prot · GV09114 · 2008-05-19 00:00:00 — Med det generella budgetstödet och den diskussion vi har haft om budgetstödet har naturligtvis spelat en roll i många av de utvecklingsländer som vi arbetar med. Ett av de krav och erbjudanden vi kan komma med är den professionalitet och kunskap som finns i de svenska institutionerna. Det är också en av förutsättningarna för att vi ska ha en transparens som gör att vi kan följa budgetstödet. Den granskning som har drabbat biståndet om jag får uttrycka det så i har varit till hjälp när vi nu ska reformera och se till att biståndet kan och ska göra nytta. Jag välkomnar granskning. Jag välkomnar granskning från . Jag välkomnar granskning från . Jag tror att det behövs på ett sådant här politikområde där vi jobbar i mycket svåra miljöer. Men bara för att det är svårt är det ju inte omöjligt. Vi måste försöka ha mycket bättre ordning och reda när vi vill visa vårt engagemang för de fattiga människorna i världen. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:621 om tonnageskatt för sjöfarten 46 Finansminister (): har ställt några frågor om tonnageskatt, bland annat om jag avser att lägga fram förslag om tonnageskatt till . Jag har tidigare i svar på frågor och i en interpellationsdebatt med framhållit att jag anser att det är angeläget att det råder likvärdiga konkurrensvillkor mellan den svenska handelsflottan och andra handelsflottor. Jag har också förklarat att frågan om tonnageskatt bereds inom och att många synpunkter kommit fram på utredningens förslag. Vi måste bland annat få en klarare bild av de offentligfinansiella effekterna av ett tonnageskattesystem i . Vi måste även få en bättre uppfattning av det samlade stödet till sjöfarten och vad det innebär på en i övrigt avreglerad marknad, till exempel för andra näringar och ekonomins funktionssätt. är sjöfartsnäringen en skattemässigt gynnad bransch. Rederinäringen erhåller ett omfattande sjöfartsstöd, som innebär att branschen får tillbaka både inkomstskatt och socialavgifter trots att de ombordanställda tjänar in pension och andra sociala förmåner i . Avskrivningsreglerna gör att branschen byggt upp stora latenta skatteskulder avseende överavskrivningar på fartyg. Som vi båda framhöll när vi diskuterade tonnageskatt här i är utredningens förslag alltför generöst för rederinäringen, särskilt när det gäller behandlingen av de latenta skatteskulderna. Ska vi ha ett system med tonnageskatt måste utredningens förslag arbetas om i väsentliga delar. Det gäller bland annat förslaget om avskrivning av latenta skatteskulder. Den samlade effekten av sjöfartsstödet och de skattevillkor som gäller för sjöfarten får inte heller utformas så att andra branscher missgynnas. Jag är medveten om att beslutade om ett tillkännagivande enligt vilket arbetet med frågan om tonnageskatt skulle påskyndas. Regeringen och har prioriterat många skattefrågor. Jag förstår beslut som så att frågan om tonnageskatt ska beredas vidare så skyndsamt som möjligt men utan att inkräkta på de viktiga skattefrågor vi har prioriterat. Arbetet inom är därför inriktat på en fortsatt beredning. Jag kan därför inte nu ge besked om när ett förslag om tonnageskatt kan komma att läggas fram. 47 (): Runt om på haven stävar svenska fartyg fram med last från svenska exportföretag eller med varor som behövs i svenskt näringsliv eller i de svenska hushållen. Det sker i blåst och dimma eller på i solsken. Vi är alla beroende av de här transporterna och vi borde eftersträva att de i så stor utsträckning som möjligt sker med fartyg med svensk flagg. har varit en framstående sjöfartsnation , även om min halvportugisiska fru inte är så imponerad. har vi återigen kunnat se en positiv utveckling i rederinäringen. Det hänger samman med det sjöfartsstöd som infördes av den socialdemokratiska regeringen . Det ledde till en inflaggning i de svenska registren och till att svenska rederier beställde nya båtar. Man fick ny framtidstro. har den svenska sjöfarten inte konkurrensneutrala