prot · GW0932 · 2008-11-20 00:00:00 — Det är nämligen tänkt att vi på decembertoppmötet ska reflektera över den beställning som vi har gjort till kommissionen och gå igenom underlagen. 79 (): Mycket riktigt väntas ett ordinarie, mer riktigt toppmöte . står vi här, före och efter den här diskussionen, och debatterar Lissabonfördraget som också kommer upp på toppmötet . Då förväntas inte bara riksdag ha fattat sitt beslut utan också den irländska regeringen ha funderat färdigt. Vid det laget ska den tjeckiska författningsdomstolen ha fällt sitt avgörande. Även om det inte står något särskilt om just finanskriser i Lissabonfördraget, handlar det om att uppdatera och få EU att fungera bättre. Därför vill jag fråga statsministern hur han bedömer att EU:s förmåga att lösa denna och även kommande kriser påverkas av fördragsläget såsom det är nu och under förutsättning att fördraget, vilket jag hoppas, träder i kraft . 80 Statsminister (): Jag kom in i ett läge där detta fördrag fanns färdigt, som det hette. Sedan blev det då nej i och i . Därefter följde en lång diskussion, en reflexionsperiod och nya försök. Jag fick då representera när vi till slut skulle få ihop detta, en midsommaraftonsnatt. Då lärde jag mig en sak det är inte säkert att det är det som väljarna tycker är allra viktigast att det är extremt svårt att få den här typen av överenskommelser på plats. Det gör att man ska vara försiktig med det som är institutionella frågor och vara väldigt glad när man har nått enighet, vilket vi har gjort nu om Lissabonfördraget. Men det är riktigt att utan att detta kommer på plats med ett tjeckiskt ja och den vidare hanteringen på färdig kommer detta ånyo att börja förlama EU-samarbetets kraft och styrka i andra frågor, för det är så det fungerar. Om man inte är klar över sina samarbetsformer, hur man ska arbeta, tenderar det att ta över. Då tappar vi en del av den goda kraft som EU i övrigt har kunnat visa både i klimatfrågan och för att agera mot finansiell kris. Det är precis så: Kriser gör att EU fungerar, och då behöver institutionsfrågorna stå åt sidan. 81 (): Jag tycker att statsministern har rätt i att det här är en global fråga som måste lösas på global nivå. Därför räcker det inte med enbart svenska lösningar eller EU-lösningar, utan det behövs diskussioner på en högre nivå. Därför var det välkommet att ett G 20-möte inkallades som tog tag i de här frågorna. Sedan kan man alltid diskutera effekterna av G 20-mötet. Jag är däremot inte riktigt nöjd med statsministerns svar på vad som hände på . Inför toppmötet sade statsministern inför att utkastet som fanns skulle ha färre, tydligare och skarpare regleringar. Efter får vi ett papper där det står godkänd lydelse, det vill säga ett papper som faktiskt har godkänt. Det var inte vad statsministern sade inför , utan det skulle vara ett diskussionsunderlag. Statsministern sade: Jag kommer att markera att det inte ska vara, och det kommer det heller inte att vara, ett antaget papper. Därför kommer vi heller inte att kunna hävda att det finns en gemensam europeisk linje som någon företräder vid G 20-mötet. Det var vad som sades inför mötet. Men så blev det uppenbarligen inte, utan det har fått helt andra effekter. Jag tycker att det är väldigt tråkigt om statsministern inte känner till spelreglerna i EU. Vi kan också se effekterna i . Jag menar att måste ta ett ansvar. Som en tidigare talare sade tog vi ett väldigt snabbt ansvar här i för att sätta i gång ett system, därför att vi politiker måste skapa tydliga spelregler så att människor känner sig trygga med att vi tar frågan på riktigt allvar. Det har varit ett segdraget sicksackande när det gäller bankgarantin som fortfarande inte är på plats. Det får till effekt att människor känner oro igen. Tar inte politikerna ansvar? Vad händer, statsministern? 