prot · GV09112 · 2008-05-15 00:00:00 — Det var även konkreta förslag om att man måste minska användningen av handelsgödsel och att det måste kosta att sprida det. Det är ett oerhört stort problem, speciellt i kustkommuner som jag kommer från . Vi har också förslag om djurhållning på läckagekänsliga områden med mera. Du kan gärna få en kopia på mitt tal om du vill ha det. 155 () replik: Jag litar stenhårt på att stenograferna kommer att göra ett bra jobb så att jag kan läsa om detta. Socialdemokraterna har lämnat några förslag. Men ni säger inte vad de kostar. Det är ett rent önsketänkande som levererar. Ni säger ingenting om hur mycket pengar som ni vill lägga på ett internationellt forskningscentrum. Ni säger inte om ni är för eller emot . Jag uppfattade dig som att du var lite för det. Men jag vet inte om är för ett forskningsinstitut som eller alliansen föreslår, eller om det måste vara en socialdemokratisk idé. När det gäller handelsgödsel talade jag lite grann med min kollega före debatten. Han berättade att vi är de enda i som har denna skatt. Jag är jätteimponerad av LRF som har arbetat med Greppa näringen som är ett bra projekt för att minska övergödningen. När det gäller hot spots och de stora djurfabrikerna, som man skulle kunna kalla dem, är det något som vi redan har sagt att vi ska jobba med tack vara Baltic Sea Action Plan. Jag hörde ingenting nytt från . Jag hörde ingenting som var spännande och roligt. Men jag kan göra ett försök och läsa vad han har sagt. Men jag uppfattar det som att ni inte har någonting att komma med i denna politik. 156 (): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i miljö- och jordbruksutskottets betänkande. Jag konstaterar att det omfattar ett väldigt brett område med många viktiga frågor. Det gäller havsmiljön, jordbruksmarken och luftmiljön. Vi är alla beroende av alla dessa delar i vårt ekosystem. kallade indianhövdingen i detta för livets väv. Han sade också: Människan vävde inte livets väv, hon är bara en tråd i den. Vad hon gör mot den väven gör hon mot sig själv. Det är lätt att instämma i hans bedömning. Och en del av våra diskussioner handlar precis om detta. Vad gör vi med livets väv? Vår havsmiljö väcker känslor. Vi seglar på havet, vi badar och fiskar i havet, och några har havet som arbetsplats. Vår kärlek till både och delar vi med flera grannländer. Men det är inte bara kärleken vi delar utan också den akuta miljösituationen som beskrev. har varit tydlig med att havsmiljön är en av de högst prioriterade frågorna inom miljöområdet. Vi kommer att fortsätta med att lägga stor kraft på att säkerställa och som levande hav. Som redan nämnts lämnade havsmiljöutredaren över sitt betänkande till miljöministern. Betänkandet går ut på remiss och kommer att mynna ut i en havsmiljöproposition som sedan kommer att hamna på bord. I det sammanhanget vill jag för del välkomna förslaget från utredaren om att ska bli ett pilotområde, något som drivit . För att ta itu med miljöproblem har ett intensivt arbete bedrivits inom ramen för Helsingforskonventionen som vi hörde om . Vid ett ministermöte kom Helcom överens om en ny aktionsplan för . Detta är en stor framgång för och för miljö. Det övergripande målet för aktionsplanen är att ska ha god ekologisk status . Bland annat innehåller aktionsplanen ett utsläppstak för fosfor och kväve. Precis som när det handlar om klimatet kräver nämligen havsmiljön internationella överenskommelser. Även som land kan göra mycket för att förbättra havsmiljön. Därför är det ett viktigt beslut som vi har fattat när vi vill förbjuda fosfater i tvättmedel. Just nu bereder förslaget från Kemikalieinspektionen om att också förbjuda fosfater i diskmedel. Våra hav ger oss också stora möjligheter. Fisket och sjöfarten är betydande och avgörande för företagsamheten. Jordbruket och livsmedelsindustrin är beroende av uthålliga havsresurser, och skärgårdsmiljöerna är oerhört viktiga för de många turistföretag och enskilda människor som är aktiva i den skärgård som