prot · GV0991 · 2008-04-08 00:00:00 — Det jag konstaterade var inte att andra stater inte säljer bolag. Det gör de. Det gör också svenska staten. Däremot är företeelsen att i förväg göra upp en lista och tala om för marknaden att dessa ska vi sälja, kosta vad det kosta vill, en tämligen unik företeelse. Sedan försöker sig på det där tricket han gjorde under Vin & Sprit-debatten som handlade om att tala om: när vi har sålt någonting som ökat i värde för svensk del får vi äntligen pengar över till att satsa på pensionärerna eller de äldre. tillhör en regering som har sänkt skatter med och lyckats låta bli att träffa pensionärerna med dessa skattesänkningar. Man har till och med lagt om skattesystemet så till den milda grad att alla andra får sänkt skatt utom just pensionärerna. Varför, , ska det vara just försäljningen av Vin & Sprit som gör det möjligt för att i en borgerlig regering lyckas få stöd för tanken att en och annan pensionär ska få en skattesänkning? Jag tycker att det låter som en underlig prioritering. Det har självklart inte med någonting att göra. Den här regeringens fördelningspolitiska ambitioner är inte så vidare stora. Däremot tycker jag att det var intressant att få beskedet från här i kammaren att han kan tänka sig andra offentliga ägare och ser det som viktigt och angeläget. Det torde i så fall innebära att det finns sådana förutsättningar. Avslutningsvis kan jag när det gäller rekommendationen på grund av att för stor andel ägs av statliga bolag konstatera att vi hör den typen av internationella rekommendationer återkommande från allehanda institutioner. Jag kan också konstatera att det faktum att till exempel stora statliga bolag på energimarknaden har skapat förutsättningar för stater att garantera en väl utvecklad energimarknad, långsiktig hushållning med energikällor, inte minst förutsättningen att klara av omställningen på energimarknaden, har varit oerhört viktigt. Där är det angeläget med ett starkt, stort statligt ägande. Jag tror att inte bara noterar det utan även många andra länder runt om i världen, vad dessa rådgivare än har sagt om statliga bolag. 50 Statsrådet (): Listan över de företag som vi ansåg borde få nya ägare under den här mandatperioden var en information till väljarna, för att de öppet skulle kunna ta ställning till detta. Det är en kontroversiell fråga. Jag tror att den skiljer oss från Socialdemokraterna. Jag vill inte säga att det har skett direkt i smyg, men det är ingenting som man har begärt ett mandat för att göra. Även om man räknade med 15 miljarder för försäljning i budgetarna var det ingenting som man gick ut och begärde ett mandat för. För oss var det här mer en demokratisk fråga, en varudeklaration, öppenhet och transparens. Pensionerna i har förbättrats, framför allt på grund av att den ekonomiska utvecklingen har gått väldigt bra, att vi har haft en god konjunktur, en klok finanspolitik, en klok ekonomisk politik och framför allt att utanförskapet har minskat och fler människor har kommit i arbete. Det är det som styr utbetalningen av pensioner. Mitt parti har drivit på väldigt starkt för att vi under budgetarbetet framöver också kommer att ge pensionärerna bättre villkor. Det är någonting som vi har utlovat. Jag tror också att vi kommer att kunna leverera det. Jag har kort talartid kvar, så av de olika frågorna väljer jag att ta det här med statliga företags tydlighet i uppdrag. Hur tydligt var det att svenska staten var en av världens största spritproducenter som vi försökte föra en restriktiv alkoholpolitik gentemot EU när vi skulle förklara att vi inte ville ha de införselregler som EU krävde? Säg ändå att sanningen är att det faktum att vi inte längre äger en stor spritproducent ökar tydligheten i statens roll att bedriva en restriktiv alkoholpolitik. