prot · GW0914 · 2008-10-16 00:00:00 — Det blir dock lite konstigt när det enligt våra beräkningar fattas ungefär 1,7 miljarder i er budget. Det stämmer inte överens. Socialdemokraterna gjorde likadant . ökar man på studiemedlen men höjer budgettaket. Jag hoppas att inte gör det utan ser till att öka studiemedlen i stället. Jag hoppas att vi kan nå en överenskommelse om detta. 380 () replik: Det vore trevligt om vi kunde komma överens om en ökning av studiemedlen. Det skulle vara glädjande, för det har jag saknat i åtminstone från de partier som utlovade det i valrörelsen. Studenterna är inte precis glada över att det har dröjt och att det har hänvisats till den studiesociala utredningen när det tidigare fanns ett löfte till studentföreningarna att man inte skulle behöva avvakta utredningen när det gällde höjning av studiemedlen. Det fanns inte ens riktigt med i direktiven till utredningen. Här verkar det som att ni i den borgerliga majoriteten har dragit fötterna efter er. Det beklagar jag mycket. Jag tar med mig frågan och ska se över siffrorna. 381 Statsrådet (): Efter veckor av hysterisk finanskris är det uppfriskande att få delta i en debatt som handlar om hur vi ska stärka kunskapsbas och rationaliteten och långsiktigheten i samhället. Mot den bakgrunden är det tillfredsställande att kunna notera att alliansregeringen har offentliggjort ambitionen att lägga ett forskningsprogram för de kommande fyra åren som höjer nivån för svensk forskning med . Som redan nämnts är det den i särklass största forskningssatsning som någonsin har gjorts i . Jag kan också säga att det är den största utgiftsreform som alliansregeringen, i varje fall , har presenterat . Frågan är vad man ska jämföra med. Oppositionen framför nu sina skuggbudgetar som alternativet till detta. Det blir en vidsträckt debatt där vi får svara med skattechock och sådant. Vad gäller Socialdemokraterna ligger det ändå närmare till hands att jämföra med vad ni presterade när ni verkligen hade möjlighet att åstadkomma något. Jämför man med det är det ganska patetiskt att framställa den jättesatsning som för liten. Denna forskningsproposition är större än alla de forskningspropositioner som ni lade fram under era ni senast hade makten. En detalj i sammanhanget som är nog så viktig är också att vi gör den största satsningen . Det innebär att de ackumulerade resurserna till forskningsfältet blir långt större än med den modell som Socialdemokraterna ofta valde, nämligen att göra den största satsningen i perioden. Det var bra att fokuserade så mycket på begreppet kvalitet. Det är fullständigt centralt i det vi nu talar om. Det blir alltmer så i världen att det är en jakt på de mest begåvade hjärnorna. Begåvade studenter, duktiga lärare och framstående forskare erbjuds mycket goda villkor om de vill flytta till andra länder. Det är på en kunskapsmarknad vi konkurrerar. Är man inte är redo att göra väldigt mycket för att nå kvalitet, eller excellens som det brukar heta i dessa sammanhang, är man illa ute. Vi jobbar med kvalitetssystem i både forskningen och grundutbildningen och räknar med att i propositioner presentera modeller på båda dessa fält. sade att vi inte har satt ned foten, att detta är besvärligt och att man hur man än vänder sig har ändan bak. Jag håller med om att det är besvärligt. Men det är inte likgiltigt om man gör detta eller ej, och det är inte precis som förut när man har gjort det, vilket menas med denna metafor om ändan bak. Jag är övertygad om att detta i stor utsträckning handlar om att gå framåt, nämligen att inte nöja sig med att man mobiliserar nya ekonomiska resurser utan också inse att dessa satsningar måste kombineras med systemlösningar som driver fram kvalitet. Den första modellen kommer i forskningspropositionen. Den som gäller grundutbildning kommer i en högskoleproposition om . Båda modellerna bygger på att en del av de anslag som utgår blir beroende av vad man presterar i form av kvalitet. Jag ska i detta sammanhang också skjuta in att