prot · GV09105 · 2008-05-06 00:00:00 — Låt mig först säga att basindustrin är av stor betydelse för svensk sysselsättning och tillväxt. är som en stor aktör naturligtvis också viktig för basindustrin, men förhållandet är ömsesidigt. behöver en stor och konkurrenskraftig basindustri att sälja stora volymer el till. En diskussion kring roll på en avreglerad marknad och statens möjligheter att ingripa måste utgå från det ramverk som omger bolaget och regeringen. har beslutat att ska bedriva sin verksamhet så att det genereras marknadsmässig avkastning i hela företaget. Vidare stipulerar statsstödsregler och konkurrenslagstiftning att ett statligt företag måste konkurrera på samma villkor och med samma krav som privata aktörer. Det pågår en diskussion i hela om hur europeisk basindustri ska möta de ökade kostnader som de allt tuffare klimatmålen medför. Lösningen på basindustrins konkurrenskraft ligger inte i statliga direktiv eller statlig prispolitik på energi. En gemensam marknad i EU och fria rörligheter kan inte börja begränsas. Det är i stället viktigt att vi verkar för att skapa gemensamma lösningar med vår omvärld. Handeln med utsläppsrätter är ett bra exempel i , men för att vår basindustri inte ska missgynnas behöver priset på koldioxid bli globalt. Detta skulle vara positivt ur både konkurrens- och klimatperspektiv. kan tack vare storlek, riskspridning och finansiella muskler erbjuda basindustrin långa avtal på konkurrenskraftiga villkor och gör det också utan att staten behöver ingripa med olika direktiv. har ur ett strikt affärsmässigt perspektiv tecknat långa avtal, i vissa fall upp till , med basindustrin på en volym över el. investerar också stort i anläggningar för produktion av ny förnybar energi och planerar investeringar i befintlig produktion. Totalt finns ambitioner som skulle ge ett tillskott på ca el . Om allt realiseras innebär det investeringar i , varav mer än hälften i förnybar elproduktion. är också en partner för industrin när det gäller råd för energieffektivisering. Jag och delar synen att det är en framgångsrik strategi att arbeta tillsammans med basindustrin för att teckna långa avtal på konkurrenskraftiga villkor. 22 (): Jag tackar näringsministern för svaret. , Eon och Fortum står för av den totala elproduktionskapaciteten i . står ensamt för . Samstämmiga bedömningar säger också att det saknas förutsättningar för att ytterligare en ny stor elproducent ska kunna etablera sig. Någon förändring av denna marknadskoncentration är inte att förvänta sig. Nya aktörer är i stort sett hänvisade till investeringar i vindkraft. Men att det inom den kommande mot bakgrund av investeringar i vindkraft skulle kunna etableras en värdig konkurrent till de tre stora är inte realistiskt. Nya investerare uteblir genom att det i praktiken endast är befintliga aktörer som kan investera i de kraftslag där lönsamheten är som högst. Det är alltså , Eon och Fortum det handlar om. Sedan elmarknaden i avreglerades 1996 har elpriserna ökat med . Dominansen av tre stora aktörer kan liknas vid ett så kallat oligopol. har över 50 så kallade strukturaffärer genomförts på elmarknaden. Systematiskt har företag köpts upp. De tre stora dominanterna noterar mycket stora vinster, som elpriserna har ökat påtagligt. Samma utveckling sker runt om i , där stora kraftföretag genomför och planerar uppköp. Det är från det här perspektivet som som företag och aktör på marknaden ska betraktas. Företaget ska fungera som den stabiliserande faktorn på den svenska och nordiska elmarknaden. får inte uppfattas vara en aktör i en oligopolliknande situation, där man inte har andra intressen än vilken privat aktör som helst. är det så att marknaden inte fungerar på det här området. Under den socialdemokratiska regeringstiden tog man initiativ till att analysera hur skulle kunna erbjuda industrikunder långa avtal i perspektivet . Arbetet har resulterat i ett antal avtal av det slaget. Det handlar bland annat om att