prot · GV0964 · 2008-02-14 00:00:00 — I det sammanhanget vill jag också nämna möjligheten för en forskningsinfrastruktur som gör det möjligt för mindre och medelstora företag att delta. Vi behöver spjutspetsar inom forskningen. Ett exempel på en framtida satsning är ESS, European Spallation Source. Alliansregeringen har tagit beslut om att verka för att den ska förläggas till . Det finns ett sekretariat vid som planerar och analyserar den forskning som behövs för att konstruera ESS. Även vid de mindre och de nyare högskolorna finns både kvalitet och spets. Trots att man inte själv får utbilda forskare profilerar man sig och satsar för att vara internationellt konkurrenskraftiga. Serious gaming inom profilen system vid är ett sådant exempel. Jag nämner igen området medicinsk forskning. Här står vi inför en rad utmaningar framöver. Den kliniska forskningen behöver också i detta sammanhang ha mycket goda förutsättningar. Med anledning av dagen , , och den tv-serie som har visats med namnet Om ett hjärta vill jag trycka på behovet av jämställdhet i forskningen. Det har hänt en hel del, men så länge det inte är jämställt är vi inte klara. Många av de utmaningar vi står inför finns på medicinområdet och miljöområdet men också på många andra områden. Därför vill jag lyfta fram att detta kräver ett tvärvetenskapligt arbete. Det vill vi ytterligare skapa förutsättningar för i det kommande arbetet med forsknings- och innovationspropositionen. Jag nämnde i början att detta är ett motionsbetänkande. Det har skrivits ett stort antal motioner angående forskning och forskarutbildning. Delar av innehållet i dessa motioner är frågor som redan är under beredning av , annat är planerat och somligt är redan vidtaget. En del som finns med ligger kanske inte ens på bord att besluta om. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till utbildningsutskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. 104 () replik: Det här är ingen budgetdebatt, men det är viktigt att visa på sammanhangen, hur allt hänger samman, och vad som är grunden för att kunna göra viktiga insatser. Därför räcker det inte bara med ord. Vi måste ha ord som har innehåll och bäring också ekonomiskt. Jag förstår att inte vill tala pengar. Det har varit många ord och löften som sedan visat sig inte hålla måttet. Det duger inte, och det är passivt. Ute på högskolor och universitet frågar man allt oftare när de utlovade beskeden och forskningssatsningarna kommer. har det varit tyst. Det duger inte. Det är därför som vi socialdemokrater är tydliga med att vi vill satsa mer offensivt. En viktig fråga som tog upp handlar om den tillämpade forskningen. Vi får signaler om att det pågår en intern strid mellan och angående fördelningen av forskningsanslaget mellan tillämpad forskning och universitet och högskolor. De så kallade kvalitetspengarna som regeringen delade ut har inte premierat de universitet och högskolor som har ett forskningssamarbete med näringslivet. Det har många tyckt vara ytterst märkligt. Har nu fått bakläxa av Finans- och Näringsdepartementen? Vad är det som kommer att gälla ? Jag skulle gärna vilja att ger besked i denna fråga. Hur ser på de små och medelstora högskolorna och deras framtid vad gäller att få garanterade fortsatta forskningsmedel? Ska de bara få koncentrera sig på grundutbildning? Signaler från borgerligt håll ibland gör att frågor väcks. Hur kommer det att bli för de små och medelstora högskolorna? 