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 10 § Svar på interpellation 2007/08:534 om försäljning av statliga företag till andra stater 51 Statsrådet (): har frågat mig om jag kan tänka mig att verka för att sälja de statliga företagen till andra stater. Staten äger företag i många länder. nämner några exempel. Det intressanta med exempel är att de företag han nämner allihop är företag som respektive stat tidigare ägt helt och hållet men som bara delvis ägs av respektive stat. Ett minskat statligt ägande leder ofta till sammanslagningar och utveckling av respektive företag på annat sätt. De exempel nämner är just exempel på att statligt ägda företag blivit mer dynamiska genom att ägandet spridits. Regeringen anser att staten inte ska äga kommersiella företag som verkar på fungerande och öppna marknader. Det hämmar utvecklingsförmågan i respektive företag och snedvrider inte sällan också konkurrensen när staten både äger företag och sätter spelreglerna. Det är väl bekant att vissa länder ser fördelar i ett statligt ägande av kommersiella bolag som vi inte ser. Jag är helt övertygad om att kommersiella bolag utvecklas betydligt bättre i privat ägande än i statligt ägande, och det finns många goda exempel på det. När vi nu säljer några av svenska statens kommersiella företag prioriterar vi möjligheten att få ut det bästa värdet för skattebetalarna. Vi gör det genom att för varje företag noggrant analysera försäljningsalternativen så att vi kan sälja till den köpare som vid en samlad bedömning erbjuder de bästa affärsmässiga villkoren. Oavsett vem som i slutändan köper ett kommersiellt företag är jag övertygad om att det görs för att utveckla företaget, stärka dess position och skapa avkastning på de investerade medlen. Lyckas de nya ägarna med detta skapar varje försäljning mervärde såväl för skattebetalarna som för företagen och deras anställda. 52 (): Tack, statsrådet , för svaret, även om det egentligen inte var något svar på min fråga! när lade fram bemyndigandepropositionen om att sälja sex statliga företag angav det gjorde han också tidigare i debatten att det är hämmande för företagens utveckling att de ägs av staten. Jag har då förstått att han i synnerhet har syftat på den svenska staten. Det är en konkurrenssnedvridning. Det leder till felinvesteringar, och staten har svårt att tillföra kapital. Det har varit argumentationen. kan jag konstatera att värdet på våra statliga företag , tror jag, har fördubblats. Man kan titta på jämförbara företag, alltså på andra börsnoterade företag. Värdet på de statliga företagen har till och med stigit något mer än på jämförelseobjektet. Då blir jag något förvånad när och majoriteten säger att det går bra att sälja företag till andra stater men att det skulle vara hämmande att den svenska staten äger företag. Vi vet att det finns flera statligt dominerade företag som är intresserade av att köpa dem som finns på försäljningslistan, inte minst . Där finns , där äger . Där finns , där tyska staten, direkt och indirekt, äger . Där finns , där ägs av franska staten. Dessa är nu spekulanter på . Jag tycker att det klingar väldigt underligt med tanke på det negativa som sades och som sades . Om det är så negativt med en statlig ägare i att företagen måste avyttras tycker jag att det är underligt att man kan avyttra dem till en annan statlig ägare. Anser inte att det är dubbelmoral att ställa ett krav här hemma och ett annat när man ska bedöma affärer med andra stater? Eller är försäljningen så ideologiskt betingad att ändamålet medlen? 53 (): Jag kunde inte låta bli att delta i debatten när jag noterade att statsrådet så nogsamt undvek att svara på den fråga som interpellanten ställt. Då tänkte jag: Jag måste ändå ställa frågan. Det intressanta är att det som just nu håller på att ske i större utsträckning än tidigare är att direkt statskontrollerade företag eller statligt ägda företag ute i världen går in och köper verksamheter. Det kan vara Dubaibaserade eller . Det var en stor artikel om detta i för någon vecka sedan. Det kan vara eller Statoil eller andra på energisidan som går in. Eftersom det uppenbarligen är den typen av stora