prot · GV0993 · 2008-04-10 00:00:00 — Jag har själv sagt att bedrägerier och felaktigheter ska bekämpas. Jag har sagt att revisionsrätten måste få en större roll i EU-samarbetet. Vi håller strikt på att hålla igen på utgifterna inom EU-området, inte minst för att kunna undvika att vi får felaktigheter. Om man tvingar någon till återhållsamhet med utgifter tvingar man också fram en bättre ekonomistyrning. Om man minskar på strukturstödet till redan rika länder minskar man också där en del av risken för felaktigheter och koncentrerar i stället resurserna på att stödja och följa upp de länder som verkligen behöver hjälp, exempelvis de nya medlemsländerna. Läser man utlåtandet ser man att det finns kraftfulla skrivningar. Detta står finansutskottet självklart för, och förhoppningsvis snart också . Det innebär att vi har ett bra dokument för att jobba vidare med frågorna. Jag vet också att när det gäller flyttcirkusen i är lika engagerad som vi är, men det är möjligt att hon inte tycker att man ska ta upp det som ett ultimatum i Lissabonfördraget, som jag vet att en del har drivit. Det är fel forum. Om man driver det i rätt forum och med kraft kan vi nå framgång. Vi vet att vi ännu inte har fransmännen med oss där, men förhoppningsvis kommer de också att vara med på noterna och inse det orimliga i detta. 7 (): Jag vill börja med det uppväxande släktet, framtidsfolket, barnen. 75 miljoner av medborgarna i EU är barn. Det mesta som EU bestämmer påverkar faktiskt barnen. Trots detta har barnen varit osynliga i många av EU:s beslut fram till . Vi skulle med EU:s hjälp kunna se till att vi fokuserar på barns rättigheter och får ett starkare samarbete mellan länderna. EU kan faktiskt bidra med att förändra tillvaron för alla de barn som är fattiga, sjuka, allergiska och för dem som inte får gå i skolan, är hemlösa, utnyttjas sexuellt, tvingas sälja sexuella tjänster eller tvingas utföra stölder åt vuxna. Mycket av detta är nationella beslut, men vi kan med hjälp av Lissabonstrategin numera också mäta sociala förhållanden mellan länder, och det är ett steg i rätt riktning. Vi kan också fokusera mycket mer på barn och barns rättigheter inom EU. Jag hoppas att tar chansen när vi är ordförandeland 2009. När detta är sagt vill jag yrka bifall till utlåtandet. EU är ju en process, en viljeinriktning något man vill ska bli bättre. Jag vill till exempel att vi ska ha fler socialdemokrater i och mer socialt ansvarstagande. Vi kan ha olika åsikter om vad vi vill med EU, men det är en process som vi förändrar. Vi vill göra EU bättre. När vi antar det här utlåtandet om EU:s långtidsbudget trycker vi på subsidiaritetsprincipen, det europeiska mervärdet, proportionalitet, sund ekonomisk förvaltning och restriktivitet när det gäller EU:s budget. Vi är mycket noga med det från finansutskottets sida. Vi vet att utgifterna har förändrats, men det är fortfarande så att de stora utgifterna är på de traditionella områdena: jordbruks- och regionalpolitiken. Det är också därför som det är positivt att vi gör dessa översyner där vi också i en process kan förändra saker och ting. Vi vill få över mer till budgeten på forskning, utveckling och på miljö- och klimatpolitik, som visserligen har ökat lite men på alldeles för låga nivåer. Forskning, utveckling, strategiska investeringar, infrastrukturprojekt och utbytesprogram på utbildningsområdet är sådana saker som EU borde satsa mer på, liksom självklart också på de rättsliga frågorna som grov gränsöverskridande brottslighet, människohandel och narkotikasmuggling. Vi behöver förstärka resurserna där. Vi vill också som EU-medborgare bidra till mänskliga rättigheter i hela världen och se till att vi är en del i en globaliserad värld. Där kan EU göra mycket mer. Vill vi något med det måste vi också förändra vår budget. Det kräver ökade insatser. Jag vill också särskilt understryka detta med miljö- och klimatfrågorna liksom forskning och utveckling inom miljö- och klimatfrågorna. Här kan vi flytta fram positionerna. En