prot · GW0926 · 2008-11-12 00:00:00 — De riskerar att bli dubbelt diskriminerade och utsatta genom att inte få tillgång till hälso- och sjukvård som andra och inte heller sådan vård, rehabilitering och habilitering som de behöver utifrån sitt aktuella funktionshinder. Att ratificera denna konvention stärker än mer skälen att ge alla människor i landet samma tillgång till hälso- och sjukvård, och vi anser att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som gör detta möjligt. Det är beklagligt att den moderatledda majoriteten i betänkandetexten bara hänvisar till att frågan är föremål för överväganden i . efter beslutet har utredningen inte ens kommit i gång. Se till att ni kommer överens i regeringen så att papperslösa med funktionshinder inte lämnas i sticket! Självklart står jag bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1. I detta anförande instämde (). 106 (): har arbetat med att på internationell nivå få till stånd internationella regler om rätt till delaktighet och jämlikhet för människor med funktionsnedsättning. antogs ett antal standardregler, och 2003 beslutade att en konvention skulle tas fram. antog sedan konventionen , och skrev på så snart det blev möjligt. Vi socialdemokrater är glada att nu har möjlighet att godkänna konventionen och de fakultativa protokollen till konventionen. Det är viktigt att påpeka att konventionen inte i sig skapar några nya rättigheter utan har till syfte att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning att åtnjuta sina rättigheter. Avgörande för hur utvecklingen blir i är alltså vilka åtgärder vi själva vidtar på nationell nivå. Här har mycket gjorts som mycket återstår att göra. Förbättring av tillgängligheten är ett centralt område för att fina ord ska omvandlas till verklighet överallt. beslut om en handlingsplan för handikappolitiken innebär mål om att ska vara tillgängligt för funktionshindrade 2010. Varje sektor i samhället har där ett ansvar och ett uppdrag att göra sin verksamhet tillgänglig för alla. Den halvtidsredovisning som gjordes 2005 visar att mycket har gjorts men också att mycket återstår om målet ska nås. Tillgänglighet handlar ofta om övergripande fysisk planering eller anpassning av lokaler, men det kan också handla om andra saker, till exempel möjlighet att tillgodogöra sig information, exempelvis på webbsidor. Kollektivtrafiken är ett annat centralt område där det behövs åtgärder för att öka tillgängligheten. Det behövs generellt en central genomgång av möjligheterna att snabba på takten när det gäller att driva på tillgänglighetsarbetet. I förra budgetpropositionen angavs att det med nuvarande takt blir svårt att nå alla delmål som finns . Vi föreslog då att regeringen skulle arbeta aktivt med denna fråga och ta de ytterligare initiativ information, regler och stimulanser som behövs för att påskynda arbetet för ökad tillgänglighet i samhället. Regeringen har presenterat en strategi för det framtida arbete som bland annat inbegriper samverkan och erfarenhetsutbyte mellan kommuner och landsting. Det är ett nödvändigt första steg för att påskynda arbetet. uttalas att det inte kommer att bli möjligt att nå målet . Regeringen måste därför återkomma med besked om hur man tänker gå vidare efter 2010 på de områden som inte blir klara och vilka konsekvenser en utebliven anpassning av tillgängligheten kan få. En bild från verkligheten fick vi . av landets grundskolor behöver göra stora förändringar i lokalerna för att bli tillgängliga för rullstolsburna. Det visar den färska rapporten från . De främsta kraven är att installera hissar och rullstolsanpassade toaletter. Samma problem finns på fyra av tio gymnasieskolor. Bristen är vanligare i friskolor än i kommunala skolor. Projektledaren på anser att man bör överväga ett krav på anpassning till funktionshindrade för att få starta en friskola. Det är ett dilemma eftersom de flesta friskolor inte har några lokaler när de ansöker om tillstånd. Det säger hon själv till . Samhället som helhet måste bli bättre på att samordna sina insatser kring människor med olika former av funktionsnedsättning. En undersökning från RBU, och Ungdomar, visar att föräldrar till barn med funktionsnedsättning i genomsnitt har kontakt med 17 personer vad gäller barnens funktionsnedsättning samt olika stödinsatser. Det är lätt att inse att det är en fullständigt orimlig situation. Även informationen från de olika huvudmännen, främst och kommunen, som administrerar samhällets stöd till dessa familjer är, enligt samma undersökning, bristfällig. Sjukvårdens insatser för personer med funktionsnedsättning måste också förbättras. Många patienter med rätt till individuella vårdplaner har trots det inte sådana. Dessa frågor måste alltså prioriteras högre av landstingen. Patienterna