prot · GV09112 · 2008-05-15 00:00:00 — En annan stor grupp är studenter som alltså inte är yrkesverksamma men som har varit med och finansierat a-kassan. Det kan finnas andra grupper. Vi ska fortsätta analysen, men stora grupper som har lämnat har förmodligen gjort det utifrån de enskildas mycket välmotiverade synsätt att de inte vill finansiera något som de upplever inte ger särskilt mycket tillbaka. Återigen: Förändringen av a-kassan i sin helhet beskrivs som ett av de viktigaste instrumenten för att varaktigt öka sysselsättningen i . Vi får väl se när vänsterpartierna går till val nästa gång om ni menar att allt detta ska läggas tillbaka till hur det var med en därmed ökad arbetslöshet som följd. 53 (): och sammanträder parlamentariska församlings politiska utskott här i . Kollegerna har enats om att jag ska ställa en fråga till statsministern om globaliseringens inverkan på demokratiutvecklingen i världen och hur som ordförandeland i avser att driva frågan om demokratisering och globalisering inom ram. 54 Statsminister (): Det verkar vara en sympatisk grunddemokratisk ordning att man får rösta fram vilka frågor som ska ställas! När jag tidigt blev politiskt intresserad var demokrati något som satt väldigt trångt i en del av och några få övriga delar av världen. Det har varit en ganska fantastisk resa att få uppleva demokratins utbredning. Inte minst på vår egen kontinent är detta väldigt tydligt. Militärjuntor av olika slag har fallit i södra . Kommunismen har inte längre grepp om östra . Det har kommit demokratier på plats i dess efterföljd. har varit en förkämpe för att tidigt gå fram för att säkerställa demokratins utveckling och att värna mänskliga rättigheter och kommer fortsatt att göra så, också i de länder som kallar sig demokratier, vilket vi naturligtvis inte ska glömma bort. Liknande ser vi också i övriga delar av världen. Det är mycket kvar att göra, men vi ska inte förtröttas. Det är väldigt många människor på vår jord som fortsatt inte har möjlighet att få rösta, och det är en grundläggande rättighet som dessutom ger anständiga samhällen varhelst demokratin kommer på plats. 55 (): Jag har känt statsministern i riksdagsarbetet , och jag måste säga att har inte statsministern gjort sig känd för att vara någon stor kramare av svenska kollektivavtal. Det är en oro som jag naturligtvis upplever. låter det annorlunda i retoriken. Men det är många som tvivlar på retoriken, om den är äkta eller ett spel för gallerierna, inte minst från svensk fackföreningsrörelses sida. Vore det inte ett alldeles ypperligt tillfälle för statsministern att skingra den oro som ändå finns ute i samhället? Jag tror att statsministern är medveten om den, även om han i svaret till viftar bort frågan. Vore det inte ett ypperligt tillfälle att vid toppmötet ta upp denna fråga och deklarera detta? Barroso var tidigt ute till stöd för i detta. Det vore väl bra att få stödet för de svenska kollektivavtalen ytterligare deklarerat från högsta ort i EU. Varför missar statsministern denna chans som finns på toppmötet ? 56 Statsminister (): Som jag sade tycker jag att en kollektivavtalsbaserad modell med ett stort ansvarstagande från de avtalsslutande parterna är att föredra framför den lagstiftning, ofta med lagstyrning kring minimilönenivåer, som finns i andra länder. Vår modell är att föredra, men den är inte perfekt i alla delar, och den förtjänar ibland att diskuteras hur kan den utvecklas? En utgångspunkt för mig är att den dom, Lavaldomen, som ligger till grund för mycket av den oro som finns ju inte i grunden ifrågasätter den svenska kollektivavtalsmodellen. Det var trots allt delvis detta som hade kunnat ligga till grund för den typ av oro som frågeställaren ger uttryck för. Domen leder till frågor om tillämpning i marginalen av den svenska arbetsmarknaden som vi vill analysera och har bett en utredare titta på fram till . Om jag skulle påstå en massa saker blir det mer baserat på oro och vad som kanske är. Det är inget fel att göra så i opinionsbildning, men en statsminister har delvis en annan roll. Det måste vara mer grundat i att vi har gjort vår analys och de facto vet vad vi talar om. Utifrån det kan man sedan välja att agera. 