jag är väldigt glad över den stora forskningssatsningen i som vi vill göra på en partikelaccelerator European Spallation Source. Det arbetet går framåt. Det som har skett är att EU har gjort en utvärdering av de tre aktuella alternativen. Det är , och en stad i . Denna utvärdering kan bara läsas på ett sätt. Även om man uttrycker sig diplomatiskt och försöker vara snäll mot alla kandidaterna kan man bara läsa rapporten som ett klart förord för . Även det ser jag som en delframgång för regeringens forskningspolitik. Men på det området kvarstår huvudmatchen att verkligen få fram ekonomiska resurser från andra länder så att vi kan trycka på knappen och starta detta byggprojekt. Jag har lite svårt att hänga med i argumentation om kvalitetssatsningar. I och för sig är det naturligtvis så att om man har obegränsat med pengar, som oppositionen tycks ha det har man tack vare att man vill genomföra en skattechock kan man naturligtvis göra vad som helst. Det är klart att det är strålande att lägga mycket pengar på kvalitet. Men gör man egentligen det? Man påstår att de 360 miljoner som vi har tillfört bara är felräkningspengar. Sedan hänvisar man till att intressenter säger att det inte motsvarar pris- och löneomräkningen. Men vi gör en riktig satsning, säger . Då måste jag för tydlighetens skull fråga er: Vill ni gå ifrån det system som en socialdemokratisk regering införde och som innebär att man gör en pris- och löneomräkning men också ställer krav på ökad effektivitet i offentlig verksamhet? Om här säger att ni fredar högskolorna från effektivitetskravet, då har ni något att komma med som bemöter kritiken från till exempel SFS. Men om ni inte gör det är era 400 miljoner inte så förfärligt mycket mer värda än våra 360. Det sägs att vi skulle ha tagit fram dessa pengar genom att ha färre platser. Men det är ju fler och fler platser som står tomma. Det är så att säga som bespisningsundret. Vi satsar på kvalitet. Det stämmer att vi använder pengar som kommer från tomma platser. Men det är ännu fler platser efteråt. Så det är i så fall fantastiskt. Jag håller med de alliansföreträdare som har ställt följande fråga här: När det nu finns minst 14 000 tomma platser inom högskolan, varför är det då ett angeläget krav i det korta perspektivet att tillföra fler? Vi ska naturligtvis kunna omfördela, vilket vi gjorde senast då vi gjorde en satsning på platser i , så att till exempel personer som har blivit uppsagda från och som har behörighet ska kunna plugga på högskolan. Men totalt sett behövs det i det korta perspektivet inte fler platser. När det gäller kvalitet har jag också tagit ett steg som har direkt bäring på kvalitet, nämligen att deklarera att vi är redo att införa avgifter för utomeuropeiska studenter. kostar dessa studenter 200, 300 eller 400 miljoner beroende på hur man räknar. Jag räknar med att dessa avgifter ska tillföras högskolan för kvalitetssatsningar. Dessutom är det så att när vi sjösätter det nya fördelningssystemet är det en väldigt rimlig tanke att man underlättar det genomförandet med ett resurstillskott så att inga lärosäten behöver gå på minus. Som det står i budgetpropositionen är det två reformer i faggorna som sannolikt kommer att innebära att lärosätena får ökade medel för kvaliteten. Sammantaget är det en oerhört bred reformverksamhet på gång på högskoleområdet. Jag är mycket stolt över det som vi har gjort. Forskningspropositionen kommer att innebära ett trendbrott. Vi når enprocentsmålet. Vi bryter en växande modstulenhet ute i . Vi siktar framåt, och det känns oerhört bra att få vara med om detta. (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla fp) Finn och (båda m) samt (). 