koppla planerad förbrukning till det reella utfallet och arbeta med energieffektivisering. Men det räcker inte. måste arbeta sig ur intrycket av att vara ett företag som arbetar i en oligopolsituation. En del av de avtal som slutits är ett steg i rätt riktning, men det är också så att en regering aktivt kan påskynda och driva en sådan process. Det kan ske utan att hamna i konflikt med EU:s olika typer av konkurrensregler. I verksamhetsberättelse skriver förre styrelseordföranden följande: Dessutom har regeringen identifierat vissa särskilda policyfrågor av stor vikt där företag med statligt ägande ska agera föredömligt. I denna lista hittar jag sådant som jämställdhet, miljö, mångfald och arbetsmiljö. Klackenberg skriver också om företagets roll i samhället. Han utvecklar inte resonemanget, men jag hittar ingenting där som har bäring på basindustrins elförsörjning. Min uppfattning är att regeringen kan ge ledning tydliga direktiv om att arbeta med långsiktiga, förmånliga och konkurrenskraftiga avtal med svensk basindustri i syfte att trygga arbete och investeringar. Det här kan ske inom ramen för ett marknadsmässigt beteende, även om jag har beskrivit oligopolsituationen. Men det får inte bli så menlöst att staten som ägare inte uppfattas kunna ha en klar och tydlig uppfattning om elförsörjningen. säger att hon delar uppfattningen att man ska värna basindustrin. Men jag tycker inte att det räcker. Man måste ta ett steg till. Hur tänker näringsministern agera mer konkret på den punkten? 23 Näringsminister (): Låt mig först kommentera det klagade över, nämligen avregleringen av elmarknaden. Den skedde 1996. Vilka var det som styrde i då? Jo, det var ditt eget parti som lade fram detta förslag. Och ni har försvarat denna avreglering, vilket har hedrat er. Ni har försvarat avregleringen av elmarknaden. Ni har försvarat europeiseringen av elmarknaden, för ni har tyckt att det har varit bra. Men när ni nu hamnar i ett läge där ni är i opposition vet jag inte vad som händer med ert ansvar. Det är precis som att ni tänker sitta i opposition livet ut, och det gläder mig. Men det är en otroligt underlig inställning. Det som är viktigt för marknaden är att det sker mer investeringar, och det ser vi att det gör . Även om det är de tre stora som dominerar kommer det investeringar också inom basindustrin som gör att tillförseln av ny el och ny energi verkligen kommer. Vi ser väldigt goda prognoser framöver som visar att vi kommer att få ett överskott. Låt mig också säga att de som har den största möjligheten att teckna långsiktiga avtal är de stora bolagen. Det är Eon, Fortum och . Jag har haft sammanträden och möten med dem, där vi har diskuterat deras roll när det gäller att säkra deras kunder, framför allt vad gäller basindustrin. Jag kan konstatera att alla tre bolagen nu har tagit ett större ansvar för att teckna långsiktiga avtal, och är ett av dem. Men de gör det på marknadsmässiga villkor. Det är det som är det viktiga. Under ytan i frågan ligger någonting helt annat. Den här frågan har jag fått förut. Ni är inne på samma linje . Ni vill ha statlig prispolitik. Frågan är om det är en partiuppfattning att staten ska sätta pris på el, att vi ska gå in och styra och vad de ska ha för avtal och priser till bolagen. Det har aldrig varit er inställning tidigare, när ni ledde regeringen. Men har ni tydligen hamnat i helt fel hållning. Det som är viktigt att säga när det gäller roll och det som Dag Klackenberg har skrivit är att han följer upp det som jag nu har gett i uppdrag åt våra statliga bolag, nämligen att de ska göra hållbarhetsredovisningar. I hållbarhetsredovisningar ingår att redovisa vilken samhällsnytta man gör, vilken nytta man gör för jämställdheten, miljön och företagen. Det kommer att vara en redovisning som ni som riksdagsledamöter kommer att kunna följa och diskutera. Det kommer att bli en öppen redovisning. Vi är först i världen med att införa hållbarhetsredovisningar. Jag tror att