57 (): var debatten som hetast i om huruvida vi skulle ansluta oss till Europeiska unionen eller ej. Jag förespråkade ett medlemskap. Det gjorde jag utifrån miljöfrågorna, därför att det behövs ett brett engagemang internationellt och internationella lösningar, inte minst för att enskilda länder inte ska kunna undandra sig ansvar och på det sättet kortsiktigt få konkurrensfördelar för den egna industrin. Det gläder mig nu mycket när jag ser att EU börjar leverera rejält på det här området. Kommissionen har lagt fram sitt förslag till klimat- och energipaket. Min fråga till statsministern är: Hur ser statsministern på möjligheter att uppfylla förnybarhetsmålet och biodrivmedelsmålet? 58 Statsminister (): Vi har sida vid sida kämpat för att ska träda in i Europeiska unionen just grundat på att mänskligheten nu står inför gränsöverskridande problem som de gamla nationalstaterna inte ensamt kan svara upp gentemot. Det kanske mest tydliga exemplet är hur miljöproblem är gränsöverskridande. Vi kan rena aldrig så mycket här i , vi påverkas ändå av energiproduktion och utsläpp som sker i vår omvärld. EU blir ett sätt att tillsammans ta ansvar för och möta de miljöhot som vi står inför. har i den bördefördelning som sker med anledning av det 20-procentsmål som antogs vid angett att vi i vår energianvändning ska gå från en 40-procentig andel förnybar energi . Det första vi då gör är naturligtvis att titta igenom den myckna investering som väntar av förnybar energi i och användandet av de särskilda gröna certifikaten som ger kommersiellt gångbara priser för att växla in det förnybara. Det kommer till exempel att bli mycket mer vindkraft i . Vi är inte riktigt färdiga med analysen, men det är klart att vi har hopp om att vi ska kunna nå denna mycket ambitiösa målsättning också när det gäller biobränslet. 59 (): Den svenska modellen bygger på att arbetsmarknadens parter tecknar kollektivavtal på arbetsmarknaden, kollektivavtal som reglerar löner och sjysta arbetsvillkor. För att den svenska modellen ska fungera krävs det en hög facklig organisationsgrad, men också att facket ges möjlighet att finnas på plats ute på arbetsplatserna för att kontrollera och bevaka att kollektivavtalen följs. Men kollektivavtal handlar inte bara om löner. De handlar också om arbetsvillkor och arbetsmiljö. Om kollektivavtalen inte kan värnas innebär det att facket förlorar en möjlighet att arbeta för att förbättra arbetsmiljön på arbetsplatserna. Min fråga till statsminister är: Vilka åtgärder är statsministern beredd att vidta för att värna kollektivavtalen och därmed ge fackliga organisationer viktiga och nödvändiga verktyg för att jobba för arbetsmiljöförbättringar? 60 Statsminister (): Det handlar naturligtvis bland annat om att i samtal med länder där man inte har den här typen av modell skapa förståelse för att detta har tjänat oss väl och har fungerat väl. Det måste naturligtvis också i grunden bygga på att det är ansvarsbärande parter som agerar på ett sätt som väcker förtroende hos medlemmar och hos andra här i . Det har ju förts en diskussion. Först hette det att partierna tappade sina medlemmar. heter det att fackföreningar också har problem att behålla sina medlemmar. Det leder till samma typ av diskussion, det vill säga vem som har huvudansvaret för att se till att man är attraktiv för att behålla eller till och med få nya medlemmar. Rimligen bör också, precis som de politiska partierna, de fackliga företrädarna ställa sig frågan: Företräder vi potentiella medlemmar och de medlemmar vi har på allra bästa sätt? Kan vi på något sätt medverka genom att i opinionsbildning påpeka att hög organisationsgrad är en viktig grund för att vi inte ska få den utveckling som vi har sett i länder med väldigt låg anslutningsgrad, där det ibland blir mer