har ofta själva stor kunskap om hur deras situation skulle kunna förbättras, inte sällan med relativt enkla medel. Den kunskapen måste tas till vara på ett bättre sätt än vad som sker . Det förekommer brister även i rehabilitering och habilitering av barn med omfattande funktionshinder. Detsamma gäller vuxna med tidigt förvärvade eller medfödda funktionshinder. Vi anser därför att vården måste utvecklas och samordningen särskilt kring dessa patienter stärkas över professions- och områdesgränserna. En genomförandeplan för hur konventionen ska förverkligas bör upprättas. Den bör innehålla mätbara mål, en tidsplan och riktlinjer för finansiering och ansvar. Regeringen bör även rekommendera kommuner och landsting samt regioner att utarbeta egna planer eller strukturer för hur konventionens bestämmelser ska förverkligas i det verkliga livet. Samhällets olika aktörer måste samarbeta mer med handikapprörelsen. Från bör vi gång på gång uttala att kommuner och landsting kontinuerligt bör utveckla samarbetet med handikapprörelsen och ge adekvat stöd, exempelvis i form av utbildning, för att handikapprörelsens representanter ska ha möjlighet att praktiskt delta i olika berednings- och beslutprocesser. Ett förbättrat samarbete är av yttersta vikt för att konventionen ska kunna omvandlas till handling ute i vårt samhälle. bör godkänna och det fakultativa protokollet samt intensifiera arbetet med att riva de hinder som finns för full delaktighet för personer med funktionsnedsättning. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. (forts. 23 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. Meddelande om inställd votering Talmannen meddelade att voteringen skulle utgå. Voteringen skulle äga rum enligt tidigare planering. 22 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU5 Förlängd giltighetstid för försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse Kammaren biföll utskottets förslag. AU3 Ledighetsrätt för personer som arbetar med stöd av särskilda regler om sjukersättning, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. AU4 Bättre genomförande av EG:s byggplatsdirektiv Punkt 1 (Uppdragstagares ansvar) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 142 för res. 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 25 fp, 16 kd För res. : 110 s, 17 v, 15 mp Frånvarande: 20 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 8 kd, 5 v, 4 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. AU5 Ränta vid återkrav inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 152 för utskottet 143 för res. 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 25 fp, 16 kd För res. : 111 s, 17 v, 15 mp Frånvarande: 19 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 8 kd, 5 v, 4 mp KU2 Utökat elektroniskt informationsutbyte Kammaren biföll utskottets förslag. FiU7 Ersättningssystemet för mervärdesskatt för kommuner och landsting Kammaren biföll utskottets förslag. FiU15 Ändrade bestämmelser om anslagsavräkning Kammaren biföll utskottets förslag. JuU9 Rambeslut om utevarodomar Kammaren biföll utskottets förslag. JuU10 Rambeslut om erkännande och övervakning av vissa icke frihetsberövande påföljder Kammaren biföll utskottets förslag. JuU11 Rambeslut om utbyte av uppgifter ur kriminalregister Kammaren biföll utskottets förslag. CU5 Lag om företagshypotek 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) 3. res. 2 (mp) Förberedande votering: 127 för res. 1 15 för res. 2 152 avstod 55 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 153 för utskottet 130 för res. 1 12 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 23 c, 25 fp, 16 kd, 2 mp För res. 1: 111 s, 17 v, 2 mp Avstod: 1 c, 11 mp Frånvarande: 19 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 8 kd, 5 v, 4 mp CU6 Europeiskt småmålsförfarande Kammaren biföll utskottets förslag. CU7 Elektroniska företagsinteckningsbrev, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. SfU3 Nya regler för arbetskraftsinvandring Punkt 1 (Nya regler för arbetskraftsinvandring) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) Votering: 167 för utskottet 128 för res. 1 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 24 c, 25 fp, 16 kd, 15 mp För res. 1: 111 s, 17 v Frånvarande: 19 s, 10 m, 5 c, 3 fp, 8 kd, 5 v, 4 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag.Punkt 3 (Övergångsregler) 1. utskottet 2. res. 4 (v) Votering: 274 för utskottet 17 för res. 4 1 avstod 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 109 s, 86 m, 24 c, 25 fp, 16 kd, 14 mp För res. 4: 17 v Avstod: 1 s Frånvarande: 20 s, 11 m, 5 c, 3 fp, 8 kd, 5 v, 5 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. 