villkor med de viktigaste konkurrentländerna. Det är något som och flera regeringar har slagit fast att man ska ha. En stor del av den svenska exporten och importen går ju på sjön. Ett stort sjöfartskunnande är viktigt när man ska samarbeta om miljöfrågor och sjösäkerhet. Utan egen näring och kunskaper ställs man utanför i det internationella arbetet. kräver likvärdiga konkurrensvillkor med våra närmaste konkurrentländer ett tonnageskattesystem. Systemet finns i olika varianter hos alla viktigare konkurrenter. Tonnageskatt är, som sagt, något som i enighet har krävt att regeringen ska ta fram ett förslag om, men det går väldigt långsamt. Det väcker också frågor om hur regeringen ser på den svenska rederinäringen. Det finns en färdig utredning. Den är remissbehandlad. Även om finansministern tycker sig behöva göra förändringar känns det som att man drar på frågan väl långt. Sedan och jag debatterade tonnageskatt har uppenbarligen ingenting hänt. Det är lätt att dra slutsatsen att regeringen inte är särskilt intresserad. Regeringen valde dessutom att helt utebli från branschens stora samling, . Det fanns inte ett statsråd eller en statssekreterare att uppbringa när branschen efterfrågade regeringens syn på näringens utveckling och tonnageskattefrågan. Då är det lätt att dra slutsatsen att regeringen kanske inte är alltför intresserad. Några som verkligen undrar vad som pågår är . Man tycker att det minsta man kan begära är att regeringen är ärlig. Gillar man inte sjöfart och tonnageskatt ska man väl säga det. På ledarplats skriver man: Finansminister ständiga svar på frågan om vart tonnageskatten tog vägen att frågan bereds inom är oärligt och oförskämt mot en svensk näring och mot de svenskar som arbetar inom den och har definitivt fått ett löjets skimmer över sig. Samma svar frågan bereds inom har jag fått här . Jag vill trots allt tacka finansministern för det svaret. Det ska man göra i den svenska . Men man börjar ändå undra över vad egentligen tycker om tonnageskatten och den svenska sjöfarten. 48 Finansminister (): Jag vill tacka för hans fråga och för hans inlägg. Han har ju här väldigt väl beskrivit fördelarna med en tonnageskatt. Det är naturligtvis positivt att Socialdemokraterna efter att i regering inte ha gjort något åt den här frågan nu anser att det finns argument för att byta fot och i stället förorda en tonnageskatt och därmed ansluta sig till en linje som har drivits av de borgerliga partierna. Jag vill ändå ge en viss bakgrundsbild här. ger intryck av att svensk sjöfart är en näring som verkar under väldigt tuffa villkor. Då kanske man ska komma ihåg att på en normal industriarbetarlön på tar vi ut sammantaget i skatt. På en lön på tar vi ut noll kronor i motsvarande skatt därför att vi betalar tillbaka detta via sjöfartsstödet. En näring som sjöfarten omsätter strax under 40 miljarder . Det är en betydande summa. Den är jämförbar med ett antal andra branscher, till exempel lädervaruindustrin. Den är ungefär lika omfattande i verksamhet. Men när vi sedan tittar på skattebetalningar landar vi i att bolagsskatten från rederinäringen uppgår till 62 miljoner. På en vinst på 1,8 miljarder har man alltså en bolagsskatt på 62 miljoner. Skälet till det är att man har ackumulerade överavskrivningar på över 9 miljarder som gör att man inte betalar någon bolagsskatt. Det är svårt att hitta någon annan bransch som har ett liknande förhållande mellan vinst och skatt som rederinäringen. Skälet till att vi har problem med denna fråga är att den utredning som hänvisar till inte hanterar frågan om hur vi ska få in skattepengarna från dessa överavskrivningar. Den hanterar egentligen inte heller den frågeställning som ligger i fråga: Hur ska vi behålla den svenska sjöfarten i ? Att man hanterar överavskrivningarna fel är det som gör att vi får fartyg i svensk sjöfartsnäring, alltså att man har en skatteskuld som man inte vill betala och att man därför investerar i nya fartyg som gör att man får göra nya avskrivningar. Därför