prot · GW0932 · 2008-11-20 00:00:00 — Det som jag tycker är det kanske viktigaste är att stadgan om grundläggande fri- och rättigheter blir juridiskt bindande. Den garanterar alla medborgare i en gemensam uppsättning rättigheter. Det som också är viktigt är att de nationella parlamenten får en starkare roll i Lissabonfördraget. Beslut får inte fattas på en högre nivå än nödvändigt. Något som borde glädja dem som är EU-motståndare eller EU-skeptiker i denna kammare är att man skriver in bestämmelser för utträde ur EU i fördraget. Det folkvalda som tyskar, svenskar, danskar med flera har röstat fram får också ett medbeslutande i rättsliga frågor. Det får inflytande över EU:s hela budget, även jordbruksaspekterna vilket jag tror att vi kan ha nytta av när vi vill reformera denna politik. Lissabonfördraget ger mer makt i EU. är faktiskt det land som i relation till sin storlek skulle förlora mest i inflytande i Europarlamentet om vi sade nej. Lissabonfördraget gör också den europeiska unionen mer duglig. Öppenheten blir tydlig. Ministerrådens sammanträden blir offentliga. Det blir offentlighet för handlingar. EU ska samråda med civilsamhället om olika lagförslag. Vi kan lyfta fram medborgarinitiativ, där en miljon EU-medborgare från olika länder kan uppmana kommissionen att lägga fram olika politiska förslag. Det är något jag tycker att vi alla ska försöka engagera oss i för de frågor just vi brinner för. EU-institutionerna blir mer effektiva. Vi kommer att upprätta en europeisk utrikestjänst med gemensamma EU-beskickningar till sitt förfogande. Majoritetsomröstningar i rådet kommer att bli huvudregel i EU:s arbete. Men det finns också fortfarande undantag i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik. Där kommer det att krävas enhällighet. En annan sak att lyfta fram är att man inför en så kallad nödbroms på det rättsliga och inrikes området. Det ger möjlighet för exempelvis en regering att kräva att kontroversiella förslag överlämnas till så att stats- och regeringscheferna får fatta ett enhälligt beslut. Lissabonfördraget gör också Europeiska unionen mer dagsaktuell när det gäller att möta de utmaningar där EU kanske har hamnat på efterkälken på en del fronter. Det ger EU kompetenser som är helt nya för unionen. Vi ser att tusen och åter tusen framför allt flickor och kvinnor kommer till som sexslavar och traffickingoffer. Lissabonfördraget ger oss gemensamma åtgärder mot just människohandel och möjligheter till bättre larmsystem för att följa misstänkta sexbrottslingar. Europol kommer att förstärkas. Det innebär att polisen kan följa efter brottslingarna även när de korsar landsgränser. Den grova kriminaliteten skyr inga geografiska gränser. Den bör bekämpas överallt. Vi ser hur klimathotet och koldioxidutsläpp, som är gigantiska utmaningar för framtid, kommer att hamna under lupp. Jag tror att om vi alla kämpar tillsammans unisont kan EU bli världens starkaste miljöorganisation . Lissabonfördraget slår tydligt fast att kampen mot klimatförändringar är en ny politisk prioritet för unionen. Så var det inte tidigare. Det här innebär att personer som populistiska premiärminister kan vifta bort miljöhotet utan nu tvingas ta ansvar. Med Lissabonfördraget kommer klimatskeptiker inte att kunna kidnappa miljöarbetet . Det kommer tvärtom att ge oss nya utmaningar. Lissabonfördraget ställer inga krav på militärt bistånd till andra medlemsländer, men vi får en solidaritetsklausul. Det handlar om att hjälpa andra medlemsländer i händelse av en katastrof eller terroristattack. Länderna får själva, nota bene, välja på vilket sätt de vill hjälpa varandra. har faktiskt redan haft nytta av den här principen. Efter stormen fick vi 768 miljoner från för att täcka de kostnader vi haft för röjning och återuppbyggnad av skadad infrastruktur. Jag skulle vilja lyfta fram tsunamikatastrofen. Det är ett exempel där Lissabonfördraget hade kunnat hjälpa till om vi hade haft en sådan solidaritetsklausul. Då hade vi kunna ha en konsulär verksamhet tillsammans som hade kunnat hjälpa till i tredjeland, och åtskilliga människoliv hade kanske kunnat räddas. Lissabonfördraget möjliggör detta . Motståndarna till