105 i (c) replik: Det var många frågor från . Jag talade också pengar. Jag talade om enprocentsmålet, och det är ett stort antal miljarder som enprocentsmålet handlar om. Jag nämnde också att det är målet att det blir uppfyllt med den nya forskningspropositionen och , precis som vi lovade inför valet. säger att det pågår en strid mellan och . Inför varje forskningsproposition förs det säkert diskussioner om på vilket sätt man ska prioritera för att använda de resurser som man satsar på forskning så att de ger det resultat som man vill ha. Det är viktigt att ge signaler, och vi har gjort det . Vi kommer att vara tydliga med strategiska prioriterade områden i forskningspropositionen som lämnas . Vi kommer att vara tydliga med vad den finansiering som forskningen får från det offentliga kommer att innehålla. Vi kommer att vara tydliga, på det sätt som vi har sagt, med att det ska finnas både en grundforskning och en tillämpad forskning. Jag vill tillförsäkra att vi öppnar möjligheter för att bedriva kvalitativt god forskning vid alla universitet och högskolor som kvalificerar sig till forskning. Det gör vi också genom att öppna för att det inte behöver vara ett helt vetenskapsområde för att man ska kunna bedriva forskarutbildning, utan man kan göra det inom en smalare spets. På det sättet är den borgerliga regeringen med och ytterligare utökar möjligheten för god forskning i hela landet. 106 () replik: Det ska bli intressant att följa den borgerliga regeringens vidare öden. Ska man nå enprocentsmålet måste man tillföra 8 miljarder och sedan 1,5 miljarder ytterligare . Den signalen från ska jag komma ihåg. Jag noterar att värnar om de mindre och medelstora högskolornas möjlighet till forskning. Det välkomnar jag. Men frågan är vad det löftet är värt i den borgerliga alliansen som domineras av . De har inte varit några stora tillskyndare av mindre högskolor i det här landet. De har till och med kallat dem för bygdehögskolor. kunde vi på hemsida läsa att den borgerliga regeringen anser att bör ha färre men större universitet och högskolor än . Då är det klart att frågor väcks om vad som händer framöver. säger att den forskningspolitiska propositionen kommer . Det är intressant att jämföra med betänkandets formulering. Där kan vi läsa: Därutöver planerar regeringen en forsknings- och innovationsproposition under nästa . Observera att det inte står utan till nästa . Till och med ordet planerar ingår i meningen, inte kommer. Man kan inte påstå att dimmorna skingras. , som är utskottets ordförande, borde veta svaret. Jag fick en signal från en högskola. De hade hört företrädare för säga att propositionen kommer väldigt sent , så sent att den inte kommer att kunna beredas under kommande utan först under det nästkommande. Oron sprider sig bland universitet och högskolor angående att den borgerliga regeringen dröjer med besked om när propositionen kommer och när besked om nya och väsentliga satsningar kommer. 107 i (c) replik: Mig veterligen ligger hösten under nästa så jag ser ingen skillnad mellan påståendet i betänkandet och mitt påstående i debatten. När det gäller allianspartiernas målsättningar är forskning och utbildning i hela landet viktiga förutsättningar. Vi har också lyft fram behovet av profilering och samverkan. Det finns ett antal mycket intressanta områden där man väljer att samverka rent geografiskt, över landet och internationellt. Jag ser inget problem i att en utökad samverkan på vissa ställen också leder till att man fördjupar samarbetet och räknar det som att man eventuellt går ihop i en gemensam högskola som har flera säten. Jag kan nämna exempel som Akademi sydost där man tittar på ett förnyat samarbete för att se hur vi ytterligare kan stärka våra olika profiler och hur vi kan utnyttja våra resurser på bästa sätt allt för att ha en kvalitativt hög utbildning i hela landet. För mig är det oerhört viktigt att det är federalismens principer som ligger till grund för detta och att det är ett underifrånperspektiv där högskolor och lärosäten själva väljer den samverkansform som man vill ha. Jag lyssnade noga på tidigare inlägg i debatten. Mycket av det vi säger är ganska lika. Det enda jag hörde som på något sätt skiljer oss åt gällde att fördjupa nya strategiprogram. Vi hade diskussioner med teknikföretagen . De välkomnade breda generella forskningsprogram som ytterligare stärker konkurrenskraft i en global ekonomi. 