finns det kvar båtar i . Övergår man till ett system där avskrivningarna inte spelar samma roll, då finns det en betydande risk att effekten blir en utflaggning av fartyg. Det är därför som det är viktigt att denna fråga hanteras på ett bra sätt. Låt oss därför konstatera att den svenska sjöfartsnäringen jämfört med nästan alla andra näringar har väldigt gynnsamma förhållanden. Man får tillbaka sina arbetsgivaravgifter. Vi har en särskild beskattning av sjömän. Vi har möjligheter till avskrivningar som är extremt lönsamma för denna bransch. Jag ska göra en jämförelse. Fastighetsbranschen betalar 23 miljarder i bolagsskatt. Detta kan man jämföra med 62 miljoner för denna näring. Näringar med liknande omsättning betalar skatt på helt andra nivåer. Man kan tycka att det är rimligt eller inte, men det är där som vi står. Sjöfartsnäringen har jämfört med de flesta andra näringar utomordentligt gynnsamma villkor. Vi ska också komma ihåg att om vi övergår till en tonnageskatt är det väldigt viktigt att det sker på ett sådant sätt att vi kan få in våra skatteskulder och att vi också kan se till att resultatet av förslaget inte blir att rederierna flaggar ut sina fartyg eftersom de är beroende av de svenska avskrivningsreglerna. 49 (): När det gäller regeringens senfärdighet är det inte bara vi socialdemokrater eller rederinäringen som kritiserar utan det är ett enigt skatteutskott som i ett utlåtande skriver att man i den här frågan anser att det skulle ha varit motiverat att få ett tydligare besked om beredningsläget i ärendet. Det betyder i praktiken att ett enigt utskott är missnöjt med hur den här frågan sköts. Vi har begärt att få ett förslag från regeringen. Vi har begärt att få det skyndsamt. Men vi får fortsätta att vänta. Finansministern påpekar att sjöfarten är gynnad skattemässigt. Så är det. När jag lyssnar på finansministern får jag också intrycket av att eftersom den är det kanske man inte är så intresserad av att ta några nya steg. Men finansministern vill åtminstone inte erkänna att läget är sådant. Finansministern skriver i interpellationssvaret: Vi måste även få en bättre uppfattning av det samlade stödet till sjöfarten och vad det innebär på en i övrigt avreglerad marknad, till exempel för andra näringar och ekonomins funktionssätt. Jag måste ändå fråga om finansministern menar att han inte har greppet. Har han inte en samlad bild av stödet till sjöfarten? Vilka näringar är det som man nu ska titta närmare på? Är ni rädda för att vägtrafiken ska konkurreras ut av sjöfarten? Har läkemedelsindustrin problem med sjöfartsstödet att det skulle snedvrida konkurrensen? Eller är detta bara ett svepskäl för att slippa genomföra det som har beställt? Det råder nämligen ingen tvekan om att i grunden har en bild av att sjöfarten är extremt gynnad och att den kanske inte behöver internationellt konkurrenskraftiga villkor. Det såg vi här i bland annat när de svenska sjömännen till en början inte fick något jobbskatteavdrag trots att de också har fått betala för sina egna skattesänkningar genom en höjning av a-kasseavgiften, ny skatt på trafikförsäkringen och sämre villkor i försäkringssystemen och välfärden. Då var motiveringen till en början också att sjöfarten var så gynnad skattemässigt att man inte skulle ha något avdrag. Om det är finansministerns utgångspunkt kan jag förstå att det inte går särskilt fort att få fram något förslag om tonnageskatt. Men i så fall håller jag med om det som skrevs i ledaren i , och i så fall är det mycket bättre att vara ärlig och säga det. Men jag går tillbaka till de frågor som interpellationssvaret ger anledning att ställa. Saknar finansministern ett samlat grepp över läget i sjöfartsnäringen? Och vilka branscher är det som har problem med sjöfartsstödet? 