prot · GV09127 · 2008-06-12 00:00:00 — Detta kan naturligtvis utgöra ett problem för en kvinna som blir utsatt för misshandel, något som alltid är allvarligt oavsett vem som utsätts för den och som, som i det här fallet, kan få oönskade konsekvenser. I utlänningslagen finns det en skyddsklausul som säger att man, om man kan göra troligt att man varit utsatt för misshandel, kan få lov att stanna på egen grund det vill säga att man inte behöver lämna landet trots att man egentligen skulle ha behövt göra det enligt huvudregeln. Det här är naturligtvis ett extra skydd. Dessutom har man alltid möjlighet att lämna in en asylansökan på egen merit, med utgångspunkt i detta. 99 (): Det var ett väldigt betryggande svar från statsrådet, vilket jag vill tacka för. Ett av de omskrivna fallen är det om 27-åriga från . Det är ett mer beklämmande fall eftersom det är fråga om ett tvångsäktenskap. Delar ministern bedömningen att skyddet är litet för kvinnor i arrangerade äktenskap? Och vad kan man i sådana fall göra för att stärka skyddet? 100 Statsrådet (): Vad frågeställaren tar upp är naturligtvis angelägna och viktiga frågor. Det är också anledningen till att regeringen redan har gett i uppdrag att återkomma det kommer att återrapporteras till regeringen med ett besked om i vilken utsträckning som den av mig tidigare nämnda skyddsklausulen tillämpas. Jag vill också understryka att det ibland kan vara svårt att få kvinnor att anmäla misshandel. Så är det oavsett om de har kommit hit inom ramen för ett nyetablerat äktenskap eller om de vistas här i landet. Väldigt mycket handlar om informationsinsatser riktade till de här kvinnorna för att göra dem uppmärksamma på sina rättigheter. Men det är svårt därför att det handlar om språkförbistring. Jag tror att frivilligorganisationer, till exempel kvinnojourer och motsvarande, har en väldigt stor betydelse när det gäller att uppmärksamma de här kvinnorna, stärka dem och få dem att inte vara rädda utan faktiskt våga gå till myndigheterna och till exempel göra anspråk på att nämnda skyddsklausul tas i anspråk och tillämpas. Det tror jag är en del av lösningen. 101 (): Min fråga riktas till miljöministern. Landsbygdsprogrammet har öppnat för ökad produktion av biogas. Det är en bra utveckling från många aspekter. Min fråga rör prissättningen vid våra mackar när det gäller biogas. knyts prisutvecklingen till diesel- och bensinpriserna. Det får konsekvensen att priset på biogas ökar när vi höjer koldioxidskatten, vilket inte är den utveckling som vi hade räknat med. Dock vet jag att frågan till stor del är en producentfråga, inte en statlig fråga. Det är ändå intressant att höra hur regeringen ser på detta. Det här förhållandet hämmar ju utvecklingen av ett miljövänligt drivmedel. 102 Miljöminister (): Det är en viktig fråga som tar upp eftersom det är så viktigt att kunna öka både produktionen av och tillgången på biogas. Rent allmänt är det så att det nu är en introduktionsfas för biogasen. Visserligen har vi med statliga, rätt stora, medel möjliggjort fler mackar där biogas kan tankas. Ändå har många av de projekt som satts i gång i början haft en knagglig ekonomi; många har kunnat visa på att lönsamheten inte var tillräcklig i början. Det är naturligtvis sådant man hänvisar till när priserna rätt kraftigt höjs. Jag tycker ändå att det avgörande och viktiga för att efterfrågan på biogas ska öka tillräckligt mycket är att priset hålls klart under prisutvecklingen för bensin och diesel. Därför finns det skäl för producenter och försäljare att mycket noga tänka sig för. Vi är också beredda att följa frågan vidare. 103 (): Det låter bra. Frågan blir ännu viktigare i och med att det oftast är kommuner som står för produktionen och som står för den här principen. Jag ställer faktiskt större krav på kommunerna än jag ställer på privata bolag i det här sammanhanget. Dock ser jag en risk här. Jag skulle gärna se att man också kunde sänka mervärdesskatten på just biogas för att ännu mer stimulera den. Det innebär att alla parter i sammanhanget måste ta sitt ansvar. 