108 () replik: nämnde i sitt anförande att fordonsforskningen krävs för att ska vara konkurrenskraftigt. Då undrar jag: Vilken sorts konkurrens och om vad? Det borde rimligtvis handla om vad som är viktigt . Där hoppas jag att och är överens om att vi behöver en omställning när det gäller hur man transporterar sig. Den omställningen handlar om att det ska vara mindre privatbilism och mer järnväg, kollektivtrafik, gång, cykel och andra smarta lösningar. Det blir konstigt om vi inte kan satsa mer forskning på dessa områden för att nå längre. I det perspektivet undrar jag hur man kan säga att man ska vara konkurrenskraftig. Det blir konstigt om man är konkurrenskraftig med något som inte är konkurrenskraftigt. nämnde också att vi ska trycka på jämställdhet i forskningen. Det är väldigt tydligt att kvinnor i större utsträckning åker kollektivt och i mindre utsträckning använder bil. Vi tycker att det är viktigt att man prioriterar forskning också på dessa områden. 109 i (c) replik: Fordonsindustrin har spelat och spelar en oerhört stor roll. Många är de framsteg när det gäller förnybara bränslen som man lyfter in i forskningen. För att hela ska leva och för att det ska vara möjligt att bo i olika delar ska vi självklart ha de mest intelligenta transportlösningarna både för personer och för varor i vårt land. är oerhört viktig. Vi ska på olika sätt göra järnvägssatsningar. De vägsatsningar som den nuvarande regeringen planerar framöver både när det gäller underhåll och nya vägar är oerhört viktiga. De fordon som transporterar varor och människor på vägarna är också viktiga. De ska vara så miljövänliga som möjligt både när det gäller bränsle, utsläpp och andra delar. Jag ser ingen motsättning i att vi skapar intelligenta transportsystem där dessa olika delar samverkar med varandra. Därför välkomnar jag planeringen inför infrastrukturpropositionen där man på ett bättre sätt väver samman de olika trafikslagen för att skapa så intelligenta lösningar som möjligt. nämner också jämställdhetsaspekten inom fordons- och transportforskningen. Det är en jätteviktig del, men det är också en del som har uppmärksammats på många områden. Inom många regioner som har ansvar för kollektivtrafiken till exempel runt om i lyfter man fram den här frågan och jobbar aktivt med den för att kunna se på vilket sätt vi kan bli betydligt smartare när det gäller trafiklösningar. 110 () replik: Det gläder mig att tycker att det är viktigt med den här typen av forskning. Jag vill också säga att fordonsindustrin givetvis har spelat en stor roll i samhället och fortfarande gör det. Det är ganska uppenbart. Det handlar inte om det, utan om var vi ska satsa mer pengar på forskning. Jag har inte sagt att det inte ska satsas något alls på fordonsindustrin utan att vi ska gå över till att satsa mer pengar på forskning i en mer hållbar inriktning. Jag tycker att det borde ligga i linje med det som har sagt och hade därför hoppats att ni hade kunnat bifalla den motion som vi har i det här ämnet. Jag har förstått att vi inte debatterar infrastrukturpropositionen , men där är det väldigt stora satsningar på väg. När man satsar mycket på vägtransporter innebär det, som jag nämnde, att man kommer att satsa sig fast i en struktur som är mindre miljömässig. Vi borde ha forskning för att komma ifrån det. Jag tycker att det är väldigt tråkigt om det inte satsas tillräckliga resurser på sådan forskning. 111 i (c) replik: Framtida transportlösningar är en oerhört viktig forskningsdel och ett viktigt forskningsområde. Självklart är det så. Vägsatsningar och järnvägssatsningar står ju inte emot varandra när man samplanerar transportslagen. Det är snarare för att på olika sätt bli mer rationaliserad och betydligt bättre för miljön. Grundläggande för forskningen är att vi har både grundforskning och tillämpad forskning så att vi kan lyfta fram den industriforskning som finns och koppla ihop den med den nya forskningen. Jag ser att vi har stora möjligheter att göra det i . Det finns också en stor vilja från fordonsindustrin att bli så miljövänlig som möjligt. Jag ser det som väldigt viktigt att vi på olika sätt kan