kommentarer som kommer här om att alliansen bara skulle satsa på låglöneyrken. Ingenting kan vara mer fel. Den här yrkesutbildningssatsningen borde naturligtvis ha kommit för länge sedan, för det har varit ett väl känt faktum att kompetent kvalificerad arbetskraft är en bristvara i det här landet. Budgeten innehåller också en stor satsning på infrastrukturutbyggnad i närtid, det vill säga finansiering av sådana infrastrukturinsatser som faktiskt går att genomföra under nästa och nästkommande år, inte bara sådant där man kan påbörja planeringen. På de här fyra områdena innehåller den här budgeten en mycket bra grund för att möta konjunkturförsvagningen. Vi vet att det kommer nya prognoser nästan . Det är inte alls så som påstod tidigare att vi har delade meningar om det behövs mer. Nej, självklart inte. Vi har inte alls delade meningar om det. Det vi har delade meningar om är vad som ska göras, när det ska göras och hur vi ska samla ihop oss till genomtänkta satsningar. Vi kan se att det också så gott som kommer förslag från alla möjliga runt om i vårt samhälle: enskilda debattörer, ekonomer, forskare, LO-ekonomer, och inte minst oppositionspartier. Att någonting måste göras är alla överens om. Det är bara det att vad som ska göras är meningarna väldigt delade om. Det kan vi även se från oppositionen. Man är snabb med att lägga fram många förslag, men de går i väldigt disparata riktningar. Vad behöver är nu först och främst ett beslut om budgeten den har ju ännu inte börjat verka över huvud taget och att vi har välbedömda lägen för vilka ytterligare insatser som ska vidtas. De ska präglas av effektivitet och vara långsiktigt riktiga. Det absolut viktigaste just , herr talman, är att få finansmarknaden att fungera, att återställa förtroendet och att återställa kreditgivningen. Ska staten gå in? Ja, självklart. Men ska staten ta över? Nej, det tror vi inte är en bra ordning. Jag vill bara erinra om att och Riksgälden har gjort enorma insatser . Man har tillfört i likviditet genom olika så kallade faciliteter inklusive att man har försett den svenska marknaden med dollar genom swap-avtal. Riksgälden har swappat bostadsobligationer som inte har fungerat ute på marknaden mot statsobligationer i Riksgälden. Finanskrisen är det absolut mest akuta. Så sent som fick vi besked om att bland annat de svenska kraven på att måste revidera stabiliseringspaketet för att få det att fungera bättre ute på marknaden har gått igenom, och det kommer att komma förslag från om samlade förändringar. Vi behöver här samlade insatser, så att vi inte bara skjuter problemen kors och tvärs över nationsgränserna. Är regeringen handfallen? Nja, knappast. från EU-beslutet hade fattat beslut och satt i verket det svenska stabiliseringspaketet. Vi var snabbast i . Man kan knappast säga att den sitter på läktaren när man är snabbast i hela EU. Om det är så att finansmarknaden inte börjar fungera finns det faktiskt väldigt lite vi kan göra från riksdag och regering för att kompensera det med vanliga statliga åtgärder. Vi måste fokusera väldigt hårt här nu på kort sikt på att få finansmarknaden att börja fungera. Vissa åtgärder som kompenserar det har redan genomförts, och även här har vi visat att det finns både handlingskraft och snabbhet. Oppositionen har också varit väldigt tillmötesgående för att vi ska kunna få snabba beslut när det gäller ökningen av kapital i och för att akut kunna vara inne och något kompensera för de brister som finns på finansmarknaden. Många säger: Aldrig har vi varit med om något liknande! Ändå finns det många som är oerhört tvärsäkra på vad man ska göra, fast det tvärsäkra om exakt vad som ska göras ändras från vecka till vecka. Så kan man opponera, men så kan man inte regera. Det vi behöver göra nu är att fatta beslut om denna budget, som lägger en god grund. Vi behöver samla befintliga resurser. Vi har tillsatt samordnare och även ordnat en struktur inom med en dörr in, som ska underlätta beredning av de förslag och analyser som kommer in, få dem samordnade och komma med förslag på samlade åtgärder, både när det gäller att få kapitalmarknaden att fungera bättre och till exempel inom områdena arbetsmarknadspolitik och utbildning. Det som är viktigt nu är att åtgärderna samlas för omställning samt nystart och möjlighet till tillväxt i företag. Då behöver vi fungerande marknader. Särskilt i en situation som denna behöver vi väl fungerande marknader. Därför är det också så viktigt med de förslag som finns om förstärkningar på område, att vi förstärker de ekonomiska incitamenten för att starta, driva och växa och att vi blir