382 () replik: Statsminister kallar höstens budgetproposition för ett superpaket. Jag håller inte med, och jag kan lova högskoleministern att studenter inte heller håller med om detta. De borgerliga partierna lovade nämligen dyrt och heligt i valrörelsen att om man vann valet skulle man höja studiemedlen, ta bort fribeloppet och göra stora kvalitetssatsningar. I höstens budgetproposition ser vi resultatet inte en enda krona till detta. Detta sker trots att studenterna har det svårt ekonomiskt och har svårt att få ekonomin att gå ihop. Min fråga är: Varför sviker högskoleministern landets studenter? Tycker han att de har det bra ekonomiskt? Eller är det kanske så, om man tänker på den skolpolitik som alliansen för fram, att studenter som inte har stöd hemifrån inte ska plugga? 383 Statsrådet () replik: studenter får de studiemedel som Socialdemokraterna gav dem 2006, indexuppräknade. Detta belopp ligger inte still, utan det har höjts år . Vi har sagt att vi ska höja studiemedlen . Men det är kvar av mandatperioden. Innan man talar om svek och löftesbrott måste man väl ändå låta den tid gå under vilken vi har lovat att göra detta? Jag håller med om att ska ha ett bra studiemedelssystem. Vi har tillsatt den studiesociala utredningen. Det kommer att komma en höjning. Vi har prioriterat till exempel ett jobbskatteavdrag som har fått fart på jobben, så att de som pluggar vet att chansen är stor att de får ett jobb när de är färdiga. 384 () replik: De borgerliga partierna har alltså prioriterat dem som redan har det bra i stället för dem som kanske skulle behöva en extra slant . Vi socialdemokrater föreslår en höjning av studiemedlen med . Vi föreslår också en höjning av tillägget för studenter med barn och en höjning av fribeloppet. Även om mandattiden är har studenter svårt att få ekonomin att gå ihop. En höjning av studiemedlen skulle också vara en kvalitetssatsning med tanke på att över hälften av landets studenter faktiskt också jobbar vid sidan av. Jag tror att det är viktigt att man kan fokusera på sina studier och därmed kanske också uppnå ett bättre studieresultat. Jag vill därför fråga högskoleministern igen: När kommer höjningen av studiemedlen? Jag tycker att det har lovats ganska mycket ganska länge, och jag vill ha ett svar. 385 Statsrådet () replik: Jag tycker inte att man ska jobba så mycket att man inte klarar sina studier. Jag tycker att den enskilda individen ska kunna göra det valet: Jag klarar mina studier och vill utnyttja min fritid antingen till att förbättra min ekonomi eller också till att skaffa mig kontakter på arbetsmarknaden. som sitter bredvid har här talat om vikten av bryggor mellan studierna och arbetslivet. Att jobba medan man pluggar är en sådan brygga. Jag skulle gärna se att vi i en studiemedelsreform också kunde ha med en rejäl höjning av fribeloppet eftersom jag tycker att individen ska kunna välja att jobba . 386 () replik: Socialdemokraternas alternativa budget går ihop. Den har till och med ett bättre saldo än regeringens. Pratet från ministerns sida om en skattechock är bara trams. Det är en typ av propaganda som väl inte ens ministern själv tror på. Ministern kommer aldrig undan det faktum att vi har 3 miljarder mer till forskning än vad regeringen har. Den förra regeringen jobbade med branschprogram kring flyg- och rymdindustrin och metallurgiindustrin. Dessutom gällde det fordon, skog och trä, läkemedel, bioteknik, medicinsk teknik samt IT och telekom. De här branscherna står för av det svenska näringslivets satsning på forskning och utveckling och ger 550 miljarder i exportinkomster och innebär 600 000 arbetstillfällen. Blir det någon satsning på branschprogram, och kommer du, , att kanalisera forskningspengar till sådant här och att stödja den här typen av utvecklingsarbete? Det är en mycket viktig fråga. 387 Statsrådet () replik: Den tillämpade företagsnära forskningen den behovsstyrda forskningen, som man ibland säger är oerhört viktig. I regeringen är det statsrådet som har ansvaret för den, men som övergripande ansvarig för all FoU-aktivet har jag ett så kallat 5 §-förordnande. Vi i regeringen står gemensamt för att den delen av är oerhört viktig. Man kan ha en del kritik mot branschprogrammen. Vi kommer att komma med vad vi kallar för strategiska satsningar som är mycket större och mycket uthålligare men som delvis, till exempel när det gäller fordonsindustrin, har samma effekt som branschprogrammen. Vi är alltså helt överens om att grundforskningen är viktig, men tillämpad forskning samt företagsnära forskning och utveckling är också viktiga. 