82 Statsminister (): Det var tre saker som skedde. Inget dokument antogs. Man jobbar med godkänd ordalydelse. Det är en fransk innovation av ett slag som man har anledning att diskutera med de utgångspunkter som jag just angav. Något formellt dokument har inte antagits, vilket jag också angav för . Två mycket viktiga förändringar kom in bara så att vi inte missar det. Jag talade om det proportionella och adekvata när det gällde regleringar. Det var min största invändning mot att man annars skulle landa i en formulering som inte gjorde den typ av avgränsning för hur mycket som kunde regleras. Viktigast av allt var att det fanns en hel paragraf som refererade till det stora underlag som det franska ordförandeskapet hade lagt till Ekofin. Det stod i utkastet att det skulle ligga till grund för agerande och syn när man kom till . Mitt krav var att hela paragrafen ströks, och det gjordes. Det förändrade hela dokumentets inriktning. Därmed fanns inte det breda underlag i en felaktig, menar jag, utgångspunkt som då skulle hävdas vara positionen på plats i . Jag känner till spelreglerna på , det vill säga att man kan påverka. Man kan använda sitt inflytande. Det gjorde jag genom att begära ordet, och jag fick till förändringar. Vad gör politikerna? Jo, de har agerat, både i EU och i . Vi har med stöd fått lagstiftning på plats. är nog frågan svenska folket ställer sig: Vad gör bankerna? finns på plats det som kan lägga grunden för en finansiell stabilitet som hela det finansiella systemet behöver. Vårt syfte är inte att peka ut vem som är bra eller dålig utan att berätta att det är bra för alla om alla går in i detta system. Alla kommer dessutom att kunna dra fördel av det. Varför sker inte detta? Det försöker vi föra samtal med ledningarna för största banker om. Varför ser de inte snabbare att detta är nödvändigt? Det är en diskussion som förs i men också i många andra europeiska länder . 83 (): Vi kanske inte ska diskutera det här och , men det står trots allt i papperet från att det är en godkänd ordalydelse. Är det godkänt måste det ha godkänts av någon mer än bara president . Men vi kan ta den diskussionen . Mer intressant är vad som står i detta och hur man agerar. Jag tror att det är en positiv omskrivning av vad som hände på mötet. Jag vill mena att det finns skrivningar som öppnar för en ordning som vi kanske inte vill se. Vi får också besked om att EU förbereder någon sorts stimulanspaket på EU-nivå på enorma summor. Jag är rädd för att det kommer att vara stora satsningar på att stödja företag när vi i stället måste ha en stor omställning för framtiden. I en tidigare frågestund raljerade statsministern över klimatpolitik. Jag menar att det är nödvändigt att vi tar klimatpolitiken och omställningen på allvar nu och inte sätter den emot finanskrisen. Båda kriserna måste lösas. 84 Statsminister (): Det kan mycket väl visa sig att vi är oeniga i inriktningen för hur vi ska möta den ekonomiska krisen. Min uppfattning är att vi inte ska ha samordnade stora stödfonder i där svenska skattemedel indirekt ska användas till stöd i andra delar av . Det har vi varit tydliga med. Det var en av våra utgångspunkter när det också gällde hur vi skulle möta nödlidande finansiella institutioner. Det man preliminärt har sagt är att man förordar politiska stimulanser i storleksordningen av bnp. Jag vill påpeka att det på bord ligger ett sådant stimulanspaket, precis så avvägt. av bnp i finanspolitiska stimulanser att införas från har vi föreslagit riksdag. vill vi bara ha ert stöd för att sätta i gång pengarna. De behövs ute i det svenska samhället. Sedan kan vi meddela er att vi redan har på plats det ni tycker att andra ska göra. 85 (): Som vice ordförande i vill jag tacka statsministern för återrapporteringen. Detta var ett snabbt påkommet möte. Det skedde i ljuset av den allt dystrare ekonomiska utvecklingen. Många länder har lanserat finansiella stimulanspaket, vilket vi har sett och hört. Det är inte bara i utan också i länder som och . och den borgerliga regeringen har valt en annan linje. Finansministern höll krampaktigt fast vid de överspelade ekonomiska prognoserna . Därefter har han sällat sig till övriga bedömare