effektivare i de företagsfrämjande åtgärderna. Därför är det naturligtvis tråkigt att de utredningar som arbetar med att se över metoderna för både rådgivning, kapitalinsatser och främjande inte redan är klara. Men hade de påbörjats av den tidigare regeringen hade vi naturligtvis stått starkare . Det är väldigt viktigt att de kompletterande åtgärder som ska göras utöver det som ligger i budgeten kommer rätt , att man har rätt träffbild, att det som är tillfälligt verkligen är konstruerat så att det kan fungera tillfälligt och att det som handlar om strukturellt riktiga åtgärder tidigareläggs på ett sätt som är genomförbart. Det är och citerar jag en lång vargavinter som ligger framför oss. Hur lång den blir och hur många vargar som kommer att springa omkring vet vi fortfarande inte. Det är mycket svårt att överblicka. Men som hon sade, : Det går inte att bromsa sig ur en uppförsbacke. Därför är det oerhört viktigt att vi med lite is i magen konstaterar att vi lagt fram den mest expansiva budgeten i hela . Vi har en expansiv penningpolitik. Vi kommer att få veta vad som händer med räntan. Det är viktigt att inte bränna allt krut på en gång. Om vi nu låter de automatiska stabilisatorerna verka fullt ut riskerar vi att senare, kanske 2010, stå i en situation där vi behöver göra stora åtstramningar för att klara finanserna. Om vi bränner allt krut på en gång riskerar vi därmed att binda ris åt egen rygg och måste senare bromsa oss ur uppförsbacken. Därför är det, herr talman, mycket viktigt att de kompletterande åtgärder som genomförs är genomtänkta. När det gäller den här budgeten för näringsliv förutsätter vi, vilket vi tydligt skriver i betänkandet, att regeringen återkommer med förslag på kompletterande åtgärder som kan behövas inom näringspolitiken. Att det behövs kompletterande åtgärder är glasklart. Mot den bakgrunden yrkar jag, herr talman, bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde och tredje vice talman (båda fp). 5 () replik: Is i magen säger att man ska ha, och saker och ting ska komma i rätt tid. När jag till helgen kommer hem till och kanske möter någon av dem från Ryds Båtindustri som är arbetslös resten av personalen är för övrigt permitterad får jag väl säga till dem: Ha is i magen! Vi får vänta tills den rätta tiden kommer. Det verkar som om regeringen mest tänker och inte är så snabb. Det är fortfarande vår uppfattning, trots inlägg, att regeringen gör ingenting. Den har valt att vara passiv. En sak var dock väldigt intressant, nämligen EU:s krispaket. säger att vi var ett av de första länderna som var klara med det. När det gäller EU:s krispaket är alltså snabbast, men när det gäller förhållandena här hemma, de personer som blivit varslade, de företag som fått halverade order och kanske funderar på vad de ska göra, ska de ha is i magen. Företagen ska alltså inte lägga några varsel. Om det kommer stimulanspaket med exempelvis kompetenshöjande möjligheter för personalen , om det kommer ROT-avdrag och så vidare, behöver företagen kanske inte lägga varsel. Det vore bra om kunde precisera vad som kan komma och när den rätta tiden är, för det verkar inte vara nu när vi är mitt uppe i krisen. 6 () replik: Jag vill påminna om att det som var snabbast på var genomförandet i , inte något allmänt prat på möten i , som det lite grann verkade här. Det handlar om att genomföra stabiliseringsprogrammet i . En av de mest avgörande orsakerna till att så många företag nu lägger varsel är bristande orderingång. Varför är det bristande orderingång? Jo, därför att det är svårt med finansieringen. Det är huvudorsaken. Om finansmarknaden börjar fungera igen, om företagen får finansiering för de behov de har kommer situationen att bli helt annorlunda än den värsta tänkbara, det som man nu befarar. Därför är det viktigt att på kort sikt, efter bästa förmåga, lägga ned mycket energi på att få dessa saker att fungera. När det gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder och utbildningsinsatser är det ingenting som skulle kunna börja gälla just . Jag tror inte att det är avgörande för företagens varsel. Det finns resurser på Arbetsförmedlingen . Osvuret är bäst, men allt talar för att de resurserna inte kommer att räcka till slutet av . Det är självklart. Men de är inte slut , och därför är det inte det mest akuta. Det finns några goda grundregler när det gäller beslutsfattande. En är att man ska hålla huvudet kallt och hjärtat varmt, inte tvärtom, för då blir besluten inte så bra som de behöver vara. Det är viktigt att de just är genomtänkta, att man ser till att de är genomförbara man sätter upp.