vara med och främja den forskningen. Framöver är det viktigt att vi på olika sätt skapar intelligenta transportlösningar och trafiklösningar och planering för det. Jag ser med spänning fram emot den andra propositionen som vi nu har talat något om. 112 (): Vi har ett spännande år framför oss. Vi har fått ta del av såväl Resurs- som . Lärosätenas frihet är under utredning. Regeringen kommer med mandatperiodens viktigaste förslag inom forskningspolitiken, nämligen den forsknings- och innovationspolitiska propositionen. Det övergripande målet för alliansen är att skapa förutsättningar för en hög kvalitet i högre utbildning och forskning, att garantera dess frihet och öka frihetsgraden för landets universitet och högskolor. Till grund för vår politik har vi en överenskommelse på skol-, utbildnings- och forskningsområdet som vi gick till val på och som vi fick väljarnas förtroende att genomföra. har riksdag och regering genom beslut tagit viktiga steg för att nå detta mål, och vi kommer att gå vidare under detta år. I det betänkande som vi debatterar och som vi senare ska fatta beslut om finns 58 motionsyrkanden inom en mängd olika områden. I motionerna berörs viktiga områden som universitetsstatus, examinationsrätt, forskarutbildning, kommersialisering av forskningsresultat och en hel del annat. I en del av motionerna tycker jag att man pekar på några av de största utmaningar som vi står inför som forskningsnation. Det handlar om hur vi ska fördela pengar till forskningen. Det handlar om forskningens frihet. Det handlar om trygghet och tydliga karriärvägar för forskare. Det handlar om kommersialisering av forskningsresultat. Tiden medger inte att jag berör samtliga motioner. Jag tänkte därför göra några nedslag i de fyra områden som jag har nämnt, och jag tänkte börja med resurstilldelningen. har väldigt många lärosäten. Jag tycker att forskningspengarna alltför mycket har tilldelats baserat på historiska track record. Vi i alliansen har tydligt angett att vi vill gå mot att fördela forskningspengar mer baserat på kvalitet. Huvudskälet för oss är att pengarna ska gå dit där de gör störst nytta. avlämnade regeringens särskilde utredare ett betänkande om resurstilldelningen till den högre utbildningen, forskarutbildningen och forskningen. Förslagen i betänkandet är intressanta, och jag tycker att inriktningen är riktig. Med dem kan lärosätena uppmuntras att sträva mot kvalitet och inrikta sig på områden där de är riktigt duktiga. Det tror jag skulle vara bra för lärosätena, för forskningen, för utbildningens kvalitet och för landet som helhet. är nu ute på remiss. Lika mycket som vi stöder dess inriktning principiellt, lika viktigt är det att vi är ödmjuka och lyssnar på remissinstanserna. Förslagen är, som utbildningsutskottets ledamöter vet, omfattande och kanske till och med komplexa. Inte minst därför är det viktigt att vi lyssnar på och ser hur lärosätena, fackliga organisationer och andra resonerar och ser vilka konsekvenser som förslagen kan få. Låt mig dock vara tydlig. Vår inriktning är att ska fatta beslut om en ändring av resurstilldelningen där pengarna fördelas i konkurrens och där starka forskningsmiljöer premieras. Det är också intressant att notera att andra viktiga frågor berörs i utredningens betänkande, såsom universitetsstatus, vetenskapsområden och forskningsprofiler. Jag hoppas att regeringen kan återkomma om detta. Några motioner berör också forskningens frihet, och jag tycker att det är självklart att poängtera att den ska stå fri från politisk påverkan. fattade vi beslut i om en ändring av tillsättningen av styrelserna för universitet och högskolor. Regeringen tog ytterligare ett steg när den så kallade frihetsutredningen tillsattes. Utredaren har i uppdrag att utreda någon eller några kompletterande upplåtelseformer med inriktningen att de ska öka lärosätenas frihet vad gäller såväl personella som ekonomiska och fysiska resurser. Erfarenheterna av att göra och till stiftelsehögskolor visar vad en