50 Finansminister (): undrar hur det kommer sig att vi ännu inte har ett klart förslag om tonnageskatt. Skälet är att den utredning som den socialdemokratiska regering som så varmt stödde lade fram ett utredningsförslag som är ogenomförbart. Det är där som ansvaret ligger. Lägger man fram ett utredningsförslag som är av den karaktären att vi inte kan överblicka de statsfinansiella konsekvenserna, och där det inte är självklart att detta ens är ett förslag som kan genomföras med en bibehållen svensk sjöfartsnäring, då har vi naturligtvis anledning att vara lite försiktiga. Det är ett mycket komplicerat och mycket omfattande arbete som måste göras, och det är i allt väsentligt ogjort. Det är skälet till att detta har dröjt. har vid många tillfällen påpekat att vi ska vara noggranna i beredningar av skattefrågor. Jag är lite förvånad över hur lättvindigt han då kan avfärda de svårigheter som finns här. Detta är basfakta: Rederinäringen omsatte 37 miljarder. På det betalar man 62 miljoner i bolagsskatt som man får tillbaka sina arbetsgivaravgifter och som man får tillbaka sina inkomstskatter. Detta är en näring som ska jämföras till exempel med fastighetsbranschen som då har en bolagsskatteinbetalning . Det är klart att det är viktigt att vi har en stark rederinäring i . Det är viktigt att vi har rederijobb och sjöfartsjobb i . Men det är också viktigt att vi har industrijobb, att det finns metallarbetare, att vi har handelsanställda och att det finns anställda i hotell och restauranger och i en lång rad andra branscher där man bara skulle drömma om att på en omsättning på komma ned i en bolagsskatt på . Om jag minns siffrorna rätt är det väl en bolagsskatt som är i nivå med lädervaruindustrin när man tittar på dessa industrikoder. Det är lite grann en felaktig bild om man tror att det är av avgörande betydelse för svensk välfärd eller av avgörande betydelse för offentliga intäkter eller av avgörande betydelse för staten att vi har en fortsatt stark sådan näring. Det är nämligen en näring där jobben är mycket lågt beskattade och där vinsterna i allt väsentligt ligger hos bolagen och inte hos det offentliga, vilket gör att starka vurm för denna näring blir lite underlig givet hans partitillhörighet. Det väcker lite frågor om detta är den nya socialdemokratin på väg mot att alla branscher vid en omsättning på 37 miljarder ska betala en bolagsskatt på 62 miljoner. Det skulle naturligtvis vara en intressant utveckling. Men jag är lite osäker på om jag tycker att den är riktig. Vi ska bereda denna fråga vidare. Vi ska se till att det inte blir så att överavskrivningarna hanteras på ett sådant sätt att det nu blir utflaggningar från i ännu större utsträckning utan att vi har ett regelverk som är förenligt med goda konkurrensvillkor för sjöfarten som gör att vi har många anställda i den näringen och bra villkor. Finns det då en möjlighet att övergå till ett system med tonnageskatt ska man naturligtvis mycket noggrant överväga det. Men man ska överväga det mycket noggrant så att vi inte begår misstag här, vare sig det gäller offentliga medel, skattesystemet eller konkurrensneutraliteten mellan olika näringar. 51 (): Frågan om tonnageskatt ska naturligtvis behandlas seriöst, mer seriöst än många av de skatteförändringar som finansministern har kommit med till . Det tycker jag är helt riktigt. Att klara ut hur övergångsbestämmelserna ska se ut så att vi behandlar frågorna om latenta skatteskulder på ett för folkhushållet rimligt och bra sätt och, inte minst, rättvist tycker vi naturligtvis också är viktigt. Vi vill inte att man ska kunna planera bort all sin skatt genom att vi byter system självklart inte! Men vi ser också hur det internationella läget är de flesta konkurrentländerna har ett sådant här system. När vi debatterade de här frågorna var det just den latenta skatteskulden som var problemet. Uppenbarligen har man inte gjort någonting . Det mesta är ogjort, säger ju finansministern. sägs det dessutom att man måste se över hela stödet till näringen och dessutom fundera på hur det här påverkar andra branscher vilka de nu är och hela ekonomins funktionssätt. Det låter som att det i frågan faktiskt har tagits några steg tillbaka. Med som kapten på tonnageskatteskutan ska man kanske inte vara förvånad om alltihop till slut går på grund. 