388 () replik: Jag finner en viss otydlighet i ministerns beskrivning. Jag möter nämligen synpunkter på det här från branscher och från människor och aktiva inom sektorn. Man känner en stark oro inför vad regeringen kommer att göra. Man känner inte alls att det är en trygg situation när det gäller den här typen av arbete. Jag tycker inte att ministerns mer allmänna formuleringar om uthållighet och strategiska satsningar ger särskilt mycket av vägledning om eller hänvisning till vilken framtid vi har att vänta oss. Jag skulle därför vilja ge ministern ytterligare en chans att här utveckla sina formuleringar och sin argumentation och att möjligen vara något mer konkret så att det finns ett budskap från denna debatt, inte bara ett töcken. 389 Statsrådet () replik: När man har 5 miljarder att fördela kan man göra de flesta glada. Jag kan också göra glad. Vi gör nämligen satsningar till exempel på som ju ansvarar för mycket av den företagsnära forskningen. Vi förstärker forskningsråden och fakulteterna. Många fakulteter har ett bra samarbete med olika företag. Vi lägger 1,8 miljarder på strategiska satsningar. Ett av motiven för dessa är just att stödja svenskt näringsliv. Jag är övertygad om att de blir mycket glada när de läser propositionen. 390 () replik: Jag vill ställa en fråga till högskoleministern. Frågan anknyter till en fråga som jag fick av . Hon frågade vilken grund som skolpolitik står på. har jag konfronterats med ett problem när man i det här landet debatterar skolpolitik, nämligen att det finns väldigt olika uppfattningar om vad den pedagogiska forskningen egentligen kommer fram till. Vi politiker så att säga slår varandra om öronen med olika resultat. Det kunde vara lämpligt att högskoleministern tar initiativ till en sammanställning av forskningsrapporterna så att man kan se var den större andelen forskningsresultat finns, vad forskningen leder till detta för att få en mer saklig debatt. Det är väl någonting som högskoleministern lite grann har i sin hand. Till exempel kan ges i uppdrag att göra en sammanställning. 391 Statsrådet () replik: Om den utbildningsvetenskapliga forskningen kommer att ha ett förslag när hon presenterar sin lärarutbildningsutredning, så hur den framöver ska utformas vill jag återkomma till. Det har varit en del kritik kring utbildningsministerns bedömningar av läget i den svenska skolan. Men jag kan säga att han och jag gemensamt har skrivit boken . Den kom , och där har vi ett kapitel om vår bedömning av läget i den svenska skolan i och för sig läget , men det gäller fortfarande i rätt stor utsträckning. Den enkla slutsatsen där är att resultaten är för dåliga i förhållande till vad satsar på sitt skolväsen. 392 () replik: Jag är säker på att boken är mycket intressant. Däremot tror jag inte att jag instämmer i slutsatserna där. Problemet är att vi här, liksom när det gäller högskoleministerns svar, har olika åsikter. Jag är väldigt intresserad av en översikt av de forskningsresultat som forskarna kommer fram till. I stället för att ta än den ena forskaren, än den andra forskaren vore det, tror jag, för samhällsdebatten ett positivt tillskott om man kunde få fram en sammanställning av utbildningsvetenskapliga resultat och då på en mer saklig grund än vad vi förtroendevalda med våra olika åsikter kan ta fram. Det är vad jag efterfrågar, inte en bok till av två folkpartister. 393 Statsrådet () replik: Utbildningsminister har gett i uppdrag att göra en sådan sammanställning. Jag hoppas att med stort intresse tar del av den sammanställningen och motverkar alla försök att pricka utbildningsministern för detta i KU. Olyckligtvis har det tagits initiativ till det här i . Men det är väl bra att få den kunskapssammanställning som efterlyser. 