resursstarka statliga aktörer som också numera går in och köper upp verksamheter i andra delar, även i gamla , blir det intressant att ställa frågan lite mer precist till statsrådet. Kan statsrådet tänka sig att verka för att sälja de statliga företagen till andra stater, det vill säga är det okej att sälja till andra stater, inte bara andra aktörer? På lokal och regional nivå i landet har vi samma diskussion. Man motsätter sig samhälleligt ägande av sjukhus men säljer glatt till företag som ägs av och brittiska riskkapitalbolag. Det är egentligen en liknande utveckling. Men för statens del undrar jag: Är det okej om andra helstatliga verksamheter går in och äger statliga bolag? Skulle det kunna vara en tänkbar utveckling, ? 54 Statsrådet (): Det första som tog upp i sitt inlägg gällde att det skulle vara hämmande för företagen att ägas av staten. Ja, jag tror att man nog ändå kan säga det. Vi kan titta på det senaste exemplet, när vi fick in bud på . Det är ingen tvekan om att industriella köpare som lägger ihop Vin & Sprits nuvarande produktion och distribution med sin egen gör bedömningen att företaget är betydligt mer värt än vad någon hade trott, helt enkelt för att de tror att de med sina globala distributionsnät, med sin försäljningsorganisation och med ett företag som passar ihop med dem kan få ut ett större värde, kan få en ökad produktion för företaget och en ökad trygghet för de anställda. Det är ett exempel på just detta. Det andra gällde frågan om andra stater. Vi har bara sagt att vi inte anser att den svenska staten ska ha ett direktägande av företag på en kommersiell marknad, helt enkelt för att det vore bättre för företagen och deras anställda, för folkhushållet och för dynamiken i ekonomin om de fick privata ägare. Det finns väldigt få exempel på att det är ur statligt ägande som välstånd växer, även om det finns många välskötta statliga företag. Men ge gärna exempel på motsatsen, att det har gått bättre för de länder som har satsat på ett stort statligt ägande än för dem som har satsat på privat entreprenörskap! Jag tror att det blir svårt för både och att hitta sådana exempel. Sedan kan det vara så att andra länder eller olika regeringar har en annan filosofi. Den norska rödgröna regeringen har ju filosofin att de tycker att den ska äga mer företag. Det är dem obetaget. De får gå till val på det och försöka vinna de norska väljarnas sympatier på detta. Sedan har de, precis som säger, norska företag som de delvis har privatiserat. Olika partier i norska anser att de ska fortsätta att privatiseras helt och hållet. Andra har andra uppfattningar om detta. Vad det handlar om för regeringen och för mig är att hitta de absolut bästa förutsättningarna för våra fina företag genom att delta exempelvis i den konsolidering som äger rum på telekommarknaden och som äger rum på bankmarknaden, för att ta två tydliga exempel. Då är det ingen tvekan om att det samgående som ägde rum mellan och Sonera har varit oerhört framgångsrikt. Jag är helt övertygad om att på motsvarande sätt kommer det att vara värdefullt för att framöver kunna delta i den fortsatta snabba konsolideringen på telekommarknaden. Om detta är företag som är delägda av en annan stat ser jag inte som något hinder för att delta i en sådan konsolidering. 55 (): börjar med det hämmande med statligt ägande. Det var inte jag som sade det. Jag citerade själv som sade att statligt ägande är hämmande. Det jag vände mig mot var att det tydligen inte är hämmande både i och på andra ställen. Det är bara när det gäller de svenska statliga företagen som det statliga ägandet är hämmande, inte i andra länder. Det är den diskussionen jag vänder mig emot. Om vi lyfter blicken och tittar på vad anledningen är till att regeringen så envist nu vill sälja ut de här företagen är vi nu i ett nedåtgående konjunkturläge. Vore det inte i det läget bättre att vi har kapital som är berett att ta risker och satsa på tillväxtmarknaderna i stället för att satsa