extrema yttringar i en del fackförbund, ska jag naturligtvis bistå med det. Men precis som det har varit för de politiska partierna är det väldigt mycket en fråga om omprövning också för fackförbund här i . Sysselsättningen för personer med funktionsnedsättning 61 (): Min fråga till statsminister handlar om personer med funktionsnedsättning och deras rätt till arbete. Vi vet ju att tillgängligheten är helt avgörande för att en person med funktionsnedsättning ska kunna leva ett självständigt liv. Vi vet också att en majoritet av personerna med funktionsnedsättning skulle kunna utföra ett förvärvsarbete om arbetsmiljön var tillgänglig och arbetsuppgifterna anpassade. Min fråga till statsministern är: Vilka åtgärder kommer statsministern och regeringen att vidta för att minska utanförskapet och öka sysselsättningen för personer med funktionsnedsättning? 62 Statsminister (): Jag möter allt oftare en förändrad attityd. Det gäller och det gäller Arbetsförmedlingen. Man frågar i mindre utsträckning vilken förmåga som saknas och ställer mer frågan: Vilken förmåga finns? Det är en större mental förändring än vi kanske har klart för oss. Den som har en funktionsnedsättning, den som till del inte är arbetsförmögen kan om man ändrar förutsättningarna eller hjälper till på annat vis faktiskt ha både arbetsförmåga och utföra ett arbete väl så bra som andra. Vi har sett många exempel på det. Jag har själv varit i hos Left is som anställer personer med Aspergers syndrom. De gör ett fantastiskt arbete, givet att man har anpassat det till deras förutsättningar. Vi hade 600 personer med funktionsnedsättning registrerade hos Arbetsförmedlingen. Det är färre . Det beror delvis på att våra nystartsjobb har varit verkningsfulla för den här gruppen och att vi har alltmer av lönebidragssystem för att hjälpa också dem med funktionsnedsättning i en god konjunktur och en god arbetsmarknad. Men vi kommer säkert att behöva göra mer. Kommunernas ökade kostnader för socialbidrag 63 (): ställde jag här i kammaren en fråga till statsministern om de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna med anledning av försämringarna inom a-kassan, framför allt med tanke på att ni har tagit bort plusjobb och utbildningsvikariat. För tidigt väckt fråga, svarade statsministern den gången. Men precis som vi socialdemokrater befarade har försämringarna lett till att mer än hälften av kommuner har fått ökade socialbidragskostnader, och många människor har förstås hamnat i en hopplös situation och kan inte försörja sig själva. Därför ställer jag frågan igen till statsministern: Hur anser statsministern att kommunerna ska finansiera de här ökade kostnaderna? Alla kommuner har ju inte en bra ekonomi, och 2, 3 eller 4 miljoner kan faktiskt vara skillnaden mellan röda och svarta siffror i bokslutet. 64 Statsminister (): SKL:s senaste rapport visar att kommunbalansen kom ut något mer positivt än vi trodde. Jag tror att vi har ett överskott i kommunsektorn på drygt 7 miljarder. Det är alltså inte en korrekt beskrivning att det allmänt skulle vara underskott i kommuner. Dessutom är det som påpekar så att regeringens politik kan antas ge en varaktig sysselsättningsökning med ungefär 90 000 personer. De finns spridda över hela landet. Fler i arbete betyder fler skattebetalare. Det betyder mer i skatteinkomster till kommunen och därmed naturligtvis en förmåga att också ha råd med de utgifter som finns i en kommun. Regeringen för en politik riktad mot att ta ned utanförskapet. Det är det mest framgångsrika sättet att säkerställa att man har råd med stöd till grupper som fortsatt står utanför. Det återspeglas också som sagt i ett fortsatt överskott i kommuner, även om vi är lite oroliga, kanske framför allt på landstingssidan, för hur varaktigt och uthålligt detta kommer att vara framöver. 