23 § (forts. från 21 §) Mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning (forts. SoU3) 107 (): Vi som är boende i , kanske en av vackraste städer, har givetvis lite speciella förhållanden. Vi har inte bara vackert kullerstensbelagda gator, utan vi har även mycket ny och modern bebyggelse. Bland annat byggde man en hel del offentliga toaletter. Det är givetvis bra med offentliga toaletter, och vi som rör oss fritt och inte har några märkbara funktionshinder tänker givetvis att en toalett ska vara till för de behov man har när dessa uppkommer. Varför tar jag då upp detta? Jo, för att på de toaletter man byggde i kunde man inte köra in en rullstol. Man kan fundera över vilka tankar som ligger bakom sådana beslut. Det är en fundering som jag inte har fått något bra svar på. För oss som har möjlighet och förmåga finns hundratals möjligheter när behovet uppkommer. Men sitter man i rullstol eller har något annat rörelsehinder kanske den enda möjligheten är att bruka en offentlig toalett. Frågan är varför man har gjort så här och vad frågan om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning kan göra för skillnad. Jo nu blir det nedskrivet i lag hur dessa mänskliga rättigheter kan tolkas. Detta är ett stort steg framåt även om det till synes kan vara en liten förändring. har handikapporganisationerna drivit den här frågan. har man genom diskussioner med kommunalråd och i olika handikappråd tagit upp frågan. Men finns faktiskt möjligheten att överklaga och få överprövning. Även om alla detaljer i propositionen ännu inte är på plats finns det positiva signaler. Man kanske i någon mening får ge sig till tåls, eftersom frågan initierades i . Det här är inte vilket ärende som helst. De flesta ärenden som kommer upp på vårt bord kommer som förslag från departement eller myndigheter och skickas sedan ut på en remissrunda för att man ska få in synpunkter. Det här ärendet har beretts parallellt med handikapporganisationerna som har varit delaktiga och med i hela processen. För många frågor som kommer hit är kammarens beslut kanske en slutpunkt. Det är här vi sätter punkt i diskussionen. Jag ser den här frågan på motsatt sätt; det här är en startpunkt. Det är här vi börjar den fortsatta diskussionen om hur vi ska kunna leva upp till alla konventionens formuleringar och krav. Givetvis kan man tycka att mänskliga rättigheter borde omfatta alla och att man inte behöver skriva konventioner om detta. Men vad denna konvention gör tydligt är att de mänskliga rättigheterna definieras mer i detalj så att de får ett större genomslag, och det tycker jag är själva syftet. Vissa tycker att det är beklämmande att det behövs en särskild konvention, men ibland behövs särskilda åtgärder för att få saker att hända. Som någon annan här poängterade tillför inte denna konvention några nya rättigheter, utan den ska undanröja hinder för personer med funktionsnedsättningar. Det vanligaste man tänker på är det som handlar om fysiska hinder, till exempel svårigheter att komma in genom en toalettdörr, men kanske ännu viktigare är de osynliga hinder som finns. Det gäller personer med neurologiska sjukdomar eller till exempel hiv. är dessa handikapp mer stigmatiserande och möter en sämre förståelse från samhället än vad de mer traditionella funktionsnedsättningarna gör. Konventionen säger också att hinder i form av diskriminering ska undanröjas, och den frågan finns det anledning att återkomma till, för en del av detta håller på att beredas vidare. Det som också är viktigt, inte minst för den här regeringen som sätter arbetslinjen främst, är att möjliggöra en arbetsmarknad som omfattar alla så att fler har ett arbete att gå till i sin vardag. Där har vi mycket kvar att göra, även om väldigt mycket har gjorts. antogs en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Stora summor avsattes för att stärka funktionshindrades ställning på arbetsmarknaden. Detta var givetvis behjärtansvärt och bra. Men minskade sysselsättningsgraden för personer med funktionshinder från till . Många av åtgärderna ledde alltså inte till en ökad medverkan på arbetsmarknaden, vilket också i en rapport konstaterade. Man konstaterade till och med att målgruppens ställning i vissa delar hade försvagats. Det skulle man kunna kalla en kontraproduktiv politik. Därför är det viktigt att denna grupp får en särskild ställning. Även den här regeringen har gjort en hel del. Man har gett ett särskilt uppdrag till Arbetsförmedlingen när det gäller personer med funktionshinder. Många av de nya anställningsformerna, trygghets- och utvecklingsanställningar, ökade resurser för lönebidrag och viktiga funktion har också gjort att fler människor kan komma in på en reguljär arbetsmarknad. Regeringens insatser har alltså fungerat även på detta område. På bara minskade antalet öppet arbetslösa med funktionshinder från knappt 25 000 personer till knappt 20 000 personer, alltså en minskning . En annan del som jag också tror är viktig och som kan utvecklas mycket i är sociala företag. Det finns många exempel. Personligen har jag en vän som har Aspergers syndrom. Han var tidigare egen företagare men klarade inte riktigt av detta på grund av att han hade ett dolt funktionshinder. I och med att detta kunde synliggöras öppnade sig en arbetsmarknad för honom, och hans resurser kunde tas till vara. Jag tror att det är mycket viktigt att vi kan synliggöra olika former av handikapp och på så sätt ta till vara alla människors insatser. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till socialutskottets förslag i betänkandet. 108 () replik: Jag tog i mitt anförande upp det behovet av att översätta konventionstexten. Originalspråken är arabiska, engelska, franska, kinesiska, ryska och spanska. Vi har fått veta att texten förbättras och förtydligas. Så sent som i går kontaktade uppmärksamma finska utskottstjänstemän vårt utskott. Texten lever alltså. föreslog att konventionstexten skulle översättas till de nationella minoritetsspråken, och jag tog i mitt anförande upp exemplet . är ett förvaltningsområde där det är mycket möjligt att det kommer en finsktalande person och vill diskutera konventionen med kommunens tjänstemän. Det är inte så lätt att sätta sig in i konventionstexten, och han eller hon har rätt att få information på finska. Men regeringen menar att detta är en preliminär text, och därför kan man inte översätta texten. Jag har förstått att texten kommer att vara preliminär rätt . När kommer den definitiva texten så att vi kan förvänta oss att den översätts också till de nationella minoritetsspråken? 109 () replik: Jag skulle kunna ställa frågan: När ska konventionen om minoritetsspråk översättas till minoritetsspråk? Det var väl en konvention som antogs av den förra regeringen. Jag vet inte hur det var, men den har legat till sig ett bra tag, och är inte ens minoritetsspråkskonventionen översatt till minoritetsspråk, vilket man kan tycka är märkligt. kommenterade bland annat att ändringar hade kommit in från . Det är väl inte riktigt rätt. På ett sätt klargör det lite grann problematiken i dessa ärenden. Det har gjort är inte att man har infört ändringar i den svenska texten. Man har noterat att vissa fraser kan vara knepiga att översätta, och därför har man från sida skickat över exempel på hur man skulle kunna översätta de svenska texterna. Det är så jag har uppfattat det. De texter som vi har att ta beslut om här är i alla fall, som du säger, en preliminär översättning. Den översättningen kommer givetvis att i sedvanlig ordning gå över till regeringen, och regeringen kommer i samarbete med främmande makt att godkänna den text som sedan blir en slutlig text. Det är det som är problematiken i detta. Om vi nu skulle lägga stora resurser på att översätta denna text som senare kan komma att ändras, exempelvis genom exempel, skulle vi ha en översättning som inte stämmer. Jag delar den uppfattning du har att det är bra att texterna finns tillgängliga på många språk. är det väldigt problematiskt i flera hänseenden. Det här är ju inte någonting som enbart den här regeringen har uppmärksammat, utan det är någonting som flera regeringar långt tillbaka har uppmärksammat. Som jag nämnde som exempel är inte ens minoritetsspråkskonventionen översatt till minoritetsspråk. 110 () replik: Jag vet inte vilken konvention talar om. konvention är till exempel översatt till finska, självklart. Om vi talar om den lagstiftning om nationella minoritetsspråk som antogs här i och trädde i kraft kan jag säga att vi i riksdag inte brukar översätta vare sig propositioner eller betänkanden till nationella minoritetsspråk. Men det kanske tycker att man ska göra. Jag fick inte svar på min fråga. När kan de nationella minoritetsgrupperna vänta sig att det finns en översättning? Den text som vi har lever ju också. Tror att man ändrar texten innehållsmässigt? Det tror inte jag. Det är språkliga förtydliganden och förbättringar. Då kan man använda den här texten, eller hur? 111 () replik: Jag kan inte svara på frågan när en översättning kommer att vara klar. Jag borde givetvis ha ställt frågan tidigare. I och för sig hade ändå kunnat svara på varför den tidigare regeringen inte ens översatte den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, vilket var den jag syftade på. Givetvis är det så att regeringen bör översätta detta. Det är också det vi har skickat med från utskottet. Den proposition som antogs under /98, det vill säga , har till och med stadgat detta. Därför utgår vi givetvis från att regeringen följer frågan. Det är inte heller så enkelt som kanske vill låta påskina, att man kan översätta detta efter att ett beslut har fattats. Det är en preliminär text. Den finns översatt till enkel svenska exempelvis. Den finns på andra språk också. Men jag kan inte lova här vid vilken tid översättningen ska komma. Vi har sagt att vi utgår från att frågan kommer att följas upp från departementet. Det är det besked jag kan ge. Det är väl i någon mening ett bättre besked än vad den förra regeringen kunde ge i denna fråga. 