104 Miljöminister (): Biogasen är ett av de absolut bästa biodrivmedlen från miljösynpunkt. Därför är det här mycket viktigt. Jag tycker att producenterna mycket noga ska tänka sig för så att inte förutsättningarna dras undan för den marknad som man senare vill leva på och göra affärer med. Därför är det en mycket viktig fråga hur priset framöver sätts. Vi har tagit bort alla skatter på biodrivmedel, också på biogasen, som vi kan enligt EU-reglerna. Därför är det ännu viktigare att producenterna inte minst kommunerna, som pekade på är medvetna om detta. Vi följer noga frågan. Om den här utvecklingen inte blir tillräckligt tillfredsställande är vi beredda att överväga vilka ytterligare åtgärder som krävs. 105 (): Min fråga riktas till kulturministern. har vi kunnat läsa om en ny undersökning som visar att kvinnor önskar att de hade tid och pengar för att kunna ta del av fler kulturaktiviteter. visar det sig vara kris i många branscher. På ser man allt färre besökare. Vi hör att kräver en kriskommission för scenkonsten. Museerna får allt färre besökare sedan den moderatledda regeringen införde entréavgift där. Vi har också kunnat följa hur regionmusiken och regionteatrar har fått lägre statliga och regionala bidrag. Vi tar del av uppgifter om att också filmbranschen har det besvärligt, åtminstone när det gäller biografer som inte får gratisreklam av kulturministern. Vi undrar naturligtvis på vilket sätt regeringen vill möta den här situationen och göra kulturen mer tillgänglig. 106 Kulturminister (): Först vill jag tacka för frågan. Självfallet ser jag som kulturminister gärna att fler nyttjar den kultur som vi har. Vi har ett väldigt stort kulturutbud. Innan vi går in alltför mycket på eländesbeskrivningen ska vi, tycker jag, glädjas åt att svenskarna är ett av de mest aktiva folken i hela . Vi sjunger mest i kör. Vi går mest på museer, teatrar och bio. Vi läser böcker och så vidare. När det gäller museibesöken är det betydligt fler nästan 500 000 fler som går på museer än före den så kallade fria entrén. Jag har haft möten med såväl som Svensk Scenkonst och för att diskutera det som man uppfattar som problem. Det ser inte illa ut överallt. Jag konstaterar dessutom att nu kommer att nyanställa. 107 (): Det är bra med samtal och insatser. Ett av skälen till att fler personer besöker museerna är att de upptäckte dem därför att museerna öppnades för fler tack vare den fria entrén. Det är den ambitionen som vi måste ha. Vi måste se till att fler kommer till kulturen. ser vi att Unga i är hotad. Det kommer färre personer till . Vi kan läsa om en vikande arbetsmarknad för många kulturarbetare. Vi socialdemokrater fick avslag på vår önskan om att öka insatserna för . Det finns möjligheter att göra saker hellre än att samtala. 108 Kulturminister (): Jag tycker ändå att det sker rätt mycket. Den borgerliga regeringen införde fri entré för barn och unga, inklusive specialutställningarna. En stor grupp av besökarna är barn och unga. Trots allt lyckas museerna ha spännande utställningar som drar publik. Den vikande kulturarbetsmarknaden är naturligtvis en känslig fråga eftersom det handlar om många frilansare, men har det kommit till mellan 5 000 och 6 000 nya jobb inom kultursektorn. Det är skakigt. Det beror på hur mycket pengar människor har och hur mycket tid de har. Ett bekymmer är inte att det är många kvinnor som nyttjar kultur utan att det är så pass få män. Om jag har någon extra ambition är det att få fler män att upptäcka kulturen, läsa böcker, gå på teater och se dans. Den irländska folkomröstningen om Lissabonfördraget 109 (): Jag skulle vilja fråga om den irländska folkomröstningen. går irländarna till valurnorna för att rösta om Lissabonfördraget. Vi vet ännu inte om ja-sidan eller nej-sidan vinner, men vi vet att om nej-sidan vinner är det ytterst osäkert om den segern kommer att respekteras. röstade nej till ett förslag om att uttala att man ska respektera den