finns runt våra kuster. Dessa möjligheter gör också att vi möter tydliga och akuta miljöutmaningar. Vi har läckage av näringsämnen som kväve och fosfor från industrier, jordbruk och hushåll. Vi vet att det orsakar algblomning och döda havsbottnar. Torskbestånden har minskat på grund av syrebrist och överfiske, och långlivade miljögifter hotar havens ekosystem. har ett av världens renaste jordbruk ett jordbruk som förser oss med framför allt livsmedel, men också med öppna landskap och energi. Att vi har ett konkurrenskraftigt jordbruk är inte bara avgörande för vår livsmedelsförsörjning utan också för många av våra miljömål, till exempel öppna odlingslandskap. Men jordbruket har även ett stort ansvar för arbetet med att komma till rätta med övergödningsproblemen i havet ett ansvar som de vill ta. Utsläppen från jordbruket har minskat, men för att vi ska nå miljömålet Ingen övergödning krävs det fler åtgärder. Det är oerhört viktigt att det fortsatta arbetet sker i nära dialog mellan miljö- och jordbrukssektorn. Det finns många konkreta åtgärder som kan minska jordbrukets påverkan på haven, såsom skyddszoner, våtmarker och odling av fånggrödor med flera. Men för att denna positiva utveckling ska ske krävs det att vi har ett konkurrenskraftigt jordbruk i . Även om många företag har en god lönsamhet krävs det att vi garanterar långsiktiga villkor om företag i de gröna näringarna ska våga göra de nödvändiga investeringarna. I det sammanhanget skulle jag vilja fråga Socialdemokraterna en sak med anledning av en av reservationerna. Där säger ni att det måste kosta att använda handelsgödsel. Min fråga är om s har tänkt sig att höja skatten på handelsgödsel. En av de reservationer vi behandlar är nr 16, om att göra en översyn av gränsvärdena för utsläppen av luftburna partiklar, och den diskuterades . Men såvitt jag har förstått förekommer det inom en mer eller mindre kontinuerlig översyn av de gränsvärden vi har i , och dessa kommer ju inte bara att gälla för PM10 utan även för PM2,5. Om ni inte vet skillnaden så är PM10 partiklar som är mindre än , och PM2,5 är mindre än . Anledningen till att man inför en ny gräns är att de minsta partiklarna uppträder annorlunda i människans andningssystem än de större. De större partiklarna bildas ofta genom mekaniska processer, till exempel som vindblåst damm och sand, intorkad havssprej etcetera, men de små partiklarna bildas huvudsakligen vid omvandling från gaser till partiklar. Där har vi tidigare exempel i genom våra sulfat- och nitratpartiklar som först har varit i gasform. Vi människor har genom evolutionen utvecklats så att vårt andningssystem genom alla krokiga vägar i viss mån kan sortera bort de större partiklarna. Dessa sväljer vi ned eller hostar upp. Men när det gäller de små partiklarna tar kroppen fel, så de följer med luften ned i lungblåsorna. Därifrån kan de komma vidare ut i blodet. Det gör att man har andra hälsoeffekter, och man är allra räddast för de små partiklarna, PM2,5. Per talade om dödsfall i , men i global skala är detta den allra största dödsorsaken, om man jämför med trafiken till exempel. Man räknar med att några miljoner människor dör av effekter av de här små partiklarna. Det är alltså väldigt viktigt att komma till rätta med dem, inte bara i utan allra viktigast är kanske vårt globala arbete. Men då kan man inte bara sätta en gräns, utan man måste också titta på vad det är för källor som ger upphov till dessa partiklar. De källorna är ganska likartade över jorden. Det är trafikavgaser, som vi har varit inne på, men det är också partiklar från energianläggningar och eldning, från industrier, raffinaderier, smältverk med flera det är väldigt många av människans aktiviteter som ger upphov till de här små partiklarna. Storstäder och tättbebyggda områden är värre utsatta än glesbygd och landsbygd. Om man studerar detta inom ser man att vi har en gradient. Vi har alltså renast uppe i , och allra renast på nordvästra vid . Där är det en otroligt ren luft och en ren