Lissabonfördraget i denna kammare försöker med alla grepp stoppa fördraget. En del vill att ska avvisa Lissabonfördraget bara för att de vill visa missnöje med EU-medlemskapet. Vad vill de i stället? EU kommer inte att avvecklas och kommer inte att lämna EU om vi säger nej till Lissabonfördraget. Vad som i stället händer är att fortsätter att gälla. Det är ett fördrag som är sämre för oss alla. Andra vill förhala Lissabonfördraget med hänvisning till arbetsrätten, men detta avvisar till och med ledning. Jag citerar LO:s ordförande och avtalssekreterare i . De säger: Lissabonfördraget innebär förbättringar för och löntagare. I fördraget görs stadgan om grundläggande rättigheter rättsligt bindande. Ur löntagarperspektiv är stadgan viktig eftersom den fastställer flera grundläggande rättigheter för löntagarna, exempelvis rätten till stridsåtgärder. Det kan vara värt att notera att Socialistinternationalen ställer sig bakom Lissabonfördraget. Det gör också och LO som förbund. En tredje grupp i denna kammare vill stoppa Lissabonfördraget med argumentet att det skulle skapas en EU-armé om vi säger ja till fördraget. Men någon EU-armé finns inte , och det införs inte heller någon med det nya fördraget. Varje land har fortfarande vetorätt i denna fråga. Jag har citerat en socialdemokrat, , och ska jag avslutningsvis citera en till, herr talman, nämligen . Han brukade säga att politik är att vilja. Men då måste man också veta vad man vill. röstar vi mellan att vara kvar i det gamla med alla de problem det har inneburit och ett nytt mer progressivt fördrag, Lissabonfördraget. Det borde man som höger, vänster eller grön kunna säga ja till som denna. För mig som liberal är valet att säga ja väldigt enkelt. Det handlar om fred, frihet och framför allt en bättre framtid i . I detta anförande instämde , och (alla fp). 118 () replik: sade i sitt anförande att om Lissabonfördraget går igenom kan inte vissa länder ta EU som gisslan i klimatpolitiken. Jag antar att då anser att vissa länder tar EU som gisslan i klimatpolitiken genom att de förhindrar och försvårar goda beslut. Jag önskar att hade rätt i att Lissabonfördraget innebär en förbättring på den här punkten, men det gör det inte. Länder som , , och har precis lika goda möjligheter inte exakt, men på det stora hela taget att fortsätta att förhindra goda klimatpolitiska beslut. Var i Lissabonfördraget finner en förbättring på den här punkten? Man ska inte ta till överord. Om Lissabonfördraget går igenom innebär det inte automatiskt att vi får ett gemensamt EU-försvar. Det innebär att vi skriver på en principdeklaration om att det ska bli ett EU-försvar. Det innebär att vår förhandlingsposition när det gäller att förhindra det blir kraftigt försvagad. Om man, som , är motståndare till att detta ska hända är det ett starkt argument mot Lissabonfördraget. Man ska inte överdriva. Det här fördraget är illa nog som det är. 119 () replik: Jag tycker att det är ganska sorgligt att det delvis i denna kammare, men framför allt kanske i den diskussion som har varit inför denna debatt, har rått många missförstånd vad gäller om det skapas en EU-armé med Lissabonfördraget. Det är inte sant. Vi har ingen sådan armé , och vi får det inte heller med det nya fördraget. Däremot är det viktigt att man stärker den civila och militära krishanteringen. Sedan kan medlemsländerna själva välja om, hur och på vilken nivå de vill delta i den krishantering som görs i EU:s namn. Det här är egentligen inget nytt, men det görs tydligare genom att man skriver in dessa principer i fördraget. I det nya fördraget står det också väldigt tydligt det kan ju glädja alla vänner av i denna kammare att EU:s agerande på det här området ska följa principerna i . Det står också att när beslutar om ett gemensamt försvar kommer det att ske med enhällighet, och vi vet att det inte finns någon enighet i unionen om detta. Varje land kommer fortsatt att ha den vetorätt som man kräver. Det centrala när det gäller miljöaspekterna är att klimatförändringarna blir en politisk prioritering för Europeiska unionen. Jag tror att det är väldigt viktigt, inte minst för er i som med stor heder har varit aktiva i miljöfrågorna . De har ju sällan nått den absoluta storpolitiken. kommer premiärministrar och presidenter i att på ett helt annat sätt tvingas lyfta upp miljöfrågorna. Vi vet också att politiker, exempelvis som jag nämnde tidigare, ofta har försökt vifta bort detta, men står det tydligt att detta är en politisk prioritering. Då kan man inte använda det på samma sätt. 120 () replik: Jag tror att är en man med stor fantasi och politisk skicklighet. Han kan nog mycket väl hitta sätt att kringgå den juridiskt meningslösa skrivning som läggs till i fördraget. Tyvärr kommer EU:s klimatpolitik inte att genomgå någon förbättring på grund av Lissabonfördraget under nuvarande styrkeförhållanden. Det är beklagligt. Jag tycker att det är tråkigt att försöker förneka vad det är som håller på att hända när det gäller frågan om ett gemensamt EU-försvar. Det är dit vi är på väg. Jag tror att om Lissabonfördraget går igenom kommer inte att ha möjlighet att stoppa att det blir ett gemensamt EU-försvar. Det är dit vi är på väg. Vi kanske inte kommer att bli intvingade i det. Det är högst troligt att vi inte kommer att bli intvingade i det, men det är dit vi är på väg. Varför försöker förvirra diskussionen genom att prata om krishantering? Varför försöker förvirra diskussionen genom att säga att det är bra att det skrivs in i Lissabonfördraget att EU:s operationer ska följa principerna i ? Det betyder att man inte behöver ha ett mandat från för att agera utan man ska kunna agera självsvåldigt. Jag tycker att det är synd att blundar för vad det är som håller på att hända. I stället för att klart ut säga vad det är man vill arbetar man för att försöka förvirra debatten. 121 () replik: Vi försöker inte förvirra debatten, utan vi läser bara upp klart och tydligt vad det handlar om. är ett parti som gärna vill att ska bli medlem i Nato . Vi gillar inte alliansfriheten och tycker att man ska vara tydlig värderingsmässigt, men det är en helt annan diskussion. Det har ingenting med debatten om Lissabonfördraget , och inte heller med en debatt om en framtida EU-armé, att göra. I och med att det tydligt står fast att varje land har fortsatt vetorätt i denna fråga är det faktiskt vi parlamentariker, vi 349 folkvalda i denna riksdag, som avgör detta. Vi vet också att det inte finns någon majoritet för detta , och det är ingen som strävar dit speciellt skarpt heller. Det jag avslutningsvis tycker är så tråkigt när det gäller politik och Europeiska unionen är att många av oss innerligt hade hoppats, nu när ni har haft er medlemsomröstning och en majoritet har sagt ja till att vi ska vara kvar i Europeiska unionen, att ni skulle ha fått ny energi, nya, vitala idéer och ett nytt tankesätt. De gröna i är några av de varmaste vännerna av federalism. Tillsammans med liberaler står de allra längst fram när det gäller att se till att skapa ett EU som är närmare medborgarna, ett EU som är mer visionärt och framför allt ett EU som ser det redskap som unionen är för att försöka förändra. Jag tycker att det är tråkigt också för den svenska politiska debatten att inte har inspirerats mer av politiker som och andra som har ett starkt Europaengagemang, utan är kvar i denna nejsägarfälla. Det kan också bli intressant för oss alla som ser fram emot inte bara ett spännande val till utan också valet till riksdag 2010 att se hur man ska kunna enas i oppositionskoalitionen med tre partier, varav ett parti, Socialdemokraterna, säger ja till Europeiska unionen, ett parti har sagt ja enligt sina medlemmar men kanske inte i retoriken och ett parti fortfarande vill gå ur. Det blir en intressant trio att studera. 