irländska folkomröstningen. Det gläder mig att röstade för att den ska respekteras. Men röstade emot. På måste regeringen ha en linje i frågan om den irländska folkomröstningen ska respekteras. Min fråga till är: Ska den det? 110 Statsrådet (): Så länge vallokalerna på är öppna tycker jag att vi ska vara ytterligt försiktiga med att säga någonting som kan påverka utgången av folkomröstningen. Alla vet att den är positiv till fördraget och arbetar för att ska ratificera det. är det det irländska folket som ska ta ställning till hur de vill se relation till det nya fördraget. Jag har sett att utländska ministrar från olika länder har haft synpunkter, men jag tycker att det är olämpligt. Jag tycker att vi ska vänta med kommentarerna tills vi har sett hur det irländska folket har bestämt. 111 (): Det gläder mig att den , till skillnad från exempelvis den franska, väljer att hålla tyst i stället för att framföra hotelser. Det är bra gjort av regeringen. Min fråga kvarstår ändå. Det är trots allt gällande praxis att när ett folk röstar nej till förslag om att ge EU ännu mer makt brukar det inte respekteras. Man brukar komma tillbaka med samma förslag en gång till i en ny folkomröstning , eller så döps förslaget om, körs fram igen och man låter inte folken rösta. Jag tycker inte att det är ett demokratiskt acceptabelt sätt att hantera dessa frågor. Min fråga till kvarstår: Anser regeringen att folkomröstningen på ska respekteras även om det blir ett nej? Kommer man att köra den linje som röstade för i eller tänker man köra på den linje som röstade för i ? 112 Statsrådet (): Det är intressant. Först får jag en fråga. Jag svarar att jag inte vill svara. Sedan återkommer frågeställaren och säger att han tycker att det är bra att jag inte svarar. Men sedan fortsätter han och upprepar frågan. Det här är ett speciellt meningsutbyte. Precis som säger vill jag inte lägga mig i irländsk politik, däremot fransk politik. Jag tycker att det var olämpligt av den franske utrikesministern att yttra sig på det sätt som han gjorde. Just av det skälet vill jag vara ytterligt noga med att inte yttra mig så att det påverkar utgången av den irländska folkomröstningen, annat än att säga att jag utifrån mina värderingar, och den utifrån våra värderingar, förordar att stöder det nya fördraget. Jag vill ändå påpeka att historieskrivningen var felaktig. De holländska och franska folkens nej till det förra fördraget har lett till Hushållsnära tjänster och prostitution 113 (): Jag vill ställa en fråga till regeringens företrädare . Tidningen har rapporterat att har avslöjat ännu en kopplerihärva som har lockat hundratals manliga Stockholmskunder att köpa hushållsnära tjänster till bra priser. Prostitutionsverksamheten ska ha pågått under , och de hushållsnära tjänsterna har enligt åklagaren i själva verket inneburit sexuella tjänster i olika former. Hur mycket av anmälda skatteavdrag för hushållsnära tjänster som har gått till prostitutionsverksamhet är fortfarande inte klarlagt. Därför undrar jag om regeringen är beredd att skjuta till extra medel till granskning för att säkerställa att våra gemensamma resurser inte går till att betala sexuella tjänster. 114 Statsrådet (): Socialdemokraterna har bedrivit en mångårig kampanj mot skattereduktion för hushållsnära tjänster, men detta argument innebär ett lågvattenmärke. Att en viss företeelse i samhället också belastas av kriminalitet gäller massor av verksamhet. Någon frågade här om skolbibliotek. Tänk om någon har snattat på ett skolbibliotek. Ska det i så fall läggas ned? Så kan man inte resonera. Att verksamheter missbrukas kan inte vara ett skäl mot en hel verksamhet. Som vi har redovisat i mängder av debatter i kammaren tror vi att en växande tjänstesektor är bra för , att hushållsnära tjänster är bra för livskvaliteten för många människor. Vi är mycket stolta över den reformen. All kriminalitet ska bekämpas självfallet också denna. Men det är inget skäl mot hushållsnära tjänster. 