av de största anledningarna till att man är med i EU tycker jag är just miljöfrågorna. Det är för att vi ska kunna påverka klimatförändringarna och samarbeta över nationsgränserna. Ett annat skäl är förstås den sociala dimensionen. Men med miljöfrågorna, restriktivitet med emissioner och så vidare och att se till så att vi satsar på smarta klimatlösningar i alla EU-länder kommer vi väldigt långt. Vi ska ha en sund ekonomisk förvaltning. Det är de grundläggande principerna för EU:s långtidsbudget. Vi vill se till så att vi har en restriktiv budget, att vi förbättrar kontrollen av EU:s medel och att de används korrekt. Vi kan självfallet inte acceptera att de gemensamma medlen används på felaktigt sätt eller att det pågår fusk. Jag noterade att kommenterade att det pågår fusk även i de olika medlemsländerna. Det är ju sant. Jag noterade också att kd:s representant försökte ta exemplet med bidragsfusk i . Jag vet att detta är något slags mantra som man försöker köra med, att bidragsfusket är det stora problemet i det här landet. Vi vet att skattefusket inte bara är dubbelt så stort eller tre eller fyra gånger så stort det är tio gånger värre än det vi kallar för bidragsfusket! Det är där man måste ta i med hårdhandskarna. Det är synd att man gång på gång slänger ur sig detta om att bidragsfusket är det stora problemet med vår budget. Allra sist vill jag kommentera detta att vi vill ha lokaliserat enbart till . Det vill vi av miljöskäl, säkerhetsskäl och av ekonomiska skäl. Som sagt var: Jag yrkar bifall till utskottets förslag i utlåtandet. 8 () replik: Jag vill tacka . Det var till stora delar ett bra anförande, men det var några saker jag saknade. När man pratar om att EU ska bli bättre på klimatfrågorna är det också viktigt att fråga hur EU använder sina pengar . Är de klimatbra? Sedan kan man alltid ha en diskussion om det är så i riksdag, men eftersom både och jag är i opposition nu kan vi lämna den frågan och i stället gå över till EU-frågan. Är EU:s budget klimatsäkrad? Svaret är nej. Hur kan det då komma sig att Socialdemokraterna inte vill gå med på ett sådant krav om att vi ska tillsätta en arbetsgrupp både i och på EU-nivå som ska ta en genomgång av EU:s budget för att klimatsäkra den, så att pengarna inte ska gå till saker som direkt förstör klimatet? Det är den viktigaste frågan. Jag är lite besviken på att Socialdemokraterna inte vågar ta steget att gå med på detta för att få en trovärdighet i sin argumentering. Sedan säger och det gjorde förvisso också att det är viktigt med forskning på EU-nivå och att det kan finnas ett mervärde där. Det är väldigt lätt att hålla med om detta, men måste man veta att när det gäller EU:s forskningspolitik inom till exempel energiområdet går de mesta pengarna till kärnkraftsforskning via . De går inte till forskning om förnybara energikällor, vilket jag som Miljöpartist skulle vilja hoppas på. Det är inte där man satsar , utan pengarna går till det gamla, till kärnkraften. Det är beklagansvärt, och jag hoppas att kan intyga att det som Socialdemokraterna vill ha är forskning om förnybara energikällor och noll kronor till kärnkraft. 9 () replik: Som jag sade i mitt anförande är en av de viktigaste anledningarna att vara med i EU just miljöfrågorna. samarbetar vi och ser till så att vi ställer krav på varandra som medlemsländer eftersom utsläppen, emissionerna, inte känner några nationsgränser. Därför måste vi hjälpas åt. vi diskuterade för och emot var jag väldigt förvånad över att sådana som miljöpartister ställde sig negativa till just detta projekt med EU, som faktiskt kan förbättra miljön. är visserligen språkrör positiv till EU, och det välkomnar jag. Jag tycker att det är bra att man nu börjar få en större klarsynthet när det gäller vad vi kan göra med EU och att man faktiskt flyttar fram positionerna både när det gäller forskning om förnybara energikällor och när det gäller att se till att vi ställer hårdare krav på varandra. Vi ser till att vi hjälps åt. Vi ser