112 () replik: Det är bra att vi nu ratificerar och kommer till skott med den här konventionen. Men det finns en del frågetecken kring det fortsatta arbetet. är väldigt angeläget om att brist på tillgänglighet också ska ses som diskriminering. I sitt anförande sade ge sig till tåls. När man läser betänkandet ser man att det står att regeringen har tillsatt en utredning. Min fråga blir då: Är det eller som regeringens utredare kommer med förslag om hur underlåtenhet att vidta åtgärder mot bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning skulle kunna regleras och betecknas som diskriminering? Här har jag den promemoria som är skriven på Integrations- och jämställdhetsdepartementet, enheten för diskrimineringsfrågor. Den är skriven . Det skulle förvåna mig mycket om man redan till december skulle kunna ta fram en sådan utredning. Det är därför jag undrar lite hur man har tänkt från regeringspartiernas sida. I det här uppdraget står det visserligen att regeringen har för avsikt att skyndsamt låta komplettera kommitténs överväganden med ytterligare underlag och därmed återkomma till . Då blir min fråga: Vilken är tidsplanen för det? 113 () replik: När jag läser reservation funderar jag lite grann på vad man egentligen är ute efter. För det första säger man att det är beklämmande att det behövs en deklaration om mänskliga rättigheter för personer med funktionshinder. ställer man sig bakom konventionen det är givetvis positivt. För det andra säger ni att regeringen bör återkomma. Då säger vi att de besked som vi har, som vi har fått från departementet, anger . Man kan fråga sig om tycker att det är skyndsamt eller om vi ska snabba upp ytterligare. Slutligen refererar man till en rad olika remissinstanser, som dessutom i sina svar säger att ytterligare utredning behövs, som man skriver i reservationen att frågan är färdigutredd. Det hela blir rätt snurrigt. Därför undrar jag vad menar med en snabb behandling. Är en tillräckligt snabb behandling, eller skulle vilja ha en ännu snabbare hantering? Givetvis kan man anföra att frågan har varit utredd, men då kan man också ställa sig frågan om vi ska gå vidare med de här frågorna utan att ha dem färdigutredda. Liksom jag vet, vet också att det finns många begrepp som är väldigt knepiga att tyda. Därför är det bättre att få dem utredda innan vi går vidare och fattar beslut i frågan. 114 () replik: gjorde en utredning. Det är alldeles riktigt. Jag har respekt för att det finns vissa svårigheter i det här. Men min fråga gällde egentligen om tydliggörandet verkligen stämmer. Är det det man säger från departementet, eller är det det som regeringspartierna skriver i betänkandet som gäller? Jag får motstridiga uppgifter. När jag läser i promemorian från visar det sig alltså att regeringens utredare inte har fått ett sådant uppdrag som man har som vanlig utredare, där det står att utredningen ska vara klar till det eller det datumet. Det är Jämställdhetsdepartementet som förväntar sig att utredningen ska göras av , som har fått uppdraget. blir han förordnad till gd inom . Därmed är det en utredning som sker på departementet och inte har slutdatum på samma sätt som en vanlig utredning. Jag tyckte inte att jag fick svar på den frågan. Min avsikt är inte att försöka röra till det här och pressa utan att ärligt försöka få reda på hur regeringspartierna resonerar. Finns det något slutdatum för den här utredningen? Jag skulle också gärna vilja veta hur det går med diskussionerna om direktiv för utredningen om papperslösas rätt till sjukvård. 115 () replik: Jag vet inte ens om vi pratar om samma papper. Jag har nåtts av uppgiften att en utredning ska komma och att den ska vara klar om ungefär . Är det tillräckligt snabbt eller bör vi gå ännu snabbare fram? Ni skriver i er reservation att frågan är färdigutredd. Det är väl det som i någon mening är remarkabelt. Ni säger att frågan är tillräckligt utredd och att frågan borde tagits in i den nya diskrimineringslagen. Det är kanske där konflikten står, nämligen att vi menar att det behövs en större tydlighet och noggrannhet när frågorna ska definieras medan ni säger att frågan är färdigutredd och att det borde finnas färska lagförslag. Alla vill att detta ska komma fram snabbt. Det är något som har kännetecknat den här regeringen, det vill säga att vi har haft ett snabbt reformtempo.