miljö, medan det blir smutsigare när man kommer ned i mer tättbebyggda områden. Frågan är alltså om det som Per föreslår gäller hur man ska attackera källorna, för det tror jag är det viktigaste. Och där kan gå före genom att utveckla en renare teknik, och det har man redan börjat med på flera ställen, bland annat i som jag kommer ifrån. Även fordonsindustrin försöker ta sitt ansvar här. De har sänkt partikelhalter från till exempel lastfordon men också sänkt utsläppen av kväveoxider. Det sker alltså en transport av luftföroreningar inom med våra vädersystem, så när vi ska sätta gränser för de här små partiklarna är en stor del långdistanstransporterat, det vill säga partiklarna kommer till oss från andra länder precis på samma sätt som försurningen kom från och . Jag har studerat detta väldigt länge, och när vi mätte i kunde vi se att uppe i de invandrartäta områdena i och hade man lika ren luft som på Tjörns västsida, för huvuddelen var långdistanstransporterat. Man har också sett denna transport till och . Därför är det viktigt att såväl EU som FN och är med i det här arbetet för en renare global atmosfär. Vår miljöminister driver också att få med de olika länderna i EU i detta arbete. I luft föreslår man som delmål per kubikmeter som årsmedelvärde för den minsta partikelfraktionen ,5, och man föreslår per kubikmeter för PM10 som maxvärden . Detta är också i linje med vad har föreslagit. Min fråga till er som jämför nivåer i olika länder är egentligen om ni har någon annan ambition. När man jämför med ska man komma ihåg att har helt andra förutsättningar. De har annan topologi, ett annat klimat och aktiviteterna ser olika ut. De är inte desamma som våra. Dessutom har man hela omvandlingen som är komplicerad. Därför skulle jag vilja veta vilka gränser ni vill ha för del. Jag har jobbat med det här . Jag har utbildat forskare i och som mäter där för att förbättra miljön. Och jag kan utifrån min horisont säga att vad vi har efterlyst inom EU är just en gräns för PM2,5. är man på väg att sätta den, och jag tycker att det är positivt att man över huvud taget tar tag i problemet med de allra minsta partiklarna. Om ni tänker själva att ni har en partikel som är och så har ni en som är en mikrometer, då är det en faktor 100 där. Det behövs en miljon små partiklar för att ge samma massa som den större. Därför är det också tveksamt att sätta massmått. En del forskare mäter faktiskt antalet i stället. 157 PER () replik: Det var många mycket vetenskapliga detaljer som kom upp om partikelstorlek, antal, massa och så vidare. Jag tror att det finns fog för att väcka sådana frågor men jag tror att det är väldigt dumt att väcka dem på politisk nivå. Jag tror inte att vi som politiker ska bestämma över sådant som snarare är vetenskapliga fakta. De miljökvalitetsnormer som vi har och som faktiskt gäller inom EU och i är framtagna med vetenskaplig bas. Det är vetenskapsmän som har tagit fram förslagen, och sedan är de genomförda på politisk nivå. Det är precis på det sättet som jag tycker att utvecklingen ska ske. Kommer det fram nya fakta ska vetenskapsmännen lyfta fram dem till politikerna, och sedan ska vi politiker revidera normerna om det behövs. Men jag tycker att det också är att fly från sitt ansvar, för vi har faktiskt miljökvalitetsnormer som gäller och som skulle ha varit uppfyllda men som inte är uppfyllda. Det är ett stort problem som man faktiskt måste ta om hand. Det duger inte att bara hänvisa till att man skulle mäta på ett annat sätt eller att det kanske är mindre partiklar som är lite viktigare än de större partiklarna och så vidare. Vi har ett problem som vi måste ta hand om här och . Vi vet att partiklar, enligt det mått som vi mäter efter , har hälsoeffekter på människor som bor här i . Därför har vi också ansvar för att göra något åt det. Det tycker jag är mycket intressantare för oss som politiker att diskutera. Vilka åtgärder ska vi vidta för att uppnå de krav vi faktiskt har här ? har ju en speciell roll eftersom sitter både på miljöministerposten och på infrastrukturministerposten och därmed har alla verktyg som behövs för att faktiskt åtgärda partikelhalterna och även uppfylla andra miljökvalitetsnormer. Det vore väldigt intressant att få höra lite mer om det i stället för att diskutera hur man ska mäta. Jag vill gärna höra vilka förslag som har när det gäller att faktiskt uppnå de miljökvalitetsnormer som är beslutade. 