52 Finansminister (): Jag välkomnar att har lyft fram den viktiga frågan om tonnageskatt. Det är centralt att vi kan ha skattevillkor som gör att vi har en produktion i . Det är centralt för industrin. Det är centralt för handeln. Det är centralt för hotell- och restaurangbranschen. Det är centralt för läkemedelsindustrin. Ja, det är centralt för väldigt många näringar, så också för sjöfartsindustrin. Vi vill att sjöfartsnäringen ska ha bra villkor. Då vill jag ändå påpeka att man i grund och botten har det. På en industriarbetarlön på utgår en arbetsgivaravgift på och en inkomstskatt på sammantaget strax . För en anställd utgår motsvarande skatter. Sedan återbetalas i sjöfartsstöd, vilket gör att skattebelastningen är påtagligt mycket lägre. till vad bolagen de facto betalar i skatt är det så att man på en omsättning på betalar i bolagsskatt. Det är klart att man kan tycka att det är en förödande hög bolagsskatt som har dramatiska effekter för ekonomins funktionssätt. Jag ser fram emot ett socialdemokratiskt förslag om att den allmänna bolagsskatten i ska vara på en sådan nivå att industrin kan få vad beskriver som goda villkor. Men låt oss inte heller glömma bort svårighetsgraden och komplexiteten i frågan! Överavskrivningar på över 9 miljarder ligger här i botten. Det som gör att man också flaggar in fartyg och investerar i sjöfart i är i grund och botten att man har ett skattesystem med förmånliga villkor för investeringar. Den förmånen kan vi inte spela bort, för det riskerar att leda till att vi får helt motsatt effekt i förhållande till det som har avsett. Vi ska återkomma i den här frågan. Beredning pågår, och beredning kommer att pågå tills vi har ett bra och ett genomförbart förslag som också ger goda villkor för sjöfartsnäringen. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2007/08:634 om höjda arbetsgivaravgifter för småföretag 53 Finansminister (): har frågat näringsministern om hon har för avsikt att ta initiativ till att arbetsgivaravgifterna för små företag höjs. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Som jag har sagt här i kammaren togs de generella avdragen för socialavgifter bort på grund av att de var ineffektiva och dyra. Regeringen har i stället vidtagit en mängd åtgärder för att förbättra företagsklimatet och företagens villkor. Företagandet har till exempel gynnats av den slopade förmögenhetsskatten. Det innebar också att den så kallade lex Ugglabeskattningen togs bort. Regeringen har också genomfört ett flertal lättnader i de så kallade 3:12-reglerna. Det har också blivit billigare att anställa. Till exempel har löneskatten slopats för vissa äldre, och socialavgifterna har sänkts för ungdomar. har regeringen också aviserat ett förslag om att göra ungdomsnedsättningen ännu kraftfullare. Dessutom har en skattereduktion för hushållstjänster införts. Den ökar efterfrågan på sådana tjänster, vilket särskilt gynnar småföretagen. De enskilda näringsidkarna får också del av jobbskatteavdraget som dessutom ges med förstärkt effekt. Samtliga dessa åtgärder har skapat förbättrade möjligheter för de små företagen. Regeringens målsättning är att ytterligare förbättra klimatet för småföretagen och att minska skattekilarna. Någon höjning av avgifterna är således inte aktuell. 54 (): Det är väl få grupper som har blivit så svikna och besvikna som landets småföretagare. Skatten har höjts. Regelbördan har ökat. Den sociala tryggheten har försakats. Om det hade jag hoppats få debattera med . Tyvärr blev det inte så. Jag får nöja mig med att finansministern i stället är här. Jag kan förstå att det just nu är lite jobbigt för näringsministern att försvara alla sveken. För ordningens skull ska jag ändå tacka finansministern för svaret, även om det också gör mig väldigt bekymrad. Det andas ingen självkritik och ingen insikt om att den borgerliga politiken inte alls biter utan bara leder till