122 (): Jag vill å vägnar yrka bifall till förslaget i utrikesutskottets betänkande nr 8 om antagande av Lissabonfördraget. Lissabonfördraget har arbetats fram av unionens regeringar och parlament tillsammans till ett demokratiskt förankrat fördrag. Det har skett i en politisk enighet som vi varit med om. Medlems- och dåvarande kandidatländer, som i praktiken representerade hela den europeiska kontinenten, kom samman för att stifta gemensam lag, en lag som vi ska ta ställning till här i . Vårt antagande av Lissabonfördraget är ett viktigt steg i rätt riktning för vår gemensamma framtid. Vi väljer att överlåta beslutanderätt till EU i dess egenskap av mellanfolkligt organ, därför att det gynnar och dessutom oss alla i . Det är ingen tvekan om att förblir vårt främsta normgivande statsorgan. Det organ som kommer att prägla svensk ekonomi, politik och kultur förblir . EU, det är vi. Vi deltar fullt ut i framtidsbesluten. Vi påverkar fransmännen, italienarna och samtliga andra EU-länder. Det är vi som är EU en del av EU. På bara har antalet medlemsländer inom EU nästan fördubblats. Det innebär att vi med nödvändighet måste effektivisera beslutsfattandet för att den politiska processen inte ska förlamas. För att alla medlemsländer ska kunna utvecklas i sin karaktär är det nödvändigt att tydligare definiera EU:s befogenheter och därmed belysa medlemsländernas eget ansvar. De nationella parlamenten får en ny roll, att utöver det nationella ansvaret också följa och ta ansvar för den europeiska lagstiftningens utveckling. Medborgarnas grundläggande rättigheter förstärks i fördraget genom att EU nu ansluts till för mänskliga rättigheter. Det innebär att allt politiskt arbete inom unionen ska ske på de villkor som stipuleras i för mänskliga rättigheter. Detta är ett formellt viktigt steg. Med det nya fördraget får vi en enklare, tydligare, effektivare och kvalitetsmässigt bättre gemensam lagstiftning. Europeiska unionens betydelse blir tydligare . EU är en global aktör på miljöpolitikens område. Allt fler frågor blir globala, inte minst kampen mot klimatförändringen. Vinden blåser vart den vill och vattnet strömmar över nationsgränser, medan vår nationella lagstiftning upphör vid ett medlemslands geografiska gräns. Genom medverkan och ett arbete inom EU påverkar vi stora länder som och och relationerna till dem. Det skulle vi aldrig kunna göra som ensamt litet land. EU är en global aktör i den nu så aktuella finanskrisen genom att formulera finanspolitiska åtgärdsbeslut, som vi är så beroende av, och inte minst genom hanteringen av den mest stabila valutan i världen just nu: euron. EU är en global aktör på det säkerhetspolitiska området. I en värld där krig och kriser aldrig tycks ta slut är EU ett nödvändigt stöd för FN:s fredsarbete. Europeiska unionen har många för oss viktiga uppgifter och måste därför fungera både bra och effektivt. Med vårt beslut här kan vi bygga EU ännu bättre. Europeiska unionen får en rad förstärkta funktioner. Jag vill lyfta fram några av dem. kommer att stärkas genom att medbeslutande blir en allmän princip för lagstiftning. får också ökade befogenheter på budgetområdet. Detta stärker medborgarnas inflytande i EU, och det ger en större öppenhet och ett folkligare ansvar för fattade beslut. får en ordförande. Rådet stärks genom att tre medlemsländer samarbetar för rådets ledning. Beslut kommer att ske med kvalificerad majoritet. Den här reformen kommer att innebära bättre kontinuitet och ökad effektivitet. Den europeiska kommissionen kommer att minskas , och alla medlemsländer kommer inte att delta i kommissionen. Jag tycker det vill jag gärna ha sagt att det är ett problem att alla länder inte får representation i kommissionen. Jag kan förstå de praktiska problemen med att det blir många, men det är inte bra att vi saknar en del länder . Utrikes- och säkerhetspolitiken kommer att ledas av en hög representant, och EU:s möjligheter att vara en global aktör med tydliga mål för MR, demokrati och öppenhet förstärks därmed. Antalet beslutsförfaranden inom unionen gör beslutsfattandet mer begripligt och överskådligt för den som är intresserad av att följa detta. Det fördjupade samarbetet, som ska omfatta minst nio deltagande medlemsländer, kommer att skapa en framtidsflexibilitet för olika utvecklingshastigheter. Detta ger enskilda länder ett val beträffande sin egen utveckling. Den ökade öppenheten kommer att främja ansvar och motverka korruption i arbetet inom unionen. En gemensam politik för miljö och energi ger ökad styrning för nationsgränsöverskridande forskning och utveckling, och vi är mycket beroende av en sådan utveckling. Asyl- och invandringspolitiken måste byggas ut och bli gemensam för EU. Det skulle minska trycket på och bli en väg att hantera illegal trafik över gränserna. Med detta fördrag kommer EU att bli ett bättre samarbete, ett samarbete som vi är i stort behov av. Vi hoppas också att hittar sin väg tillbaka in i gemenskapen och att vi ska få möjligheten att gå till val med ett antaget Lissabonfördrag i hela unionen. 