till att de fattigaste medlemsländerna faktiskt kan gå ifrån sin gamla typ av industri och gå in i en ny industri som inte har de utsläpp som man har haft tidigare. Det handlar också om att man går in i en mer miljöanpassad jordbruksproduktion. Många av de gamla medlemsländerna har tyvärr använt en annan typ av jordbruksproduktion. Det ser jag som det stora positiva med EU. Vi flyttar fram positionerna när det gäller miljöfrågorna. Det är också därför som vi kan ställa krav. Jag har inget emot att man föreslår vissa saker, som gör. Men vi ska inte slå in öppna dörrar och bara ställa sådana krav som andra inte kan gå med på, utan vi flyttar fram positionerna steg för steg. 10 () replik: avslutar med att säga att vi inte ska föra fram förslag eller idéer som andra inte kan gå med på. Såvitt jag vet har regeringen aldrig föreslagit detta inför de 26 andra medlemsländerna. Såvitt jag vet har inget annat parti än fört fram detta i riksdag. Vi gör det nu och har gjort det . har inget annat parti nappat på det. Då är frågan: Vill verkligen , Socialdemokraterna och resten av kammaren att EU ska vara en förkämpe för miljön? Nej, jag tror inte det. Det är bara ett vackert ord för att man ska försöka framhäva att EU är en miljöorganisation. EU är ingen miljöorganisation. Sanningen är tvärtom att EU satsar mer pengar på forskning och utveckling av kärnkraft än på förnybara energikällor. EU satsar, via sin jordbruksbudget, mer pengar på ett storskaligt kemikaliejordbruk än på ett ekologiskt jordbruk. Sanningen är att EU inom struktur- och regionalfonderna satsar mer pengar på byggande av motorvägar, flygplatser och hamnar än vad man gör på till exempel järnvägar. Det är den sanning som finns om EU:s budget. Det är därför kravet finns. Ska EU ha någon trovärdighet när EU går ut och säger inför resten av världens länder att vi måste sänka koldioxidutsläppen måste EU också göra någonting själv. Man kan inte bara sätta upp fina målsättningar. Det krävs mer från EU än att bara sätta upp en målsättning. Socialdemokraterna ska väl inte nöja sig med detta, utan man ska också se vad vi faktiskt kan göra för att förändra EU:s budget så att den inte förstör miljön. är berett att göra detta med ett mycket konkret förslag som skulle göra EU bättre. Frågan är varför inte andra partier är med på det förslaget. 11 () replik: Jag välkomnar till det aktiva EU-engagemanget. Jag tycker att det är roligt att nu vill förändra EU till ett bättre EU i stället för att bara ställa sig utanför och säga: nej, nej. Man är nu beredd att vara med i processen, precis som vi har sagt. Vi vill att EU ska bli än bättre på miljöpolitiken. Vi vill satsa mer på järnvägssatsningar, och vi vill få ned koldioxidutsläppen. Vi vill ha ett modernare EU som satsar på forskning och utveckling. Vi vill se till att vi satsar på klimatsmarta lösningar och att vi hittar möjligheter till en modern syn på industriproduktion där vi inte släpper ut emissioner. Där flyttar vi också fram positionerna när det gäller Reach och kemikalieproduktionen. Och det handlar om att vi faktiskt använder EU som ett sådant redskap för att få en bättre miljöpolitik. Sedan kan vi också kräva det av andra länder runt om på jorden. 12 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i finansutskottets utlåtande och påminna om att det faktiskt är budgetarbetet efter 2013 som vi talar om. Det kan vara bra att veta i det här sammanhanget. I det läget kan man roa sig med att titta i det förslag till ett Lissabonfördrag som finns på bordet hos de flesta i det här huset. Om Lissabonfördraget införs blir det långtgående ändringar av unionens finanser och budget, särskilt vad gäller de institutionella förbindelserna och beslutsförfarandena. fastställs en bestämd rangordning mellan de grundläggande rättsakterna om unionens finanser och budget, vilket bidrar till det nödvändiga förtydligandet av systemets beslutsfattande. I samband med att det nya fördraget träder i kraft kommer budgetprocessen att förändras. Uppdelningen