pengar på långsiktigt trygga investeringar? Genom att det satsas riskvilligt kapital har vi möjlighet att möta den kommande lågkonjunkturen, och vi har möjlighet att hålla sysselsättningen uppe. Det är väl inte alltid så positivt att i en nedåtgående konjunktur erbjuda investeringar i sådant som inte är nytt och ny teknik. pekar i sitt svar på att de företag jag räknade upp har varit helägda statliga företag, alltså de i , , och så vidare. Javisst, men de länderna har, som vi har gjort i , sett pragmatiskt på frågan. har också varit ett helägt statligt företag som har växt och utvecklats och är nu ett företag på den globala marknaden. Ska jag tolka svar så att om det skulle vara , eller någon annan som köper företag så är det positivt? Skulle den kunna tänka sig att i vissa fall ett helt eller delvis ägt svenskt företag skulle köpa något utländskt företag för att utveckla den här marknaden? Den möjligheten finns i precis på samma sätt som den finns i , , och så vidare. säger i svaret att man ska avyttra företag som finns på en väl fungerande marknad. håller vi nu på att behandla ett nytt försäljningsobjekt, , där det inte finns någon marknad över huvud taget. Är det så att det bara är för de sex utförsäljningsobjekt som det handlar om som det ska fungera på en marknad? Finns det någon agenda vid sidan om dessa där man kan sälja precis vad som helst utan något regelverk eller någon tanke bakom? 56 (): säger att i går man in och äger bolag. Man skäms inte för det. Man till och med gick till val på det. Det är alldeles rätt. Man gick till val på det. Man till och med vann val på det, skulle jag våga påstå. Det var för att man ville säkra och tydliggöra det som var norska naturresurser. När man hör verkar det uppenbarligen som att han tror att andra stater är bättre på att äga, förvalta och driva verksamheter än . Mot bakgrund av det: Kan tänka sig att sälja till andra helägda statliga bolag? Kan vi få en sådan utveckling att den borgerliga regeringen i säljer ut framgångsrik statlig verksamhet till andra stater? Är det en utveckling som ser framför sig? Jag tror att man ska låta bli att vara naiv när man ser framöver vilken utveckling vi har på den internationella marknaden och tydligt på energimarknaden där det är statliga aktörer i stor utsträckning som agerar. När det gäller att det är hämmande att ägas av staten har jag varit ordförande i ett statligt bolag . Jag var med om att femdubbla verksamheten och värdet på det bolaget. Vi fick gasellpris och hade en väsentligt bättre verksamhet i detta statliga bolag än någon av konkurrenterna. Jag kan inte på något sätt se att det exemplet visar att det skulle varit hämmande att vara ägd av staten. Jag tror snarare att det i detta fall till och med skulle kunna vara en tillgång, eftersom man hade en långsiktig ägare som inte styckade upp bolaget, sålde ut delar av varumärket eller delar av det produktsortiment som fanns. Man hade en långsiktig strategi och vågade därmed göra investeringar. Det är att se pragmatiskt på förutsättningar att bedriva en bra statlig verksamhet. Det har staten lyckats med ända fram till . 57 Statsrådet (): Jag måste erkänna att jag inte hade helt lätt att följa resonemang om statligt ägande i nedåtgående konjunkturläge, om det är rätt och så vidare, om det är hämmande. Jag kan bara hänvisa till det som internationella och även svenska ekonomer har kommit fram till, nämligen att det inte är bra för ett lands ekonomiska utveckling att ha för stort statligt ägande. Detta är oberoende av vilka erfarenheter har av att ha suttit som ordförande i något statligt bolag. Det finns mycket framgångsrika statliga bolag. Det är ingen tvekan om det. Jag skulle vilja säga att den svenska staten har varit utmärkt på detta. Men vi ser också att det finns privata aktörer om de är delägda av vissa stater eller av pensionsfonder eller annat som ser synergieffekter, möjligheter att kunna utveckla företagen på ett annat sätt än vad en stat kan. Jag tror