det kommer att bli ett bra och strukturerat arbetssätt för de här bolagen framöver. Man ska kunna följa vad man gör. tar upp frågan och klagar över de höga elpriserna och basindustrins möjligheter. Jag har förståelse för att basindustrin är orolig. Min roll i detta är att driva på för så globala avtal som möjligt så att de företag som basindustrin konkurrerar med har likvärdiga villkor. Det är därför som överenskommelsen om klimatet i är jätteviktig. Då kanske vi kan få en global klimatöverenskommelse. Jag kan också notera att det Socialdemokraterna säger här i kammare om basindustrin är en sak. Vi behöver bara gå till Klimatberedningen och titta vad man säger där. Man säger att vi ska göra ännu mer själva i . Vi ska ha ännu högre ambitioner än vad våra konkurrentländer har. Vi ska ha ännu högre skatter och lägga på ännu mer kostnader. Det hänger inte ihop, . Ni kan inte ha olika budskap i olika rum som ni befinner er i. Ena gången säger ni att det ska vara sänkta kostnader för svensk basindustri. Ni vill ha statlig prispolitik och minska kostnaderna för att producera el. Det ska inte vara så mycket vindkraft och så vidare. Sedan sitter ni i Klimatberedningen och säger raka motsatsen. Om ni ska bli trovärdiga måste ni ha en enda åsikt. Ni kan inte byta åsikt från olika rum som ni befinner er i. 24 (): Det jag försöker utgå från är rena fakta som jag redovisat. Jag har egentligen inte värderat avregleringen av elmarknaden, som vet om hon lyssnar på mig. Jag har bara konstaterat att det är en prishöjning . Jag har konstaterat att det existerar ett oligopol med tre stora företag som dominerar. Det är en verklighet som existerar. Du kan försöka att göra partipolitik av det om du vill, men så är det. Jag försöker ge en bild av att statliga genom ägardirektiv skulle kunna spetsa sina ambitioner i långsiktiga avtal som gäller bland annat energieffektivisering. Det handlar om att utjämna priser mellan lågförbrukning och högförbrukning i olika skeden. Det går att göra sådant på marknadsmässiga villkor. Det är inte detsamma som statlig prispolitik i ett ägardirektiv från regeringen som är tydligt. Det handlar om att man från regeringens sida ska säga: Vi vill att som företag verkar för långsiktiga, förmånliga och konkurrenskraftiga avtal med svensk basindustri. I ett sådant direktiv specificerar man inga prisuppgifter om exakt vad det ena och det andra ska kosta i olika skeden. Det är fullt möjligt att göra. Dessutom finns det med i det jobbrådslag som vi har genomfört i vårt parti, och det finns med i det förslag till partikongressen som föreligger. Hur man formulerar ett sådant direktiv är egentligen inte ett stort problem. Du slingrar dig runt detta och vill inte komma fram till något och spetsa det. Du nöjer dig med att föra samtal med industrin. Det kan naturligtvis också vara bra. Det har pågått en debatt och funnits en kritik att det görs för lite på den här punkten. Du följer i någon mening upp det som startade med som näringsminister. Men det är enligt vår mening dags att ta ett steg till och också göra ett ägardirektiv på den här punkten. Jag kan bara konstatera att exportindustrin har en mycket stor betydelse. I min hembygd finns pappersbruk, pappersbruk, , , i och ABB. Det är industrier som är stora och energikrävande. Vad det nu handlar om, , är att klara balansen att utveckla svensk industri och klara miljö- och klimatmål och bibehålla konkurrenskraften på världsmarknaderna. Det är fullt möjligt. Om man tittar ser man att utsläppen i genomsnitt har legat lägre än nivå. har vi haft en bnp-tillväxt som varit . Det går att hitta balanspunkter och avvägningar där man förenar klimatstrategi med industriell utveckling. För min del är jag inte ett dugg intresserad av någon pajkastning om vem som har gjort det ena eller det andra i det här fallet. Jag utgår från den verklighet som vi nu lever och står i och ser vilka vägar vi kan hitta. Det statliga är en resurs. Det är ett välskött stort företag