i de så kallade obligatoriska och icke obligatoriska utgifterna avskaffas. kallas jordbruksutgifter för obligatoriska och övriga för icke obligatoriska. I Lissabonfördraget stadfästs principen att den fleråriga budgetramen ska vara rättsligt bindande, vilket upprepade gånger har efterlyst. Detta sker då genom införandet av en särskilt rättslig grund för antagandet av förordningen som innehåller denna ram. som man avskaffar de obligatoriska utgifterna slår man fast att det finns tillräckliga medel för att fullfölja åtaganden gentemot tredje part, i detta fall till exempel lantbruket. För medlemsstaterna var denna rättsliga bindande formalisering den nödvändiga kompensationen för att distinktionen mellan obligatoriska och icke obligatoriska utgifter skulle avskaffas, eftersom flera medlemsstater ansåg att utökade budgetbefogenhet i fråga om hela unionens utgifter måste styras av en strikt budgetdisciplin. Unionen ska se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik. Utan att inverka på andra inkomster ska budgeten finansieras med egna medel. Det finansiella ramverket ska genom regler antas enhälligt av rådet med godkännande i stället för genom institutionella överenskommelser. Den fleråriga budgetramen syftar till att säkerställa en regelbunden utveckling av unionens utgifter. Det finansiella ramverket ska vara med intention att det ska sammanfalla med mandatperioderna i , är kanske bäst att tillägga. Andra läsningen av budgeten avskaffas och ersätts av en ny förlikningsprocess, men hur den processen ska se ut och vilka som ska delta i denna står ännu inte klart. och rådet ska besluta om årsbudgeten på lika villkor. Detta innebär att budgeten inte kan antas utan att godkänner den. Skulle rådet och inte vara överens efter förlikning kan anta ändringsförslag till kommissionens förslag om över hälften av ledamöter och tre femtedelar av närvarande parlamentsledamöter röstar för det. Kommissionens roll kommer att stärkas genom att den får möjlighet att komma med ändringsförslag till den egna budgeten , ända fram tills man nått en förlikning. Detta innebär alltså att kommissionen uttalat får axla rollen som medlare tills man hittar den bästa lösningen. Min tolkning av detta förslag är att våra parlamentariker både här och i får större möjlighet att påverka budgeten än . Framför allt blir det inga uppgörelser mellan och på ett hotellrum i . 13 (): hade utbildningsutskottet en utfrågning, ett seminarium, om det europeiska forskningsområdet med kommissionären . Den ägde rum här i , och jag var inbjuden att vara kommentator i debatten. Jag hade varit i veckan innan och forskat i frågan: Hur kom det sig att EU inte kunde bidra med pengar till de stora investeringarna i, som det hette förr, tung vetenskaplig utrustning? Man ägnade sig huvudsakligen åt att försöka få fram någonting som kallades för gemensamma program, som jag för övrigt egentligen inte hade några invändningar emot. De låg väldigt nära den svenska inriktningen. Då svarade kommissionären att vid den stora budgetförhandlingen hade det tyvärr blivit så att toppledarna och det var väl då närmast i de här slutna hotellrummen hade reducerat kommissionens möjligheter att inom det vetenskapliga ramprogrammet göra stora investeringar. Man hade dragit ned det med antingen eller , hur man nu ser det. Det innebar att kommissionen inte kan lämna EU-bidrag till stora etableringar. Jag tycker att jag fick klart för mig att här var det något som hade skett utan genomtänkt strategi. Jag vet inte hur den agerade här. Det är enhällighetsbeslut, men uppenbarligen hade man kommit att acceptera det. Vad talar vi om för typ? Vi talar bland annat om den stora investering som kanske skulle kunna äga rum i , den så kallade ESS som kostar . arbetar för att försöka få hem den investeringen. Då erbjuder man ett bottenbidrag, och det är inte lite pengar. Det är ungefär som den nuvarande regeringen har gett som en förhandlingsmöjlighet. Men det är klart, för ett land som som inte