ökade orättvisor. Orättvisor ger inte fler och växande företag, och det ser allt fler. Den samlade ekonomiska effekten av skattesänkningar är följande: av skattesänkningarna har gått till de som tjänar allra mest. Landets minsta företag har till och med fått höjd skatt. Här talar i sitt svar om ineffektivt och dyrt. I har ca 23 000 företag med två eller fler anställda fått arbetsgivaravgiften höjd med i runda svängar , ! När det gäller min hemstad, den stad där jag bor har de 5 000 företag med två eller fler anställda som finns där fått arbetsgivaravgiften höjd med . Detta är i siffror konsekvenserna av den borgerliga politiken för småföretagen. säger att han vill fortsätta att strö ut pengar över de företag som anställer unga människor. Men det är ett väldigt trubbigt verktyg. Senast var det som kritiserade detta. En mycket svidande kritik levererades. säger att borttagandet av förmögenhetsskatten har varit viktigt för landets småföretag. Vilken verklighetsuppfattning har finansministern egentligen? Han borde veta att det är få av landets småföretag som har en förmögenhet att skatta för. När vi gjorde en undersökning bland landets företagare var det färre än en av tio småföretagare som såg förmögenhetsskatten som ett stort problem. Kan inte du, , medge att det här har handlat om att ge mer till dem som redan har mycket? Som svar till exempel på en fråga om behovet av att få rätt utbildad personal till företagen sade så många som sju av tio företagare, bland annat småföretagare, att det var den viktigaste frågan. har vi kritiserat i det avseendet. levereras också kritik från . Så mycket som 90 000 arbetstillfällen blev inte av på grund av den borgerliga politiken där man på något sätt ideologiskt har blivit helt fientlig till utbildning av olika slag. Nej, får inte fler och växande företag genom att man ökar orättvisor i . Allt fler småföretagare vänder nu därför den borgerliga regeringen ryggen. Det är fruktansvärt. Man skulle hoppas att det var val . 55 Finansminister (): Det känns betryggande att höra arbeta upp sig här. Det finns en glöd i den socialdemokratiska oppositionen som gör att man verkligen ser att det är i opposition de riktigt passar att vara. Det kritiserar är ett förslag som hans tidigare regering före valet var med om att till hälften genomföra. revisorer kritiserade nedsättningen. Man konstaterade att det var det minst effektiva sysselsättningsstödet som vi hade i . Man konstaterade att av gick 4 miljarder bort utan någon som helst effekt på sysselsättningen. Detta gjorde att den socialdemokratiska regeringen när man ville avskaffa arvs- och gåvoskatterna bland annat med stöd av LO-chefsekonomen föreslog en reducerad nedsättning därför att det här inte påverkar marginalkostnaden för arbete och därmed inte heller sysselsättningen, som det så klokt konstateras i proposition 2004/05:1. Det här är alltså en av de kanske minst effektiva skattenedsättningar vi har haft. Det är just den som siktar in sig på när han för en gångs skull ska försvara en skattesänkning. Men låt oss ta den här diskussionen på lite större allvar. Ni vill alltså vidta en åtgärd som för 56 miljarder knappast skapar några nya jobb. I stället vill ni höja skatterna för företagen med i storleksordningen 20 miljarder, 10 miljarder därför att ni vill höja arbetsgivaravgifterna för ungdomar, 7 miljarder därför att ni vill återinföra förmögenhetsskatten, över 1 miljard för att ni vill avskaffa hushållsavdragen och ytterligare ett antal miljarder för att ni vill dra ned jobbskatteavdraget. Företagarna ska få en skattechock på . Som kompensation för det ska de få en rejäl satsning på Amsåtgärder. Jag är rätt övertygad om att skälet till att Socialdemokraterna befinner sig i minoritet i företagskretsar är just det förhållandet att man inte tror att den medicin med 20 miljarder i höjda skatter som läggs på företagarna kommer att leda till bättre villkor för svensk företagsamhet. Låt oss ta diskussionen om utbildning, den är så märklig.