158 () replik: Då kan jag säga att det alltså gäller att komma åt källorna. Du tittar på omgivningsluften, och där kan du få höga halter därför att du får något utifrån. Det var ju det som var budskapet, att de små partiklarna påverkar oss. Alltså gäller det att attackera olika källor. Vi har fordonsindustrin. I miljö- och jordbruksutskottet diskuterade vi tunga fordon och andra fordon där man försöker begränsa utsläppen från dem som körs i . Men sedan måste man ju förhandla inom EU därför att vi också har trafik från kontinenten upp till . Det är inte helt enkelt. Tittar ni på kartor ser ni att har en mätstation som har väldigt höga partikelhalter. Den ligger nära , och där kör den tunga trafiken. Det hjälper inte om du säger att staden inte får ha dessa halter. Ska vi stänga av all genomfartstrafik och krångla med våra grannländer? Det är inte helt enkelt. Det är inte alls fråga om att slippa undan. Jag vill bara tala om att detta är väldigt komplicerat, mycket mer än att bara säga att man ska bestämma så, så blir det så. Man måste alltså ta tag i källorna. Sedan har du biobränsleeldning. Där har vi också normer. Dessutom har vi utsläpp från industrier, raffinaderier och så vidare. Där sätter man gränser. Jag tror att man försöker hantera de viktiga källorna i och ta tag i dem. Då är det varje källa som man ska sätta i relation till produktion, för där kommer också arbetarnas intresse in. Något släpper de kanske ut i alla fall, även om de försöker att få utsläppen så rena som möjligt. Det jag ville säga var att detta inte är något enkelt där man bara kan bestämma att vi säger så här. Vi måste tala om hur vi ska göra och vad vi ska angripa först. Det tycker jag skulle vara väldigt konstruktivt. 159 PER () replik: Från sida har vi absolut ingenting emot att revidera miljökvalitetsnormerna om det skulle visa sig nödvändigt i ett nytt vetenskapligt ljus. Det är ytterst välkommet. Det ställer vi oss alla bakom. Men jag tycker inte att vi kan vänta och säga att vi tycker att de miljökvalitetsnormer vi har är för dåliga. De är ju beslutade, precis som efterfrågar. Man har beslut på EU-nivå just för att komma åt partikelutsläppen vid källorna. Det är precis det som miljökvalitetsnormsdirektiven går ut på. Därför ska vi välkomna dem och försöka uppnå dem i stället för att hänvisa till att man mäter på fel sätt. Det är en senare fråga, som jag ser det. Vi vet att det finns väldigt effektiva åtgärder som man kan vidta på stadsnivå och nationellt. Ett exempel på det är det som jag har hållit på och repeterat här. Dubbdäcken är en väldigt viktig faktor och precis en sådan källa till partiklar som efterfrågar. De river upp väldigt mycket. Det är inte så att det bara är stora partiklar från gatumiljö och bara små partiklar från dieselmotorerna. Det är ju en blandning från alla källor. Sedan tycker jag att det är en viktig fråga som lyfter fram när hon talar om att det också sker transporter från andra länder. Det är en viktig aspekt. Det är just därför miljökvalitetsnormsdirektivet på EU-nivå är så viktigt, att man faktiskt har tagit det här på regional nivå för en hel världsdel. Men om vi ska kunna göra någonting åt det måste de enskilda länderna också ta sitt ansvar och se till att de här normerna uppfylls. Speciellt viktigt är det för . Vi ska ju vara EU-ordförande 2009. Vilka möjligheter tror du att den kommer att ha för att sätta press på regeringar i andra länder som bidrar med partiklar till oss om vi inte klarar av att uppfylla våra egna miljökvalitetsnormer? Problemet är att vi måste föregå med gott exempel för att ha en röst och kunna påverka i debatten. Men än så länge är förslagen obefintliga så det kommer inte att hända, utan vi kommer att vara en av de sämsta i klassen, tyvärr. 