är ett stort land är det väldiga belopp. Man kan möjligen tänka sig att de riktigt stora länderna har tyckt att om man inte har EU-pengar med i sammanhanget innebär det att det bara är de riktigt stora länderna som kan ha sådana stora investeringar. har till exempel gjort två starka investeringar och beslutat om det. Jag tror att de betalar i botten. Min slutsats är att om det är något som borde passa är det att just den här delen, den som reducerades olyckligtvis vid toppmötet, försöker vi väcka till liv igen och återinföra. Jag hoppas att kommissionen det verkade så på kommissionären kommer att lägga fram ett förslag om detta. skulle kunna stödja möjligheten för kommissionen att ge substantiella bidrag när det gäller europeiska investeringar. Jag tog med mig ett dokument som heter European Road Map for Research Infrastructures. Report, 2006. Det är första gången som man i har lyckats att i en sidoverksamhet till EU ena sig om en prioriteringslista stora investeringar, och det är inte bara stora investeringar av typ . Det är även sådana saker som decentraliserad datakraft. Det finns humanistiska och samhällsvetenskapliga stora projekt, bland annat om hur man ska använda registerdata i folkhälsan. Min mening är att här har vi en prioritering som passar . Jag är väldigt positiv till vad finansutskottet har skrivit på s. 25 om det här. Det är precis vad som skulle kunna vara en viktig ståndpunkt i budgetförhandlingarna. Jag vill tacka utskottet för att det finns med. Jag tycker att det är viktigt. Jag tycker att det ska drivas i trojkaarbetet. Det gäller att skapa medengagerade andra länder som tycker detsamma. Man kanske kan börja med länder av Sverigetyp med hög vetenskaplig nivå men inte stora nog för att ta sådana stora grundplattor på egen hand. Men kanske kan man få även nu i trojkan att se på samma sätt. Jag tycker att ordförandeskapet ger oss fina möjligheter att i budgetförhandlingen driva detta som en svensk ståndpunkt men också som ordförandeskap. Jag har en känsla av att den här omfattningen av pengar är precis vad man kan använda sig av i ett ordförandeskap för att ge en profil åt ett ordförandeskap, lagom litet, lagom stort. Det är därför som jag har velat hålla det här anförandet. Jag har lärt mig de här sakerna i min egenskap av ordförande i . Jag har också sett och anser att i det svenska forskningspolitiska systemet spelar investeringar i utrustning, eller infrastruktur som det numera heter, i verkligheten en utomordentligt stor roll. Vi behöver inte ha stora centraliserade beslutssystem. Vi kan göra det genom investeringar. Då kommer forskningssystemet att dras till de stora investeringarna, och då får man på det sättet indirekt en inriktning på vad som är viktigt. Vårt eget svenska prioriteringssystem för den här typen av investeringar är taktat nu med Esfrirapporten. Jag tycker att här har vi, och genom utskottets förnäma skrivning, en mycket bra politik som vi bör driva trojkavis, nationellt och ordförandeskapsvis framåt. Låt mig också få säga att jag var mycket glad när utskottets ordförande refererade till att det här är ett sätt för ett modernt utskottsarbete. Jag är väldigt glad för det. Nästa steg är att finansutskottet och fru ordförande i använder sig av denna policy i kontakterna under något halvår eller framåt med motsvarande finansutskottet, med motsvarande och just lanserar den här inriktningen som nu kommer att anta. På detta sätt har jag bett att få framföra min tillfredsställelse över finansutskottets skrivning. 