och menar nu att arbetslösheten faktiskt riskerar att öka till 150 000 . Det är en mycket bekymmersam framtid vi går till mötes. Trots att finansministern slutligen övergivit de överspelade prognoserna håller han fast vid den politik som är byggd på de överspelade prognoserna. På träffade statsministern företrädare för europeiska länder som vidtar åtgärder för att stärka den ekonomiska utvecklingen. Jag vill fråga statsministern om han fortsatt delar finansministerns bedömning att ska vara passivt inför den eskalerande jobbkrisen. Eller ser han, precis som andra länder i EU, behov av att stimulera ekonomin i ljuset av de nya siffror som kommit fram? 86 Statsminister (): Jag var riksdagsledamot innan jag blev statsminister. Jag satt de flesta av de åren i finansutskottet. Jag kan berätta för att om det är något jag har levt med är det överspelade prognoser. Det ägnar vi oss ständigt åt. Varenda prognos är överspelad, och så gör man en uppdatering. Tror att det inte gällde under socialdemokratiska regeringar? Det fungerar så med prognoser, både våra egna och alla dem som görs av bankekonomer och andra. De uppdateras ständigt av det enkla skälet att vi får ny information. Låt inte detta med prognoser bli hela livets mening. Det har det aldrig varit. Vi har alltid haft attityden att prognoser ska tas för just vad de är. De är en här-och-nu-bedömning av känd materia. Går det , går det finns det behov av att uppdatera. Då har det kommit ny information. Sedan tar man det som ny utgångspunkt. Det har naturligtvis varit viktigt för oss att vi har haft en utgångspunkt i goda offentliga finanser. Vi har varit aktsamma och sparat och inte lyssnat på alla dem som kom med lockrop om hur vi på alla möjliga sätt skulle göra slut på vårt överskott. Därför står vi väl rustade att kunna använda det nu i den storleksordning som man i hela EU talar om att det skulle behövas finanspolitiska stimulanser. Den stora skillnaden är att de flesta av mina regeringschefskolleger får göra detta med ett underskott på av bnp när de ska börja jobba med sina finanspolitiska stimulanser. Det är en styrkeposition för . Inriktningen noterar jag när man går ned och frågar vad det är som behöver komma. Den är mycket av det som vi har satt samman. Det gäller forskningsresurser, infrastrukturinvesteringar och förbättringar av utbildningskvalitet. Det är breda stimulanser till löntagare och pensionärer som på det sättet får lite bättre råd att klara en tillvaro med minskade marginaler. Precis så har vi satt samman det. Det möter väl det man också talar om i andra länder. 87 (): Om jag vore en varslad Volvoarbetare skulle jag tycka att statsministerns svar var ovanligt arrogant och cyniskt. Ska jag tolka statsministern som att han tänker fortsätta vara passiv inför jobbkrisen med tanke på de nya prognoser som har kommit fram? 88 Statsminister (): Jag ber att få påpeka att jag inte svarade en varslad Volvoarbetare utan vice ordförande på hennes fråga. Till en varslad Volvoarbetare skulle jag berätta mycket av det jag har sagt här . har rika erfarenheter från tidigare situationer. Man ska utpeka företagets ansvar och se om kan hjälpa till så att de varslade inte hamnar i en svår situation. Man ska gå in med de omställningsåtgärder som Trygghetsfonden och har. Jag nämnde de omfattande resurser, både i ekonomiskt bidrag och i omställningsstöd, som finns bland annat för de metallarbetare vi talar om när det gäller . Jag har också berättat att man på Arbetsförmedlingen i säger att detta är något av mest attraktiva arbetskraft på en fortsatt fungerande arbetsmarknad. Man ringer in till från andra företag och från för att försöka komma i kontakt med varslade Volvoarbetare eftersom man tror att det finns jobb för dem att få. Allt detta, , hade jag berättat för en varslad Volvoarbetare om han eller hon stått mittemot mig. Men var det inte det, utan det var . 