faktisk och upplevd frihet kan göra för utvecklingen av ett lärosäte. Det borde vara dags för fler skolor i landet att nu få samma chans som dessa två. Jag vill dessutom beröra frågan om karriärvägar och anställningar. Problem med finansiering, otydlighet i karriär och meritering och otrygga anställningsförhållanden har vi hört om i tidigare inlägg. Det är något som alltför många personer inom forskningen möter, och det är inte rimligt. För att kunna locka duktigt folk till en forskarkarriär måste man kunna erbjuda rimliga anställningsvillkor och goda karriärmöjligheter. Detta är särskilt viktigt ur jämställdhetssynpunkt. lämnade regeringens särskilde utredare sitt betänkande Karriärer för kvalitet. Utredaren har granskat och på ett bra sätt beskrivit dagens situation. Hon har också lämnat spännande förslag på hur en ny och framtida sammanhållen meriterings- och karriärväg skulle kunna se ut. Förslagen känns välarbetade och intressanta och inriktningen riktig. På samma sätt som för är det rimliga nu att lyssna på remissinstanserna. Det är viktigt att låta lärosätena framföra sina synpunkter på förslagen. Det är inte minst viktigt att höra de fackliga organisationernas och de enskilda forskarnas perspektiv på detta. Vi i alliansen har naturligtvis inriktningen att vi ska återkomma med beslut på detta område också. Jag ska avslutningsvis nämna något om den kommande forsknings- och innovationspolitiska proposition som regeringen avser att lämna till . Lyssnar man till den forskningspolitiska debatten kan man konstatera att det är många som sätter sitt hopp till denna proposition. Det är inte heller så konstigt med tanke på att ramarna för svensk forskning kommer att sättas för i denna proposition. Denna proposition är ett bra tillfälle att formulera en idé när det gäller vad vi vill med svensk forskning. Det är ett bra tillfälle att skjuta till nya och nödvändiga pengar till forskning. Jag hoppas också att vi i denna proposition får andra förslag som ger landets universitet och högskolor de rätta drivkrafterna. Det handlar om en ändring av resurstilldelningen, kanske också om karriärer och anställningar, strategiska forskningssatsningar, ett avskaffande av högskolemomsen och dessutom bra möjligheter för personal och skolor att kommersialisera nya idéer. Med regeringens initiativ, av fattade beslut och det som vi har framför oss tycker jag att vi är på god väg att nå alliansens mål för den högre utbildningen och forskningen. Med detta känner jag mig trygg i att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 113 () replik: har haft en hög profil i forskningsfrågor. Vi kan konstatera att forskningen vid svenska högskolor och universitet är världsledande i många discipliner. När Socialdemokraterna var i regeringsställning ökade de statliga anslagen med . Men detta räcker inte. Vi måste satsa mer, och vi måste satsa klokt om ska klara den globala konkurrensen. Jag ser tre saker som viktiga. För det första krävs det profilering och kraftsamling för att kunna utveckla styrkeområden som når den internationella forskningsfronten. För det andra krävs en bredd och mångfald i forskningsinsatserna. Därför måste vi få ett resurstilldelningssystem som dels förstärker och gynnar framstående forskarmiljöer, dels slår vakt om forskning och högre utbildning i hela landet. För det tredje krävs väsentligt mer resurser till forskning och utveckling. Jag kan konstatera att berör många bra och viktiga saker som gäller forskning. Men det som jag saknar är besked. När kommer väsentligt mer pengar? Ska man nå enprocentsmålet vet vi att det är fråga om väsentligt mycket mer pengar. säger också att denna proposition kommer . Men varför skriver ni inte detta i er text i stället för kommande ? Frågan är: När kommer denna proposition, och när kommer de väsentliga satsningarna? 