115 (): Till skillnad från regeringens företrädare tar jag allvarligt på att människor utnyttjas för köp av sexuella tjänster. Det är otillständigt att man dessutom försöker göra det under falska premisser och kalla det hushållsnära tjänster. Jag försöker uppmärksamma ett problem som jag tror kommer att öka. Jag tror nämligen inte att man kommer att hålla sig till den typen av kriminell verksamhet. har också pekat på att det uppenbarligen fuskas med hushållsnära tjänster och skatteavdrag. Därför är det märkligt att regeringens företrädare inte vill svara på frågan om han inte tycker att det är viktigt att tillsätta extra medel för att ska granska verksamheten så att det bara blir laglig verksamhet hushållsnära tjänster som får skatteavdrag. Jag tycker fortfarande att det är pinsamt och beklämmande att skattemedel kan gå till köp av sexuella tjänster. Varför tycker inte regeringen det? 116 Statsrådet (): Jag tyckte inte att andra inlägg lyfte hennes argumentation. Jag vidhåller att det är beklämmande att blanda ihop det faktum att brottslighet förekommer på ett visst område med huruvida detta område ska få förekomma över huvud taget. Regeringens position är mycket klar. Vi är emot all olaglig verksamhet. Vi är emot allt skattefusk. Vi vill att de rättsvårdande myndigheterna och skattemyndigheterna ska ingripa mot alla olagligheter och mot allt skattefusk. Som justitieminister så väl har redogjort för här stärker vi hela rättskedjan i kampen mot olagligheterna. Det gäller naturligtvis också prostitution. 117 (): Jag har en fråga till forskningsminister . Regeringen förbereder som bäst en mycket viktig forskningsproposition. Till sin hjälp har man resultat från ett flertal särskilda utredningar. Många av förslagen är mycket bra, men på en punkt är jag orolig. Det gäller risken för en ytterligare koncentration av statens forskningsfinansiering. Utredningen om forskningsfinansiering har nämligen föreslagit inrättandet av en enda central myndighet med ansvar för all forskningsfinansiering. Då olika typ av forskning ofta utgår från olika typ av villkor vore en sådan maktkoncentration till en myndighet synnerligen olycklig, för att inte säga farlig, om bredden på svensk forsknings många olika nischer ska garanteras. Jag undrar därför hur forskningsministern avser att möta behovet av en mångfald forskningsfinansiärer i den kommande forskningspropositionen. 118 Statsrådet (): Vi har, som sagt, fått in utredning, och vi har skickat ut den på remiss. Remissvaren har just kommit in, och jag har hunnit läsa en hel del av dem. Väldigt många av dem innehåller i korthet synpunkten: gör en korrekt analys, men hon landar i fel lösning. Regeringen överväger nu utredningens förslag och remissvaren. Hur vi landar i frågan kommer vi att redovisa i forskningspropositionen. Det jag är beredd att säga är just det som många remissinstanser säger, nämligen att det finns ett antal problem i svensk forskningsfinansiering, men det finns naturligtvis fler lösningar än de som har föreslagit. 119 (): Först vill jag tacka forskningsminister för svaret. Forskningen utgör själva grunden för kunskapsutvecklingen i vårt samhälle, och jag anser att vi i behöver en forskningspolitik som medverkar till att ge vårt land en möjlighet att bli en långsiktigt framstående aktör. Tyvärr har vårt land under tidigare s-regeringar inte hävdat sig så bra som tidigare i den internationella forskningskonkurrensen. Jag anser att en ökad koncentration i stället för mångfaldstänkande inte är rätt väg. Det har också visat sig, enligt de förslag som tidigare lade fram. Jag vill därmed skicka med forskningsministern i det fortsatta arbetet att jag anser att förslaget att öka koncentrationen ytterligare riskerar att leda till att halkar efter ännu mer internationellt sett. 120 Statsrådet (): Jag tackar för det medskicket. Jag kan försäkra att vi ser mycket seriöst på denna fråga. Jag delar naturligtvis väldigt mycket av den verklighetsbeskrivning vi får här. Det vi jobbar med nu i regeringen är bland annat att vidga ramen för forskning. Men det räcker inte bara med mer pengar, precis som den här frågan handlar om, utan vi måste se till att alla pengar i systemet används så bra som möjligt. Då gäller det att hitta en bra medelväg mellan fragmentisering och maktkoncentration. Det finns också tendenser till fragmentisering, att forskningsanslagen blir allt mindre och allt kortare. Det behövs ibland system som binder ihop de olika delarna av forskningskedjan. Vi ska hitta bra lösningar på detta. Det försäkrar jag. Vi återkommer i forskningspropositionen. 