14 () replik: Jag vill tacka för det initierade inlägget om forskning. Visst är det så att forskning har stor betydelse. Är det på något område där man kan se ett bra ställe där man ska samarbeta om framtida möjligheter är det ju forskning. Men det som diskuterats mest är väl ändå hur mycket EU ska få styra forskningen. Vi har en svensk tradition av att forskningen är väldigt fri, medan vi har ett EU-system som inneburit att det är väldigt konkreta projekt som det bestäms om att man ska forska i. Det har varit en diskussion om hur styrande det får vara. Jag vet ärligt talat, fru talman, inte hur långt den diskussionen har kommit. Men jag vet så pass mycket att det är ganska många forskare som är rätt irriterade över denna styrning och inte minst den pappersexercis som behövs för att ta del av till exempel sjunde ramprogrammet på EU-nivå. Det tror jag man ska lyfta upp i denna diskussion. Jag tycker också att det är bra att lyfter upp det svenska ordförandeskapet. Han för naturligtvis fram sin åsikt, men då kan man också fråga om inte frågan om att klimatsäkra EU:s budget är en sådan fråga som vi borde föra fram. Jag hoppas att har en liknande åsikt som om att detta är något som vi borde lyfta fram. Slutligen, fru talman, kan man ha olika åsikter om just ESS-anläggningen i där till exempel både i och är motståndare till byggandet av denna forskningsanläggning på grund av att det sker på bästa åkerjord. Men det bryr sig kanske inte om i detta sammanhang. 15 () replik: Det är faktiskt intressant att notera att en del nu i det ramprogram som gäller är det europeiska forskningsrådet. Det är ett forskningsråd som är utbrutet ur det vanliga systemet och som arbetar på samma sätt som våra forskningsråd, nämligen med ansökningar nedifrån. Jag tror att det är frigjort tillräckligt mycket från det som har varit överbyråkrati och styrning. Kommissionären hade för övrigt en inställning som gick ut på att det gällde att ha bredare program och mindre byråkrati. Om hans generaldirektorat kommer att lyckas vet man väl inte, men jag tyckte inte att det fanns något att erinra mot hans sätt att förstå forskningsprocesserna. Han lyfte också fram styrningselement. Då var det just att man borde prioritera energi- och klimatforskning. Jag vågar inte gå in på frågan hur EU:s budget ska hanteras. Det får mina ärade kolleger hantera. Men den materiella innebörden i även grundläggande forskning är man beredd att ge en inriktning mot energi och klimat. Låt mig sedan få säga att ESS verkligen inte är det enda. Vi har andra stora satsningar i hela , även möjligheter i . Kärnan är ju att för att det ska vara möjligt att göra dessa investeringar behöver de medelstora och medelsmå länderna ta del av EU:s finanser. Här finns ett exempel på där kompetensen är blandad, och ska förbli blandad, men där just mervärdet ligger i bidrag från EU:s budget. 16 () replik: I den sista frågan håller jag helt med . Det måste ges ökade möjligheter för små och medelstora länder att ta del av EU:s forskningspengar och att bygga upp verksamhet. Där är vi alltså helt överens. Det har varit en snedfördelning. De stora länderna har, precis som inom andra politikområden, tagit åt sig för mycket kan vi som företrädare för ett litet land givetvis tycka. Det är bra att man ser över detta. Jag är också nöjd med svar om forskningen, styrningen och så vidare att det kanske håller på att lättas upp. Också det skulle minska EU:s byråkrati och pappersexercis och därmed också eventuella oegentligheter när det gäller EU:s forskningspengar, något som också har varit ett bekymmer. Där har vi nog liknande åsikter. När det sedan gäller ESS-anläggningen i , som lyfter fram som ett jättebra exempel, bör man kanske också titta på klimatfrågorna och energifrågorna eftersom anläggningen kommer att dra väldigt mycket energi. Dessutom läggs den på en av bästa åkerjordar. Det har varit en stark invändning till exempel från i , i , om att man kanske borde hitta en annan placering. Däremot har jag som miljöpartist aldrig lagt mig i forskningen i sig. Den kan nog vara både bra och mindre bra; det lägger jag mig alltså inte i. Men just placeringen är det viktiga här. Dessutom, och där tror jag att delar min åsikt, är finansieringen ännu inte klar. har ställt upp med pengar, och beträffande EU har man fått förhandsbesked. Men det fattas fortfarande 8 miljarder, tror jag, så det räcker inte. 17 () replik: Jag ska kanske inte lägga mig i hanteringen av lokaliseringen, placeringen.