160 () replik: Det är naturligtvis så att de måste förhandla, för de andra länderna har ju ett egenintresse av att deras befolkning också håller sig frisk. En sak är att vi faktiskt utvecklar smart miljöteknik som inte ger utsläpp från olika aktiviteter. Där har vi också en viktig roll i EU att visa hur lösningarna ser ut. Det är precis det vi gör också i och i . När de ska förbättra sin miljö frågar de: Hur gör ni? Och vi tittar ibland på , där man är duktig på detta. Det sker ju en kunskapsspridning, och den är inte oväsentlig. Jag menar att det finns flera saker för oss att göra, dels att man ställer kraven, dels att man också ser till att de går att genomföra i det land det är fråga om. 161 (): Den här debatten skulle kunna vara en särskild debatt. Den skulle kunna kallas särskild debatt därför att jag upplever att den är så aktuell. Den är så angelägen. En havsmiljöproposition är på gång, liksom den omtalade miljömålspropositionen. sedan redovisade enmansutredaren sitt betänkande En utvecklad havsmiljöförvaltning. Havsmiljön i allmänhet och i synnerhet har tagits upp i flera motioner där man efterfrågar kraftfulla insatser, EU-samarbete och ett havsmiljöinstitut. Regeringen har redan beslutat att inrätta ett öka kraften i den svenska forskningen om hav och havsmiljö. Ledningen av institutet kommer, som de flesta av er redan vet, att finnas i . Men verksamheten ska bedrivas på flera olika ställen och i samarbete med universiteten i och , men också med . Även om nu har fått uppdraget att ha en samlande roll kan de inte klara det här ensamma, utan det kommer att vara ett mycket viktigt samarbete med berörda universitet och högskolan. Det är en förutsättning för framgång. Men det ska också vara samarbete och kontaktytor med det omgivande samhället runt om i landet och framför allt internationellt. Regeringen ger dessutom 10 miljoner extra till detta viktiga arbete. , tillsammans med övriga allianspartier, är djupt oroat över situationen i . Det vill jag tydligt markera. Det är därför vi driver på, inte enbart nationellt utan tillsammans med samtliga i Helcom men givetvis också i EU. Vi bygger vidare på det arbete som påbörjades under förra mandatperioden och där inte minst min forne partikollega aldrig någonsin missade ett tillfälle att driva på den dåvarande regeringen. Skillnaden mellan den förra regeringen och alliansregeringen är att alliansregeringen har en ambition att ta ett bredare grepp och arbeta över sektorsgränserna. Det är ohållbart att förlita sig på att miljösektorn ska klara allt som har förorsakats. Här måste det ske en samordning mellan miljö, jordbruk och fiske för att nämna några exempel. Det är en förutsättning för att ska räddas. Det är också viktigt att den status som har fått som pilotområde nu inte enbart blir en status på papper utan det blir också någonting i praktiken. Fisket i allmänhet och torsken i synnerhet måste ses i ett ekosystemperspektiv. Dessa frågor kommer att debatteras under . Därför kommer inte jag utan min kollega att fördjupa sig i de specifika frågorna. Men jag vill redan avisera att kommer vi att få ta del av Ices rapport expertpanelen. Jag tror att många väntar med stor spänning på vad forskarna kommer att säga. Det är viktigt att forskningens resultat är grunden för våra politiska beslut. Ekosystem och fisket är viktigt att hålla ihop. Om torsken i skulle dö ut finns en uppenbar risk att hela ekosystemet flippar, inte klarar sig. Detta får inte hända. och alliansregeringen har varit drivande i framtagandet av aktionsplanen, Baltic Sea Action Plan. Vi har, precis som tidigare talare nämnt, initierat en annan form av Sternrapport, nämligen en Sternrapport för haven. Det handlar inte enbart om , utan vi måste också beakta situationen i . Den kommer att vara klar inför EU-ordförandeskapet och ligga till grund för de fortsatta