121 (): Vi har följt debatten om klimatfrågan i medierna. Bensinskatten ska höjas, säger och de borgerliga partierna. Statsministern säger: Nej, den ska inte höjas. Sedan säger miljöministern: , den ska höjas. Det är samma sak med snabbtågen. Det ska byggas massvis med snabbtåg, säger . Nej, det är omöjligt, säger statsministern och finansministern. Jo, det är visst möjligt, till och med önskvärt och ska hända, säger miljöministern. Samma sak gäller klimatmålet. Det ska ligga på , säger . Det ska ligga på , säger miljöministern. Statsministern säger: Vi ska nog inte ha något klimatmål över huvud taget. Därför vill jag fråga statsrådet : Är det eller som står för regeringens klimatpolitik? 122 Statsrådet (): Som har framgått tidigare under frågestunden fattar regeringen sina beslut kollektivt. Låt oss titta på de beslut som regeringen verkligen har fattat. De innebär en kraftig uppgradering av miljöarbetet över huvud taget och klimatarbetet i synnerhet. har blivit en ledande aktör i , och är en ledande aktör i världen, för att vi på det viktiga ska få en internationell strategi mot klimathotet. I en process kan man naturligtvis ha olika synpunkter och olika tonvikt. Men om man antyder att vår statsminister skulle ta lätt på klimathotet visar man att man inte har följt massmedierna över huvud taget. har blivit en ledande internationell aktör i klimatfrågan. Det tycker jag att alla svenskar ska vara tacksamma för. 123 (): är stolt över statsministern. Det framgick väl. Och det kanske inte var någon stor överraskning för vare sig tittarna eller kammaren. Men frågan gällde inte det. Frågan gällde vems besked som väljarna ska lita på, när statsministern säger oförändrat bensinpris och miljöministern säger höjt bensinpris, när statsministern säger inga nya dyra tågsatsningar och miljöministern säger nya stora dyra tågsatsningar. eget parti har i Klimatberedningen varit överens om det ena. Statsministern säger det andra. Är det statsministerns besked eller miljöministerns besked som gäller i klimatfrågan? 124 Statsrådet (): Om har tankat vet han att bensinpriset har höjts kraftigt, så han kan vara helt lugn på den punkten. Vad gäller tågsatsningar har statsrådet på ett utmärkt sätt tidigare under denna frågestund redogjort för regeringens samlade hållning. Vi planerar en infrastrukturproposition som kommer att innehålla en satsning på järnvägstrafik. Det pågår redan ett antal mycket viktiga järnvägsprojekt i Hallandstunneln, och så vidare men vi kommer med ytterligare satsningar. Så långt råder det ingen åsiktsskillnad. 125 (): För sedan träffade jag ett stort antal kommunalråd från och några representanter för Polisstyrelsen i . För att fortsätta på fråga, var alla väldigt oroade över polissituationen i . Från polisstyrelsen kommer siffror som visar att man kommer att gå med 250 miljoner i underskott 2009 och ytterligare 250 miljoner 2010. Om man räknar det i polistjänster är det 500. Enligt mina kontakter i polisstyrelsen har man sökt mer anslag hos men ännu inte fått några klara besked. Jag vill då fråga justitieministern: besked vill justitieministern att jag ska lämna till de lokala politikerna i som är väldigt oroliga över situationen? 