65 (): , , firar vi FN:s internationella familjedag. Familjen hålls högt av det svenska folket. En ny Sifoundersökning visar att nio av tio svenskar anser att det är en grundläggande rättighet för ett barn att få växa upp tillsammans med både sin mamma och sin pappa. införs vårdnadsbidraget och jämställdhetsbonusen. I regeringsförklaringen utlovas kontinuerligt stöd till föräldrarna under barnens uppväxt. har inte regeringen ännu anammat det som exempelvis både Labour och så tydligt har tagit ställning för i , nämligen att alla beslut som påverkar stabiliteten i äktenskap och familj på något sätt måste konsekvensbeskrivas utifrån hur de påverkar familjen. Min fråga är alltså: Är detta att konsekvensbeskriva politiska beslut utifrån hur familjen påverkas någonting som statsministern ställer upp på? 66 Statsminister (): Jag kan försäkra att har man ett parti som heter i sin regering har man så att säga utredningsenheten i regeringen. Det påpekas naturligtvis vilka effekter på familjen som olika förslag har. Den för mycket viktiga vårdnadsbidragsreformen är ju en del av regeringens familjepolitiska program som syftar till att ge familjer utökade valmöjligheter i ett land där vi redan har rätt rika valmöjligheter med en stark föräldraförsäkring, en kvalitativ förskola, goda möjligheter att ha bra tillsyn och pedagogiska verktyg för att barn ska kunna utvecklas på ett bra sätt. Till det tycker vi att det är viktigt att tillföra det som också gör att föräldrar får utökade möjligheter att själva bestämma vad de tycker är rätt balans i livet i hur man hjälper till att se sina barn växa upp. 67 (): Just nu pågår arbete i, som redan har sagts, politiska utskott här i . De frågor som reses i sammanhangen är många. En av dem gäller Nord . Det har diskuterats här i i kammaren, i hearingar, i med mera. Konsekvenserna av projektet diskuteras också i utskott. Parlamentariker från undrar om regeringen ser en möjlighet att diskutera denna fråga när alla parter finns på plats, som i , eftersom frågan är viktig ur många olika aspekter demokrati, miljö, energi, ekonomi och säkerhetspolitiskt. Kommer statsministern och regeringen att anta utmaningen att lyfta upp den typen av frågor under det svenska ordförandeskapet i och därmed öka den mellanstatliga delaktigheten? 68 Statsminister (): Nord Streams idé om att lägga en lång gasledning i har här i bemötts av två typer av förhållningssätt. Alldeles oaktat frågor om deltagande och diskussion har de tre vänsterpartierna förklarat att de redan vet vad svaret är: Nej, det blir inget. Alliansregeringen har mer försökt att utgå från att vi har lagar och konventioner som styr hur man ska förhålla sig till bland annat stora infrastrukturprojekt. Det finns en internationell havskonvention som tillåter att man lägger ut gasledningar men det finns också nationell miljölagstiftning som ska pröva om det har miljökonsekvenser som kan vara negativa för inte minst den diskussion som har varit på , som jag besökte i går. Vi avser att fullfölja detta på ett seriöst sätt och pröva detta i enlighet med svensk lagstiftning. Skälet till att vi än så länge inte har kunnat fullt ut pröva detta är att Nord Stream inte har framställt ett underlag som vi menar går att använda för den typen av prövning. Innan man har det på plats är det svårt att föra debatten. Vi avvaktar och återkommer sedan med våra ställningstaganden utifrån hur svensk lagstiftning ser ut. 69 (): Jag vill ställa en fråga om ordens makt. Ord och begrepp är sådant som bestämmer vår självuppfattning och hur vi uppfattar omvärlden. Det ord jag riktar in mig på är arbetslöshetsersättning. Det råkar heta på engelska jobseekers allowance, vilket säger vad det är fråga om också i svensk uppfattning, nämligen jobbsökarersättning eller till och med jobbsökarbidrag. Eftersom alla partier är överens om att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring undrar jag om statsministern tycker att det kan vara något för oss att ta efter. 