394 () replik: Jag kan förstå att högskoleministern blir lite stressad av debatten om kvalitet. I mitt inledningsanförande sade jag att utbildningsministern saknar visioner och någon form av idé om vart ska i kunskapssamhället. Problemet för dig, , är att du lovade väldigt mycket. Du lovade att man skulle satsa på civil forskning. Det var ni i ensamma om att kräva. Ni ligger långt ifrån det. Jag tror att det var ett ganska orimligt löfte. Problemet är, som sagt, att du i valrörelsen gav det löftet. Du lovade också att göra en miljardsatsning på kvalitet i högskoleutbildningen, men det har inte blivit någon miljardsatsning. Du lovade studenter att de skulle få höjda studiemedel, men det har inte blivit någon höjning av studiemedlen. Det problemet möter du . När vi visar att det går att göra en kvalitetssatsning för att få höjd kvalitet och 100 miljoner för en ökad arbetslivskoppling och för att studenterna ska få större möjligheter att få jobb blir du lite stressad. Du vill hellre ha en debatt om begreppet kvalitet. Jo, det kan man nog ha, men jag tror att de ute på högskolorna också vill se lite konkreta åtgärder. 395 Statsrådet () replik: Jag tycker inte att inlägg här tillförde särskilt mycket. Det har lett till kvalitetsförbättringar ute på våra lärosäten. Det kan finnas saker som gör mig stressad men definitivt inte socialdemokratisk kritik om att vi gör för lite för kvaliteten. Min debattposition är ganska tacksam därför att det är ett etablerat faktum i att ni socialdemokrater satsade på kvantitet och glömde kvaliteten. Det var motiverat under ett långt skede att bygga ut antalet högskoleplatser. Men när man gjorde det borde man också ha sett till att studentpengen hängde med så att kvaliteten kunde bevaras. Det är ni som har skapat de svarta hål som har nämnts tidigare i debatten. 396 () replik: Om man inte tricksar med siffrorna utan räknar nettopengar till sektorn blir det väldigt lite kvar av de högskolesatsningar som du talar om. Då ligger era satsningar i paritet med den förra regeringens satsningar, och det kanske inte är så mycket att yvas för eftersom du hävdar att det inte var några satsningar på kvaliteten. Det vi gör i vårt omprövningsarbete är att visa hur man kan bygga en strategi som är mer långsiktig för , en vision om hur ska ta sig an kunskapssamhället. Där ingår det att möta de många människor som , ganska stora ungdomskullar, går ut från gymnasieskolan och möter en arbetsmarknad som tvärstannar. Hur ska man möta den situationen? Ni gör ingenting. Ni gör heller ingenting i budgetpropositionen åt kvaliteten i högskoleutbildningarna, något ni lovade i valrörelsen. Det är klart att det blir lite jobbigt att möta en opposition som klarar av att göra båda delarna därför att vi väljer att prioritera det som är viktigt för . 397 Statsrådet () replik: Innan man anklagar någon för ett löftesbrott bör man vara ganska noga med vad som har utlovats och framför allt huruvida den tid som löftesställaren har på sig att infria löftena har löpt ut. Vi har lovat saker som vi ska åstadkomma . Det är fortfarande fullt möjligt att vi, med de 360 miljoner som vi redan har satsat, med avgift för utländska studenter, med de tillskott som kan komma i samband med det nya resursfördelningssystemet, når till de nivåer som talar om. Vad gäller enprocentsmålet ville gå ännu längre. når regeringen det enprocentsmål som Europeiska unionen har satt upp enligt . Det har ingen annan regeringen i det här landet gjort. 398 () replik: Det är mycket positivt att ministern i sitt anförande nämner ESS-anläggningen, som ju är en viktig anläggning för och som vi hoppas ska kunna lokaliseras till . Där finns alldeles utomordentliga förutsättningar för att en sådan anläggning ska fungera. Ministern sade också att det snart kan bli dags att trycka på knappen. Min fråga blir om ministern har någon uppfattning om tidtabellen framöver. När kan vi trycka på knappen i ? 