89 (): Den pågående finanskrisen har skapat stor anspänning, inte minst på det europeiska planet. Precis som statsministern just nämnde är det många länder som har det väsentligt svårare än att komma upp ur startgroparna. EU har visat en imponerande handlingskraft när det väl nyper till. Vi som jobbar med Europafrågorna i vanliga fall vet att det kan ta både en, två och och ibland år innan man kommer till skott. Här gick det oerhört snabbt. Det tror jag har gett en skjuts för den europeiska handlingskraften och dess framtid. Så sent som togs den svenska stabiliseringsplanen här i . Det är inte speciellt länge sedan. Jag vill påminna om det. Vi tycker ibland att det går sakta. En del av detta var bankgarantin som har varit uppe till diskussion tidigare. Den bygger på frivillighet. Det tror jag är väldigt viktigt eftersom det ger oss förutsättningar att i någon mån tygla bland annat de eskalerande löner som finns i den här branschen. Man kan fundera över varför det inte blir större anslutning till garantiprogrammet. Det har kommit till mina örons kännedom att man upplever att regelverket är väldigt detaljerat och krångligt. Sex länder kämpar med samma program. Jag har en fråga till statsministern. I den mån de synpunkter som har kommit till mina öron äger sin riktighet finns det förutsättningar att omarbeta eller förenkla regelverket eller ligger det fast? Om det är möjligt kan då statsministern ta upp den här frågan? 90 Statsminister (): Jag delar helt uppfattningen att det var ett viktigt och snabbt ledarskap som visades inom Europeiska unionen och det franska ordförandeskapet när det gällde att få grunden för dessa trafikregler på plats. Många var involverade i detta. Man drog stor nytta bland annat av svenska erfarenheter när man skulle utforma svaren. Som jag sade har vi försökt tydliggöra för bankerna behovet av att snabbt gå in i det här systemet. Jag inser att det kommer att ta ett tag. Det är för övrigt något som gäller fler europeiska länder . Det kan handla om synpunkter som vi måste försöka förtydliga eller gå igenom. Det är bland annat det samtal som och har fört med bankledningarna . Man ska också vara klar över att många ropar på bredare former av garantier där inga avgifter tas ut och inga begränsningar görs. Från bankers och andra finansiella institutioners utgångspunkt kan man möjligen förstå logiken. Man tänker så här: Om ni garanterar att vi ska slippa alla våra risker och vi får dra alla fördelar av att marknaden fungerar bättre och vi går med större vinst är det bra för oss. Då påpekar vi som väljarnas och skattebetalarnas företrädare: Ni är ju inte ensamma i detta. Den korrekta frågan blir: Varför ska skattebetalarna vara med och riskera nödlidande eller stora problem med banker och andra finansiella institutioner men aldrig få vara med på uppvägen när det går bättre? Det är det som leder till att det har blivit mer förhandlingar och tar lite tid. Vi har inte valt den enkla och i grunden, tror jag, av väljarna djupt misstrodda vägen att bara utfärda breda garantier utan några avgifter. valde en väg som bygger på att vi lägger avgifter och ställer krav på banker och finansiella institutioner. Det är därför det tar tid. Det blir mer av att värka fram en process för att få det på plats. Det är det vi ser . 91 (): Tack för svaret. Det känns tryggt att, som statsministern uttrycker det, ta skattebetalarnas parti i detta. Det är ändå de breda grupperna av skattebetalare som är grunden till bankernas framgång. Det är oftast de som sätter in pengar i de verksamheterna. Är det möjligt att rucka någonting på regelverket eller ligger det fast? Behövs det en runda i eller har vi något utrymme i i förhållande till våra egna banksystem? 