överläggningarna. Det är mycket riktigt som någon påpekade att tillsattes av förra regeringen. Det ska den regeringen ha kredit för. Alliansregeringen har gjort ett viktigt tillägg, nämligen tilläggsdirektiven till utredningen där bland annat de internationella frågorna får en stor och viktig belysning. Vad gäller aktionsplanen skiljer den sig radikalt från tidigare Helcomplaner som har presenterats. Det är ett specifikt utsläppstak. Man har också diskuterat och kommit fram till olika bördefördelningar länderna emellan. Det är mycket fokus på reningsverk. Vi har också tagit del av att initiativ tas av andra aktörer att hjälpa och stödja de länder där man inte har fungerande reningsverk. De insatser som görs i andra länder runt betyder så oerhört mycket. Här kan nämnas att de specifika insatserna kommer att göras tillsammans med , men vi är fullt medvetna om att inte minst , och andra orter behöver vårt stöd. Det behöver ske mycket radikala förbättringar. Fosfatfria tvättmedel har nämnts. går vi vidare. är det frågan om diskmedel som bereds i . Det är viktigt att Helcom får muskler. I utredningen pekas på flera steg för att förstärka Helcoms muskler. Men lika viktigt är det att blir kraftfull. Därför är jag mycket glad, och det är otroligt värdefullt, att nu blir en prioriterad fråga när innehar ordförandeskapet i EU 2009. I arbetet med miljöfrågorna visar regeringen på nödvändigheten av att lyfta upp frågan om , som jag redan har påpekat, och frågan om . Haven har liknande problem, men det finns också skillnader som måste belysas tydligare och vara vägledande vid olika insatser. Regeringen har faktiskt rivstartat arbetet för att rädda havsmiljön. Någon frågade vad regeringen gör. Ni ska snart få svar på era frågor så att ni slipper fundera. Från ett läge där pengar till havsmiljön knappt ens var synliga i budgeten satsar nu alliansregeringen . Satsningarna för en förbättrad havsmiljö innehåller bland annat följande. ser jag att det finns flera som antecknar, och jag ska därför ta det långsamt och pedagogiskt. 1.Syrefattiga bottnar i och syresätts. Odling av fånggrödor kommer att få ökad betydelse eftersom forskningen har visat att detta är så viktigt. 3.Nationellt förbud mot fosfater i tvättmedel. Arbetet fortsätter nu till frågan om diskmedel. handlar det om . Jag ser till min glädje att antecknar febrilt. i har bland annat fått i uppdrag att tillsammans med kommunerna ta fram underlag för att minska miljöpåverkan från enskilda avlopp. Det är viktigt, och det har också, inte minst , uppmärksammats i massmedierna. 4.Andra konkreta insatser är arbete med att ta fram prognosmodeller för algblomning både i och i . har fått i uppdrag att ta fram en modell för avgiftssystem för att minska övergödningen, som är så viktig att komma åt. tar regeringen ytterligare steg för att stärka kunskapen om våra hav, bland annat genom miljöinstitutet. I har ett strategiskt utvecklingsarbete genomförts i samverkan mellan näringsliv och myndigheter för att stärka regionens havsmiljöinriktning. Innan jag avslutar detta anförande känns det riktigt att kommentera några av luftfrågorna som togs upp. Det var Per som tog upp de frågorna. Det är otroligt angeläget, precis som har framförts i debatten innan, att miljökvalitetsnormerna för EU har fastställts. Det är basen. Vi kan jobba på bredare sikt. Jag är givetvis inte Stockholmspolitiker, utan jag ger generella svar på frågan. Vi bör arbeta intensivt med elfordon i stadsmiljö. Flera i regeringen har påpekat vikten av att så snabbt som möjligt passera förbi användningen av fossila bränslen. Per tog upp dubbdäcksdiskussionen. Den är viktig att beakta. Det var ett tv-inslag med miljöborgarrådet där de här frågorna diskuterades gällande Stockholmstrafiken. Det är ett problem, och jag tycker att det är viktigt att vi tittar på det här ordentligt. Det ligger mycket i det. Alliansen har suttit vid makten . Vi kommer att komma igen med svar på flera av frågorna. Jag hoppas att Per ska känna sig nöjd med detta.