att vi ganska enkelt skulle kunna ena oss om detta. Läs annars de rapporter vetenskapliga, skulle jag vilja säga som , , och har tagit fram på det här området! tycker inte att det är lämpligt nu att investera i sådant som inte är ny teknik. Jag förstod inte riktigt detta. Det vi har sett nu är att franska privata investerare har gjort den största franska investeringen i . De har investerat i . Hur detta skulle kunna vara hämmande för den svenska ekonomiska utvecklingen återstår för att försöka förklara. Han frågar också om svenska staten kan köpa utländska företag. Jag ser inget principiellt hinder för detta om det är en del i en strukturaffär som gör att vårt statliga svenska företag får bättre förutsättningar genom ett samgående där antingen vi säljer och de köper eller tvärtom. Det ser jag inga principiella bekymmer med. anser inte att har någon marknad över huvud taget. Jag förstår inte riktigt detta. Jag trodde ändå att svenska medborgares efterfrågan på både receptbelagda och icke receptbelagda mediciner är någon typ av marknad trots allt. Ja, , norska partier gick till val på att de ville ha ett visst statligt ägande. De vann det valet, kanske inte på just den frågan. I gick vi till val på att vi ville sälja faktiskt sju namngivna företag, och vi vann det valet. Vi genomför nu den politiken. Kan vi tänka oss att sälja till andra utländska statliga företag? Vi tittar ju på varje köpare utifrån de kriterier som vi har ställt upp. De ska kunna bidra till att företaget utvecklas på ett bra sätt. 58 (): I en fallande konjunktur vill man ha riskvilligt kapital som satsas på tillväxt, sådant som är nytt eller ligger i pipeline på forskningssidan och ska kommersialiseras och sättas i gång. Om då de pengarna används till att köpa fastigheter kan det saknas kapital som satsas på detta. Var finns konkurrensen på apoteksmarknaden, ? Var finns det någon konkurrens mot de låga priserna? Det finns ju ingen etablerad konkurrens. Staten ska tydligen avyttra detta utan att det finns en sådan marknad. , jag har varit i den här kammaren . Jag kommer mycket väl ihåg den debatt som fördes ganska vilt, inte minst från egen sidan, . Den handlade om den så kallade företagsflykten från . Det gick knappast utan att någon i den här talarstolen försökte tala om att företagen flyr . Den debatten var fel. Det var mer kapital som sökte sig till än som flyttade ut. Men det är ganska underligt att på dessa år har den diskussionen flyttats. Då talade man om företagsflykt säljer man ut företag till och med till andra stater, som enligt själv är hämmande för företagens utveckling. 59 Statsrådet (): Det har varit en intressant debatt, som vanligt med och , i de här frågorna. Men jag är inte säker på att vi har blivit särskilt mycket klokare på detta. Vi har nog ganska fastlåsta positioner. I opposition vill Socialdemokraterna inte sälja någonting. I regeringsställning sålde man för . Det återstår för och att också förklara pragmatismen i detta. Jag vet att inte har någon möjlighet att förklara detta , men jag är mycket spänd på att få veta hur han i nedåtgående konjunktur ska stoppa investeringar i fastigheter och sådant som han inte betecknar som riskinvesteringar. Det lär bli ett visst administrativt problem att åstadkomma det. Självklart måste man kunna få både köpa och sälja fastigheter i olika konjunkturlägen. Detta illustrerar en syn på statligt ägande och konjunkturpolitik som jag inte tror kommer att vara vägledande ens för en socialdemokratisk regering. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:515 om och landsbygden 60 Socialminister (): har frågat mig hur jag avser att garantera dels att läkemedelsdistributionen fortsättningsvis ska vara lika tillgänglig över hela landet, dels att receptfria läkemedel till rimliga priser ska vara lika tillgängliga över hela landet. överlämnade sitt huvudbetänkande . Betänkandet innehåller flera förslag som är avsedda att säkra tillgången till läkemedel i hela landet. Fram till remitteras utredningens förslag till berörda myndigheter och organisationer. Därefter fortsätter beredningen av ärendet inom . Med hänsyn till att behandling av förslagen pågår kan jag inte exakt ange vilka åtgärder som kommer att vidtas för att säkerställa tillgängligheten till läkemedel på landsbygden. Men ett av huvudsyftena med omregleringen av apoteksmarknaden är och förblir att förbättra tillgängligheten till hela läkemedelssortimentet, såväl på landsbygd som i storstad. Jag vill passa på att säga att verksamhet på landsbygd inte med automatik innebär dålig lönsamhet. Det är därmed inte givet att alla dessa apotek är oattraktiva för företag på en omreglerad apoteksmarknad. I de områden där det är svårt att driva verksamhet, men där det ur patientperspektiv finns behov av service, finns olika sätt att garantera läkemedelstillgängligheten. När det gäller detaljhandel med receptfria läkemedlen har lämnat förslag om hur tillgången till dessa varor ska kunna förbättras. Betänkandet Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel innehåller bland annat förslag om vilka förutsättningar som bör gälla för dem som vill sälja ett begränsat sortiment av receptfria läkemedel utanför apotek. Utredningens förslag kommer att remitteras och därefter beredas inom . Innan beredningen är avslutad kan jag inte heller i denna del närmare presentera vilka förslag som regeringen kommer att lämna till . Eftersom omregleringen av apoteksmarknaden är en unik händelse i får man göra en utblick till andra länder för att se vad som har hänt där när deras apoteksmarknader har förändrats. Det som ligger nära till hands att betrakta är , som 2001 förändrade sin apoteksstruktur och fick en ny apotekslag. Den nya lagen medgav i praktiken en fri etablering och lokalisering av apotek i . Reformen har inneburit att över 170 nya apotek har etablerats , vilket motsvarar en ökning av antalet apotek . Tillgängligheten till såväl receptfria som receptbelagda läkemedel har således ökat markant i . har dessutom norska livsmedelsbutiker, kiosker och bensinstationer möjlighet att sälja ett begränsat sortiment av receptfria läkemedel. Den senare reformen har ytterligare ökat tillgängligheten till receptfria läkemedel i . nämner i sin interpellation pricing and reimbursement in . I rapporten, som publicerades , fastslog att apotekstätheten är lägre i än på något annat håll. Enligt rapporten skulle konsumenterna sannolikt bli mer tillfredsställda med tillgängligheten om försäljningen av receptfria läkemedel konkurrensutsattes. Vidare konstaterar att när det gäller förskrivna läkemedel visar erfarenheten från och att antalet apotek har ökat och att öppettiderna har förlängts sedan apoteksmarknaderna reformerades. menade att förändrade apoteksstruktur kunde fungera som en förebild för en eventuell apoteksreform i . Regeringens intention att förbättra tillgången till läkemedel genom att dels avskaffa det statliga apoteksmonopolet, dels möjliggöra försäljning av ett begränsat sortiment av receptfria läkemedel utanför apotek är således helt i linje med förslag. Erfarenheten från visar också att intentionen att förbättra tillgängligheten till läkemedel går att realisera genom att omreglera apoteksmarknaden. En förutsättning för att få en förbättrad tillgänglighet till samtliga läkemedel är emellertid att det blir intressant för näringsidkare att öppna nya apotek i . Omfattningen av nyetableringar av apotek beror till stor del på om staten väljer att behålla verksamheten i intakt eller att avyttra delar av verksamheten. En avyttring av apotek underlättar för nya aktörer att etablera sig. Om ingen avyttring sker är det stor risk att nya aktörer uteblir, eftersom trösklarna för marknadsinträdet blir för höga. Med hänsyn till detta har regeringen beslutat om en proposition med förslag om att bemyndigar regeringen att avyttra en del av de apotek som äger. Det är regeringens bedömning att merparten av apoteken kommer att finnas kvar i statlig ägo.