som kan göra mer än vad det gör . De har också själva en insikt om att de kan göra mer än vad de gör . Vi har inte nått maximum än på den punkten. Jag är fullt övertygad om att man på med alla de tjänstemän man förfogar över är kapabel att formulera ett begåvat ägardirektiv på ett sådant sätt att det varken strider mot konkurrensregler eller något annat. Då skulle man spetsa det ytterligare. Det klarar ni av att göra utan att ni bryter mot en enda regel. Här är det fråga om man vill göra det eller inte. Det är egentligen där vi står. 25 Näringsminister (): tog upp avregleringen med syfte att visa på att det var efter det som prisökningarna kom och att det var vad som var felet. Så tolkar i varje fall jag det som säger. Vi ska ändra ägardirektivet, säger , men det ska inte rubba konkurrensen. Låt mig läsa innantill: ska arbeta med långsiktiga och förmånliga avtal. Men om vi ska skriva till att det ska vara förmånliga avtal, innebär inte det att de är förmånligare än de andra? Det måste vara uppgiften, och då är det statlig prispolitik. Det som jag vill göra har jag kommunicerat med , Eon och Fortum, som är de stora bolagen som har kapacitet att teckna långsiktiga avtal. Det är att säga åt dem: Om inte ni tecknar långsiktiga avtal kommer ni att tappa kunder. Vi har svensk basindustri som är viktiga kunder för er. Jag kan också konstatera utifrån ett rent marknadsperspektiv både för statligt ägda och för Eon och Fortum att de också har gjort det. Det finns säkert mer att göra. Men det ska ske på marknadsmässiga villkor. säger utifrån Socialdemokraternas rådslag att industrin säger att de vill ha lägre elpriser och bättre villkor. Det är väl självklart. Men de vill också ha globala överenskommelser när det gäller deras konkurrensvillkor. Det är därför det inte duger, och därför jag är så tuff i diskussionen, när ni i Socialdemokraterna i ena kammaren står och säger: Sänk kostnaderna för basindustrin så att den kan vara kvar i . Sedan går ni in i ett annat rum och säger: ska ha högre klimatambitioner än andra länder. Vi ska ha högre skatter och högre belastning på företagen därför att vi ska vara bättre. Vi kan absolut inte förbättra miljön i världen, utan allting ska ske här hemma i . De två ståndpunkterna går inte att ha . Det är bara det jag försöker säga. Det som jag har gjort för att underlätta för att få en bättre konkurrens och en bättre prisbild är att se till att fler investerar. Vi ser nu att de investeringarna sker. Det är små bolag runt om i landet som investerar. Men det är också en del av basindustrin. Jag försöker att snabba på processerna så att det ska gå att investera i vindkraft och annat. och miljölagstiftning ses över. Jag försöker att snabba på den delen. Men det handlar också om det som är ute på remiss. Om man bygger vindkraft ska man lättare kunna ansluta sig till nätet. Vi underlättar i överföringskapacitet så att det investeras mer och så att vi kan köpa och sälja av varandra. Jag hoppas att vi kan få en ännu mer gemensam nordisk elmarknad framöver. Alla de saker som jag här räknar upp diskuteras också på EU-nivå. Energifrågan är en jätteviktig fråga för och också på den europeiska nivån. Det är därför vi försöker att ena oss och gemensamt investera så att vi kan säkra basindustrin både i och i övriga . Ju mer vi kan agera gemensamt för att skapa bra konkurrensvillkor på energiområdet, desto bättre är det. Svensk basindustri är också intresserad av andra företagsstimulerande åtgärder. Vi ska göra allt vad vi kan för att de ska känna att de hör hemma här i vårt land och vågar investera framöver. Jag kan se att många av de svenska industriföretagen gör investeringar, vilket jag gläder mig mycket åt. Men någon statlig prispolitik tänker jag inte ägna mig åt. Det skulle ni aldrig komma på att föreslå i regeringsställning. I opposition verkar ni ha lämnat alla gamla ståndpunkter. Det överraskar mig. Men det kanske är ett tecken på att ni inte vill tillbaka till regeringsmakten. 