70 Statsminister (): Jag vill bara påpeka för denna riksdag att politiken rätt ofta gör den typen av avvägningar att byta namn på saker. har det handlat om yrkeskategorier som ska heta saker som ligger i tiden. har det handlat om system där signaler blir fel. Förtidspensionär är ett sådant ord. Vi hade ett jättesystem som skulle bestå av förtidspensionärer, som därmed signalerade att man har jobbat färdigt, är pensionär fast . säger vi att man lever med sjuk- och aktivitetsersättning. Vår ambition är att en hel del av dem ska motiveras att komma tillbaka till arbetslivet. På samma sätt har vi nu en jobb- och utvecklingsgaranti, som just lägger press på att man ska vara aktivt jobbsökande och stå till arbetsmarknadens förfogande. Det är viktigt om vi på olika sätt kan arbeta med ord men framför allt med åtgärder för att se till att vår arbetslinje hålls upp. Det är naturligtvis i grunden bra att arbetsföra människor också arbetar, både för deras egen ekonomi och hälsa och för samhällets allmänna utveckling. 71 (): Min fråga handlar om kommuner som medvetet bryter mot lagen. Statsministerns egen hemkommun har blivit ökänd efter den moderata kommunledningens beslut att driva igenom en tvångsprivatisering av Tibble gymnasium. Turbulensen blev stor efter reautförsäljningen av skolan. Skolministern kände sig tvingad att ge Statskontoret i uppdrag att utreda lagligheten i dessa avknoppningar. har Statskontoret kommit med sina slutsatser. Statskontorets sammanfattning är tydlig: Avknoppning kan strida mot både kommunallagen och EG-rätten, men om en privatisering ska genomföras ska marknadsprissättning gälla. Men alla kommuner tänker uppenbarligen inte följa lagen. är på väg att återigen privatisera en skola, Skarpängsskolan. Den moderata kommunledningen vill rea ut skolan för , trots att Kunskapsskolan har förklarat att man kan tänka sig att köpa skolan för . Vad tycker statsministern om att och andra kommuner uppenbarligen medvetet bryter mot lagen genom att slumpa bort kommunala skolor? Kommer regeringen på något sätt att agera för att sätta stopp för detta? 72 Statsminister (): Jag är som bekant inte kommunalråd i . Man försöker ibland att framställa det som att det i min hemkommun finns människor som lider oerhört svårt, har det jobbigt och är plågade av allt som görs. Det är inte vad man känner igen när man bor i . Den gymnasieskola som nämndes är fortsatt mycket populär. Vår uppfattning är att kommunen naturligtvis ska följa lagstiftningen. Men det är också känt att kommuner i en lång rad fall det spelar inte så stor roll vilken majoritet de har ibland testar gränser och vill se prövningar av olika saker. Exakt vad som gäller i det här fallet är jag inte insatt i eftersom jag inte längre har några kommunalpolitiska uppdrag i . Uppföljning av statsministerns besök i 73 (): Jag har en fråga rörande . Statsministern var på besök där. Jag och många andra med mig, engagerade demokrativänner, var mycket positiva till den lista på politiska fångar som överlämnades och den höga profil som statsministern intog i den frågan. Min fråga är enkel. Har det skett någon uppföljning efter Kinaresan? Har man kunnat se några signaler från regimen i i frågan, så att människorna en vacker dag kan bli fria? 74 Statsminister (): Det vi initierat är en dialog om mänskliga rättigheter med den kinesiska statsledningen. Man bör notera att en del biståndsmedel används för till och med en magisterutbildning i mänskliga rättigheter vid ett av universiteten i . Jag själv besökte det. Det är en framgång att trots enpartisystem det finns en möjlighet att fördjupa den typen av utveckling i . Jag tycker att vi ska vårda och fortsätta att driva denna dialog om mänskliga rättigheter. Vi överräckte som sagt en lista. Det har andra gjort före oss. Naturligtvis är syftet att den ska få positiva följder, någonting som vi ännu inte har kunnat konstatera. Kort efter det att jag var där kom kommissionen med kommissionspresident på besök. Liknande typer av diskussioner har fortsatt. Jag har inte några konkreta svar vad detta har givit för resultat, men vi är inte ensamma om att föra en dialog. Det är en återkommande metod som används när man träffar det kinesiska ledarskapet. 