399 Statsrådet () replik: Jag önskar att jag kunde svara på den frågan. Vi arbetar nu och jag är glad att kunna säga att min främsta medarbetare i detta avseende är den förra socialdemokratiska finansministern med att värva europeiskt stöd. Den här anläggningen kostar . Ett enskilt land kan inte bygga den själv, utan många måste komma samman. Lika irriterad som jag var på envishet när han var min motståndare, lika glad är jag över denna envishet när han för min räkning åker som en skottspole i för att värva de länders stöd vi behöver. Jag ska själv delta i invigningen av den nya anläggningen i . Den är visserligen trasig, så jag vet inte hur det påverkar stämningen vid invigningen, men jag ska dock vara där. Mitt huvudsyfte med att åka till denna trasiga maskin är att få bidrag till ESS. 400 () replik: Vi är glada för att regeringen har denna insikt att är den bästa platsen. Jag kommer ihåg att vi hade en debatt om detta . Då nämnde ministern att var ett alternativ, men förstår jag att ministern också insett att är det verkliga alternativet. 401 Statsrådet () replik: Det är väl det enda realistiska alternativ som kvarstår. 402 (): Det är många elever som inte klarar de grundläggande kunskapsmålen efter att ha gått i . Det finns forskare som menar att det är ända upp mot av eleverna i den svenska skolan som har bristfälliga färdigheter när de går ut ur . Det gäller tyvärr inte bara den svenska utan i högsta grad även fortsättningen på utbildningen, nämligen gymnasieskolan. har det kommit fram en rapport från som visar på kunskapsbrister. Det gäller ända upp mot av de elever som går ut från gymnasieskolan. Hur kunde det bli så här? Alltsedan grundskolereformen, som infördes , har det funnits en vision om att alla elever ska ha samma förutsättningar och möjligheter att få utbildning och kunna få läsa vidare i sanning en bra och god vision. Men när på denna resa kom man på denna befängda tanke att alla människor är stöpta i samma form och ska utbildas på samma sätt i ungefär samma ämnen? En skola för alla är enligt mitt förmenande en skola som tar hänsyn till de individuella olikheterna och intressena, som ser olikheter hos människor som tillgång i stället och som skapar en nyfikenhet att gå vidare på de områden varje elev är bäst på. Jag blir så arg när jag hör vuxna människor som är ansvariga för skolverksamheten det kan vara politiker här eller lokala politiker bara skylla på hemförhållanden och dåliga lokaler. Detta har naturligtvis betydelse, men tv-serien om klass 9 A visar väl om något vikten om skolans eget inre arbete. Vi vet att det som gör skillnad om man har välutbildade och pedagogiska lärare. Vi vet att det gör skillnad med professionellt ledarskap, kontinuerliga utvärderingar redan tidigt, gott samarbete med hemmen, höga förväntningar på eleverna, program mot mobbning och positivt arbetsklimat. Detta borde inte vara en nyhet för någon, men ändå finns många skolor som definitivt inte lever efter denna sanning. Vi moderater har påpekat att antalet mål i skolan är alldeles för stort. Man kan inte fokusera på allting, för då tappar man kanske det viktigaste. Fokus ska vara på kunskap, och det ska det vara redan i förskolan. Där ska lärarna, förutom den självklara pedagogiska omsorgs- och lekdelen, också tänka på läsinlärning, tänka på skrivinlärning och tänka på matteinlärning och mer än nu ta till vara små barns förmåga och lust att vilja lära. Redan i årskurs 1 kan så gott som alla lära sig läsa om bara läraren har fokus på det och inte på en massa annat. kunde de flesta barnen läsa i årskurs 1. Varför är det inte så på alla skolor? Det har alltid förvånat mig att det är så viktigt hur många minuter varje elev får ha matte på schemat, men egentligen bryr man sig om hur mycket matte eleven lär sig. Man har inte gjort uppföljningar, eller haft det, under de tidigare åren. Alla måste rätta sig efter timplaner, alla ska börja skolan det året de fyller . Vem vet hur det tog för oss som sitter här inne att lära oss läsa, cykla och åka skidor? Huvudsaken är inte hur det tog utan att vi lärde oss.