26 (): När det först gäller avregleringen måste klara av att göra ett konstaterande som är så enkelt att elpriserna har ökat . Oavsett om man är för eller emot avregleringen är det ett existerande befintligt faktum som ingen kan trolla bort om man inte lever i någon annan värld. Man kan värdera om det är bra eller dåligt eller om man ska göra något åt det. Men står vi här. Då måste man fundera på: Vad gör vi i det här läget? Jag har pekat på att vi har en oligopolsituation. Den situationen tycker jag att egentligen inte verkar vilja diskutera. Den leder till att företagen blir ifrågasatta därför att de i stort sett sitter ihop och dominerar marknaden på ett sådant sätt att det är omöjligt att pressa ned priserna. Därför blir detta ingen riktig och sund marknad, och det är också därför som bland annat kraven på att spetsa kommer. De samtal för med ledning är bra. Men det går att göra en formulering om långsiktighet och förmånliga och konkurrenskraftiga avtal inom de här ramarna. Sedan kan man alltid värdera och diskutera vad begreppet förmånlig innebär. Det kan man alltid värdera och diskutera. Men när man gör en inriktning i ett sådant här ägardirektiv lämnar man också ett handlingsutrymme till företagsledningen att jobba vidare med. De övriga ägardirektiven i sammanhanget är också formulerade som allmänna inriktningar, och det går att göra en sådan här inriktningsförklaring även om nu tycker att det är besvärligt. Vi skriver det här i vårt jobbrådslag. Om vi kommer tillbaka till regeringsmakten kommer vi naturligtvis att fullfölja det här med en formulering med denna inriktning utan att för den sakens skull ta steget över till statlig prispolitik. Jag tror alltså att man ska spetsa agerande eftersom det finns en sådan oerhörd potential och så oerhört mycket kompetens. Det går att göra mer, och det går att bli bättre. 27 Näringsminister (): Trots att vi har en avreglerad elmarknad, som ställer vissa frågor om, så har en bra konkurrenssituation. Vi är effektiva, och vi har lägre elpriser än övriga . Jag ser också att det finns för få investerare inom energiområdet. Men det är det som jag försöker att åtgärda, nämligen att se till att fler kan investera så att vi får mer produktion på marknaden. Vi kan också säga till basindustrin att de ska investera själva, vilket de nu gör på många håll runt om i landet. Det gläder mig. Vi ser också över korsägandet när det gäller ägandet av kärnkraften. Vi vill se om det finns en möjlighet att dela på det ägandet så att det blir en bättre konkurrenssituation. Det görs alltså en hel del saker för att få ett bättre konkurrensläge. roll är att agera på ett sätt så att de är attraktiva för svenska och utländska företag eftersom de finns på fler ställen än i . Det är roll. Kunderna är jätteviktiga för . Det är därför de i den dialog jag för med , Fortum och Eon måste möta de kundkrav som finns. Då är det bra att det finns konkurrens. säger att ni i jobbrådslaget ska skriva in att just ska teckna förmånliga avtal. Får jag ge ett råd? När ni nu ska diskutera jobbrådslaget plocka då in miljörådslaget ! Lägg de två rådslagen bredvid varandra och se om de hör ihop! Se om ni kan säga båda de här sakerna ! Jag är helt övertygad om att var och en som läser de här två dokumenten kommer att undra hur det ska gå ihop. Det enda jag kan tolka det som när jag lyssnar till och många andra som debatterar de här frågorna med mig är att ni aldrig har tänkt er att hamna i regeringsställning. Det gläder mig. Men man kan inte ha två olika sorters politik beroende på vilka man talar till. Svensk basindustri är viktig. och andra företag ska konkurrera och se till att de får bra villkor därför att svensk basindustri ska kunna våga investera i . Den här regeringen kommer att se till att de får fortsatt goda villkor. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2007/08:565 om trafikförsäkringens framtid 28 Statsrådet (): har frågat mig dels hur jag ser på trafikförsäkringens framtid och framtida utformning, dels om jag avser att lägga fram ett förslag före valet . Enligt direktiven till utredningen om en överföring av vissa socialförsäkringsutgifter till trafikförsäkringen ska utredaren bland annat göra en konsekvensanalys med utgångspunkt i hur reformen kan påverka trafik och trafikflöden, val av transportmedel, människors mobilitet, yrkestrafik etcetera. Utredaren ska också mot bakgrund av de regler och administrativa rutiner som föreslås utifrån en helhetssyn redovisa de ekonomiska och administrativa konsekvenser som långsiktigt uppstår för de berörda och samhället. Utredningen ska även genomföra sina analyser ur ett jämställdhetsperspektiv. Uppdraget ska enligt de ursprungliga direktiven redovisas . Utredaren har begärt förlängd utredningstid bland annat av det skälet att det tog att bemanna utredningssekretariatet och att uppdraget kräver att en stor regelmassa ska analyseras innan förslag till en ny rättslig reglering kan utarbetas. Regeringen har i enlighet med utredarens begäran förlängt utredningstiden till . Det grundläggande syftet med att förändra dagens trafikförsäkring är att minska riskerna för och effekterna av trafikskador. Samhällets kostnader för trafikskadade personers sjukpenning och sjukersättning har ökat . Det har lett till ökade kostnader för skattebetalarna men också för den privata trafikförsäkringen. Denna negativa trend måste brytas. En sådan reform bedöms kunna ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Frågan om trafikförsäkringen ska överta ansvaret för vissa delar av sjukförsäkringssystemet måste dock först utredas och regeringen har därför tillsatt den utredning som ska utreda förutsättningarna för en sådan överföring. Utredningens förslag ska därefter remissbehandlas, och beroende bland annat på de synpunkter som kommer in i samband med denna remissbehandling kommer regeringen att slutligen ta ställning till förslaget. 29 (): Jag får tacka för svaret från statsrådet. Jag noterar att svaret andas en tveksamhet om jag uttrycker mig förenklat till att det över huvud taget är möjligt att genomföra denna förändring av trafikförsäkringen såsom den borgerliga regeringen aviserade . Det är också intressant att notera i interpellationssvaret att den utredning som tillsattes inte ska vara klar förrän . Jag har väckt interpellationen mot bakgrund av att frågan behandlades i skatteutskottet eftersom det handlade om en ökad skatteintäkt. Den särskilda trafikförsäkringspremien till staten på skulle finansiera skattesänkningar på andra områden och inbringa ca 3 eller 3 ½ miljard kronor. När frågan var uppe var det oerhört bråttom med att få igenom förändringen från . Bråttom, bråttom var det! Vi frågade från oppositionens sida varför regeringen hade så bråttom. Vi begärde till och med att det skulle ordnas en särskild hearing för att diskutera konsekvenserna av den förändring som regeringen förordade. Det lyckades vi inte få till stånd, utan det blev en socialdemokratisk hearing. Vi bjöd in olika branschorganisationer, försäkringsbranschen och branschorganisationer på trafik- och säkerhetsområdet med flera för att diskutera de här sakerna. Alla var överens om att det är en mycket komplicerad fråga att göra en sådan här förändring att lägga över kostnadsansvaret för rehabiliteringen på försäkringstagarna. Vi sade att om man ska göra någonting åt det här bör man diskutera det i en parlamentarisk utredning och inte bara ha en enmansutredning som regeringen aviserade skulle vara klar . har regeringen fått backa från den utgångspunkten och sagt att det tar . Den har tagit till sig att detta är mycket komplicerat och att det berör olika samhällssektorer. Det här var alltså en oerhört viktig fråga att genomföra snabbt. säger ministern att det kanske kan komma ett förslag men inte när. Utredaren ska vara klar , och sedan blir det väl en remissbehandling av ett sådant förslag. Sedan ska det behandlas i . Det kan möjligen träda i kraft .