92 Statsminister (): Det fanns en tydlig svensk position från . Vi sade: Kom ihåg att detta är ett systemstöd snarare än ett stöd för att gå mot enskilda nödlidande finansiella institutioner. Jag nämnde att det är en lösning som man har valt i en del andra länder. En syn som finns hos en del i är att man skulle ha ett system som tar varje problembank för sig. Vi tror inte att det möter det grundläggande problemet av ett bredare förtroende. Det går naturligtvis för att på Ekofin inskärpa den här skillnaden i synsätt och att det svenska synsättet är att föredra. Han kan föra en diskussion i enskildheter om det är något som skulle underlätta för bankerna att komma snabbare till beslut. Jag vill inte att ni ska underskatta den konflikt som ligger i att vi inte valde den enkla lösningen som hade varit bra för banker men med väsentligt större risk för skattebetalarna. Det är nog i grunden det som är den större förklaringen till varför detta tar tid. 93 (): Jag ska börja med varslen. Den akuta drivkraften bakom de varsel som sprider sig i och är ju finanskrisen. Det är det som gör att företag inte får låna och att de får betala högre räntor. Det gäller även hushållen. Politiken måste då vara inriktad på att häva finanskrisen. De åtgärder som har diskuterats här är ju för att ta hand om konsekvenserna av en misslyckad hantering av finanskrisen som utbildningsinsatser och annat. Det kan komma i nästa skede. Den främsta fronten mot den situation vi har är ju att bekämpa finanskrisen. Jag ska fånga upp det som var inne på, nämligen det europeiska perspektivet. Volvoarbetare har diskuterats mycket här. För dem som jobbar i är det centrala att lösa finanskrisen och bristen på efterfrågan på Volvobilar utomlands. Fem sjättedelar av deras produktion säljs i andra länder. Även om den här regeringen och det här landets riksbank löser allt till allas bästa skulle ändå inte Volvobilarna bli sålda. Därför är det europeiska perspektivet och det gemensamma europeiska agerandet av helt avgörande betydelse. fråga handlade ju också om vad som är fortsättningen på att processen är lite stapplande på europeisk nivå, framtida Ekofinmöte och så vidare. Kan statsministern säga något om det? Jag vill ta upp ett EES-land som också har figurerat i marginalen på det tidigare rådsmötet och, föreställer jag mig, även på detta. Det gäller , den isländska situationen och de svenska och nordiska insatserna där tillsammans med . Jag måste säga att jag inte är imponerad av den isländska regeringens och agerande. Hur ska detta sluta? Hur ska vi agera? 94 Statsminister (): De nordiska statsministrarna enades om att en nordisk arbetsgrupp under svensk ledning skulle förbereda ett stöd från nordiska grannländer. Det byggde på att vi förutsatte att det fanns en IMF-lösning. Det har tagit tid att få den på plats. ser det ut som om det är möjligt. Det bör öppna för att vi kommer på plats med de lånelöften som vi har varit med att utforma. Jag hoppas att det nu ska vara möjligt. Det har tagit tid. Det är ett väldigt utsatt läge och väldigt svåra förhållanden som råder på . De är beroende av att detta kommer på plats. Jag kan inskärpa det som säger, och vi har sagt det , nämligen att det är väldigt svårt att få annat att fungera om man inte får den finansiella marknaden att fungera. Det är blodomloppet i ekonomin. Mycket av det som sker är att kreditflöden slutar fungera. Det gör att välfungerande företag plötsligt inte kan finansiera sin verksamhet och inte får avsättning för sina produkter. Eftersom har den profilen att vi i många företag har 8090-procentiga exportandelar är det just så. Utan en lösning som är täckande också för andra länder löser vi inte detta inhemskt i . Därför är prioritet nummer ett att få på plats här i och uppmuntra andra till det delar av de trafikregler vi har talat om i respektive land. På det sättet kan vi bygga ett välfungerande finansiellt system med förtroende. Vi har som sagt fortsatta ansträngningar i för att få detta på plats. Vi har också en fortsatt diskussion inom Ekofin. Det kommer i närtid att vara en diskussion om hur det går. Man kommer att betona att det är arbete kvar att göra. 95 (): Jag återkommer till stabiliserings- och garantiprogrammet för bankerna som flera har talat om här . Statsministern redogjorde för hur man kommer överens. Han nämnde också att det gäller att ha fortsatt beredskap. Om det behövs ytterligare åtgärder ska