114 () replik: Propositionen kommer under kommande , . Vi får väl ta en fortsatt debatt när förslagen kommer skarpt i sammanhanget. Alliansen har gjort ett krafttag när det gäller att skjuta till nya pengar. Som var inne på i tidigare inlägg lever vi upp till de åtaganden som kom i den tidigare forskningspropositionen. Därtill skjuter vi till nya pengar och nya pengar nästkommande år. Med koppling till den diskussion om lite mer tillämpad forskning som har varit här tidigare kan jag konstatera att regeringen också tar ett krafttag när det gäller dessa områden i dialog med bland annat fordonsindustrin för att se hur man ur miljösynpunkt kan satsa på klimateffektivare fordon. Det handlar om en kvarts miljard under detta år. Fler exempel kan nämnas i sammanhanget. Låt mig passa på att ställa två frågor till . Jag nämnde i mitt inlägg stiftelser. Det kan för den delen även vara någon annan upplåtelseform. Men fyra partier på den borgerliga kanten har gemensamt en tydlig ambition att öka frihetsgraden. Är Socialdemokraterna beredda att göra detsamma i stiftelseform eller i någon annan form? De inlägg som ni har haft från s, v och mp spretar i lite olika riktningar. Vi är ett samlat regeringsunderlag med ett tydligt alternativ och en tydlig överenskommelse. Hur ser på frågan att det spretar åt olika håll och att ni inte har något gemensamt alternativ? 115 () replik: finns det högskolor som bedrivs i stiftelseform och som har verkat . När det gäller vilka former som ska finnas framåt i tiden måste de växa underifrån i dialog med berörda parter. När det gäller oss i oppositionen vill jag framför allt tala om Socialdemokraternas politik. Det är viktigt vilka signaler som man sänder ut. tar upp saker som man kan säga ja till och tycka är bra. Problemet har varit att ända sedan ni kom till makten har ni lovat och talat vackert om saker, men sedan händer det inte så mycket. Det kommer inte så många propositioner. får vi höra samma budskap. Det kommer en proposition . Det vet man inte nu i och med att det i texten står kommande . Det kan vara av underordnad betydelse, men det är problemet. De som följer debatten, alla verksamma ute på universitet och högskolor, väntar på signaler. När får vi höra att de stora satsningarna kommer? Den resursutredning som hänvisar till är lite intressant att ta upp. Jag förstod att stod bakom den och ser med förväntan fram emot den. Det finns de i det borgerliga lägret som inte ställer sig upp och direkt klappar händer när de läser utredningen, har jag förstått. Frågan är vad som kommer att hända. uttrycker sig positivt om den. Har han utskottsmajoriteten och hela regeringen med sig? Det är många som undrar. Vad blir det av ? 116 () replik: Låt mig kort inleda med . Det är viktigt att nu lyssna in vad olika universitet och högskolor och andra intressenter tycker om detta. Personligen tycker jag att den principiella inriktningen är rätt. Jag kan konstatera att ni är inne på liknande resonemang, vilket är glädjande. Man ska mer basera på kvalitet när man fördelar pengar. Men för att förstå alla konsekvenser måste man vara ödmjuk inför detta och lyssna på expertisen. Ambitionen från alliansens sida är att återkomma, i varje fall i de delar som handlar om forskning. Forsknings- och innovationspolitiska propositionen kommer . Där kommer vi att se ett samlat grepp. Min förhoppning är det. Jag kan inte svara för hur regeringsarbetet går till. Det är tungt arbete med förberedelser och annat. Min ambition är i varje fall att vi ska kunna se en ordentlig ökning av nya forskningspengar så att de kan komma universitet och högskolor till del och att vi ser krafttag när det gäller den tillämpade forskningen. Det handlar också om förbättringar av lite mer strukturkaraktär, som jag var inne på i mitt inlägg, till exempel i termer av kommersialisering. Om jag tar ett konkret exempel är holdingbolagen en sådan sak. Det har väl så här långt knappt varit en vinst. Men eventuell vinst får inte gå tillbaka till högskolan. Jag menar att det är en brist i en av de grundläggande drivkrafterna för att kommersialisera nya idéer. Det och andra saker hoppas jag i strukturtermer kommer in i sammanhanget.