75 (): Jag har en fråga till statsministern om de avslutande förhandlingarna om klustervapen som börjar i . Vid förra mötet i i var en överväldigande majoritet av länder för ett förbud mot klustervapen. försökte då få till stånd ett undantag för vårt eget klustervapen bombkapsel 90, men utan framgång. kommer de avslutande mötena att hållas i , och det blir med största sannolikhet ett förbud mot klustervapen. Då kommer bombkapsel 90 att inräknas. Kommer att skriva under Oslofördraget i sin helhet om förbud mot klustervapen, eller kommer även att försöka få ett undantag för vår egen bombkapsel 90? 76 Statsminister (): Klusterammunition kan skapa allvarliga humanitära problem. Vi har tyckt, som också frågeställaren påpekar, att det därför ska bedrivas förhandlingar för en ambitiös och internationell reglering av det slag som man nu försöker få på plats. Det är naturligtvis helt omöjligt att gå dessa händelser i förväg. Vi måste först se att förhandlingarna kan avslutas på ett positivt sätt. Sedan ska vi naturligtvis förhålla oss till det. Vår uppfattning har varit att det ska vara ett internationellt avtal med en reglering som gäller lika för alla. Undantag för bombkapsel 90 77 (): Jag ska fråga om samma sak, klustervapen. Det kan vara bra att jag gör det eftersom jag inte uppfattade att det blev ett direkt rakt svar från statsministern. Kommer att fortsätta att verka för ett undantag för den svenska bombkapsel 90? Kommer att verka för reglering av användandet av klustervapen som inte är i linje med Oslodeklarationen? Kommer att verka för övergångsperioder för dem som använder klustervapen ? 78 Statsminister (): deltog i det möte som hölls i . Vi undertecknade tillsammans med ett 80-tal andra stater den deklaration som antogs vid mötet. Jag var inte själv närvarande, men det är andra som i sådana sammanhang representerar . Osloprocessens femte och sannolikt sista möte ska ske nu i . Vi står alltså precis inför detta möte. Återigen: Det är svårt att dra slutsatser av ett möte som ännu inte har varit. Men jag har åtminstone givit grundvalarna för hur vi ser på behovet av en internationell reglering. Sedan får vi återkomma till vad slutresultatet har blivit och hur vi ska förhålla oss till det. 79 (): Jag vill gå tillbaka till Laval- och Vaxholmsmålet. Det är allvar , statsministern. Det handlar om småföretagare, det handlar om byggnadsarbetare, det handlar om handelsanställda med flera, det handlar om rättvisa på arbetsmarknaden. Vi socialdemokrater vill inte att arbetare ska ställas mot varandra och konkurrera med låga löner och taskig arbetsmiljö. Det är du som har ansvaret, statsministern. Min fråga är: Kommer du att ta det? Kan statsministern här garantera att regeringen kommer att genomföra de lagstiftningsförändringar som är nödvändiga för att svenska kollektivavtal ska kunna tillämpas fullt ut i ? 80 Statsminister (): Det är allvar . Sedan nämns en massa konsekvenser, och så är det jag som ensam skulle vara ansvarig, om jag förstår frågeställaren. Det är en i alla delar felaktig beskrivning. Först och främst: Är det allvar nu? Är det inte så att Lavaldomen visar att vi har fått respekt för den svenska kollektivavtalsmodellen och att vi fortsatt är osäkra på huruvida det har mer vittgående konsekvenser? Ligger den ens i närheten av vad frågeställaren beskrev? Jag är i alla fall inte lika tvärsäker. Vi har bett en utredare att titta på detta fram till . Vad har det möjligen för effekter givet hur den svenska modellen och den svenska lagstiftningen ser ut? Det här sättet att bedriva politisk opinionsbildning går ut på att vi överdriver, att vi tar ut allting i förväg. Vi använder en piltavla, och så tror vi att vi kommer undan, vi som möjligen är lite internt splittrade och inte riktigt vet hur vi ska hantera frågan. Jag inser att jag har många roller i svenskt samhälle. Jag kan väl vara piltavla också, men jag tror inte att det löser problemet. Jag tror inte att det är ett seriöst förhållningssätt.