vi ta till dem, nämnde statsministern i sin inledning. Då blir jag naturligtvis nyfiken på vad man gör nu eftersom det har visat sig att bankerna inte går med. Vi har sagt, och statsministern har sagt, att det är väldigt viktigt att alla går med, bland annat för att inte peka ut någon viss bank. Vi ska ha med alla, och det går att justera hur mycket som ska betalas och så vidare. Detta har i och för sig inte alla ministrar i din regering sagt. säger att det inte är så viktigt att alla går med, medan har sagt att det är viktigt att alla går med och att kunderna ska ringa sin bankman och kräva att alla går med. Det har alltså varit lite olika uppfattningar som har strålats ut från den borgerliga regeringen när det gäller om det är viktigt att alla går med eller inte. Statsministern sade att ni på toppmötet hade sagt att vi ska ha fortsatt beredskap. Och i finansutskottet fick vi höra av att vi har ett batteri av åtgärder att ta till om detta inte går i lås. Då blir jag nyfiken på dels vad statsministern kommer att göra framöver eftersom vi ska ha fortsatt beredskap, dels vad detta batteri av åtgärder är som man ska vidta om inte alla går med. 96 Statsminister (): Jag brukar nämna att det är viktigt att alla systemviktiga banker och alla större banker går med i detta just för att åstadkomma det som frågeställaren påminde om: Peka inte ut en enskild bank. Låt det inte bli ett sätt för bankaktörer i konkurrens att få det att framstå som om någon har skött sig och någon inte har skött sig. Då kommer vi att få svårt att få med alla. Detta är i grunden bra för låntagare och företag över hela . Det är i grunden också bra för bankföretagen. De lider också i ett läge där de finansiella marknaderna inte fungerar. uppmaning till kunderna att ringa sina banker handlade mer om att sätta press på att de ska sänka räntor. Det är fortsatt någonting som upprör väldigt många människor att när vi har sett hur sänker räntan följer inte de räntor som vi får betala med ned. Det vore väldigt angeläget i det läge som är om vi kunde få lite sänkta bostadsräntor. Vi har fått lära oss att vi får väldigt lite i inlåningsränta. Det vore därför trevligt att få betala lite mindre i ränta på det som vi lånar. har och träffat bankledningar . De har sagt att de förstår allvaret i just den delen när det handlar om räntor, både till företag och till hushåll. Låt oss följa om de gör någonting åt det . Det tycker jag vore en mycket viktig signal för att få större förtroende hos svenska folket. Sedan fortsätter vi att agera för att försöka få dem att komma in. Vad har sagt exakt i utskottet är omöjligt för mig att förhålla mig till eftersom jag inte var närvarande. Men vi har klargjort att det är viktigt att man går vidare in och att vi diskuterar och går igenom vad det egentligen betyder. Det är det som man har gjort tillsammans med bankledningarna. 97 (): Man behövde inte ens vara med i finansutskottet för att veta att har sagt att det inte är så viktigt att alla går med. Det svarade han på en fråga från när vi hade debatten. Det var då som det var så viktigt att vi skulle dunka igenom detta garantiprogram för att det var så bråttom. har det gått nästan en hel månad utan att det har hänt någonting, åtminstone vad vi kan se. säger nu att man har ett batteri av åtgärder att ta till. Men statsministern säger att detta nog måste värka fram och att det får ta lite tid. Jag upplever att regeringen framför lite olika budskap. Dessutom vill jag kommentera det som statsministern sade om att man tar till sig nya prognoser. Han sade tidigare till att han är van vid det eftersom han har suttit i finansutskottet. Då skulle det vara klädsamt om man också anpassar politiken efter det. Om man nu vet att arbetslösheten blir 9 ½ procent skulle det vara klädsamt att ha åtgärder att ta till mot det också. 98 Statsminister (): Det är ingen som vet exakt hur stor arbetslösheten är . Det är prognoser som bygger på framräkningar av var man tror att svensk ekonomi kommer att befinna sig .