126 (m): Det besked som ska lämna till sina kamrater i och andra engagerade i polisen i är naturligtvis att , precis som de andra myndigheterna, får sina resurser tilldelade av . Det är viktigt med den prognosgivning som kommer från de enskilda myndigheterna, som kommer . Det är ofta besked om hur det ser ut och att det behövs mer pengar. Utifrån det underlaget måste och regeringen agera i sitt budgetarbete. När det gäller polisverksamheten i är det inte det elände som Socialdemokraterna visar upp. är en myndighet som har anställt många nya poliser men också väldigt mycket ny civil personal, även om vi har sett en minskning under detta år. är också den polismyndighet som har öppnat flest nya poliskontor och verkligen kunnat, tack vare våra insatser, sätta in verksamhet i förorter och områden som har saknat polisverksamhet. Jag tycker att de har en bra utgångspunkt för sitt arbete. 127 (): Jag är otroligt glad och tacksam över det arbete som genomför. Det är en otroligt duktig poliskår vi har i min hemregion. Däremot finns det problem, och det tycker jag inte att man ska blunda för. Ett problem är till exempel att när man startar en ny polisstation i utarmas polisen i , på grund av att det inte finns tillräckligt mycket resurser, varpå problemen flyttar från till . Det betyder inte att problemen försvinner. På det sättet ser vi hur problemen i byter plats, i stället för att tas om hand ordentligt. Det här beror på en oro: Vilka framtidssatsningar kan man göra? Hur kan man planera för polisverksamheten? Den oron tycker jag att justitieministern ska ta på allvar. 128 (m): Jag har varit ordförande för , så jag är rätt väl insatt i de stora verksamheter som har att hantera. Enstaka procent i löneutveckling och annat får också kraftigt genomslag i en så stor myndighet. Vi talar om den största polismyndigheten i . Jag tar bekymmer på stort allvar. Men vad jag försökte säga var att man inte får glömma allt det bra som görs och den volymtillväxt som också sker på polisverksamheten. Vi vet att den satsning som vi gör och den målsättning vi har innebär nya och ökade krav på hela rättsväsendet. Vi har också, bland annat i , sett att de satsningarna redan har gett lite väl mycket resultat, vilket har fått till följd att exempelvis åklagarna har fått bekymmer som varken vi eller åklagarna riktigt hade räknat med. Det är naturligtvis stora problem, och man vill ha mer pengar än man har fått. tycker jag att det är bra att se att arbetet ger resultat. Vi kommer att se till att får förstärkningar framöver och blir ännu bättre. Miljömålet om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse 129 (): Jag har en fråga till kulturministern om senaste utvärdering, där det sägs att delmålet för en långsiktigt hållbar förvaltning av bebyggelsens kulturhistoriska värden är svårt att uppnå inom den uppsatta tidsramen. Det lär saknas kunskapsunderlag både lokalt och centralt, och flera kommuner saknar också kompetens inom området. Därför beaktas inte kulturmiljövärdena i den fysiska planeringen på många håll. Det saknas också formellt skydd för flera områden av riksintresse, och kommunerna utnyttjar inte de möjligheter som finns inom . Därför vill jag fråga kulturministern vad regeringen tänker göra för att bättre nå upp till miljömålet om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. 130 Kulturminister (): Det här är delvis en fråga som gäller flera olika departement. har jag inte läst just den här rapporten, men , miljöministern, jordbruksminister och jag har haft gemensamt möte på med våra respektive myndigheter, i mitt fall, för att se vad vi kan göra tillsammans. Väldigt många frågor hamnar emellan. Det handlar om brister när det gäller vad man vet och kan på länsstyrelserna. Vi kan bli mycket bättre. På miljövårdsområdet kommer också en proposition miljömålsproposition, heter det som är ett samarbete mellan de olika departementen. Det sker också mycket inom ramen för länsmuseerna och hembygdsrörelsen, som gör ett stort arbete. Men det finns absolut ett kunskapsglapp. Jag är väl medveten om det. 131 (): Jag är bekymrad över att det finns en obalans i dagens samhälle just mellan natur- och kulturmiljövården. Kulturmiljövården får ofta stryka på foten för att den inte har lika starka företrädare.