123 Statsrådet (): ska tillhöra kärna. Det är grunden för alliansregeringens Europapolitik. Det innebär att vi ska vara en konstruktiv och drivande medlem samt arbeta aktivt för att finna allianser och konstruktiva lösningar i viktiga frågor. Det är så vi arbetar, och vi vet att det finns ett stort folkligt stöd för denna politik. Allt fler ser nämligen att EU har en viktig roll att spela för att hitta globala lösningar på klimathotet, genomföra samordnade åtgärder när det gäller den gränsöverskridande brottsligheten, samordna krishanteringen vid katastrofer eller göra gemensamma forskningsinsatser. Om EU ska kunna uppfylla de krav som medborgarna ställer krävs det moderna regler för hur besluten ska fattas. EU har 27 medlemmar . Vi hoppas att det blir fler . Det fungerar inte tillräckligt bra med det nuvarande regelverket, som är gjort för 15 medlemmar. För ganska precis inleddes översynen av . Mycket har hänt . Inte minst har klimatfrågan och den senaste tidens internationella kriser ställt unionen inför stora utmaningar. Vi ser hur medborgarnas förväntningar på EU ökar. Därför har vi anledning att välkomna det fördrag som till slut står färdigt och som vi diskuterar här . Lissabonfördraget är ett paket med nya regler som är anpassade för att göra EU mer öppet, mer effektivt och mer demokratiskt, även med fler medlemmar. Det innebär avsevärda förbättringar för EU som helhet, men stärker också möjligheter att påverka. Låt mig få nämna de viktigaste anledningarna till att regeringen stöder fördraget. För det första handlar det om öppenheten och rättigheterna. Fördraget innebär, som flera talare varit inne på, att offentlighetsprincipen utvidgas och att ministerrådets lagstiftningsarbete öppnas upp för insyn. Unionens institutioner blir skyldiga att föra en öppen dialog inte bara med lokala och regionala politiska nivåer utan också med det civila samhället. Unionens rättighetsstadga blir rättsligt bindande och omfattar rättigheter som yttrandefrihet och strejkrätt. ska EU ansluta sig till om de mänskliga rättigheterna. Detta bidrar till att klarlägga vilka grundläggande principer och värderingar unionen respekterar. Fördraget tydliggör och stärker unionens övergripande mål och värden när det gäller till exempel jämställdheten mellan kvinnor och män och skydd för barnets rättigheter. För det andra stärks effektiviteten. Unionen ges nya kraftfulla redskap för att bekämpa gränsöverskridande brottslighet såsom narkotikahandel, korruption, människohandel, sexuellt utnyttjande av kvinnor och barn. införs balanserande bestämmelser som syftar till att de rättsliga traditionerna i medlemsstaterna respekteras. Arbetet i unionens institutioner rationaliseras och effektiviseras. I rådet ökar beslutsfattandet genom omröstning med kvalificerad majoritet, inte minst på området inrikespolitik-brottsbekämpningssamarbete. får en vald ordförande som leder dess arbete. Den nya höga representanten för utrikesfrågor och säkerhetspolitik får en central roll när det gäller att samordna, formulera och genomföra unionens utrikespolitik. Den höga representanten blir ordförande i rådet för utrikesfrågor och vice ordförande i kommissionen, vilket innebär att en mängd onödigt dubbelarbete avskaffas och ger bättre förutsättningar för ett samlat agerande. En särskild europeisk avdelning för yttre åtgärder, en utrikestjänst, inrättas under den höga representantens ledning. Den utgör ett komplement till de nationella utrikestjänsterna så att den samlade europeiska förmågan på detta område ökar, till exempel vid större katastrofer i andra delar av världen. Unionens förmåga till fredsfrämjande insatser förbättras och effektiviseras. EU:s krishanteringsuppgifter kommer uttryckligen att omfatta såväl konfliktförebyggande som fredsfrämjande insatser med civila och militära resurser. Även klimatarbetet uppmärksammas genom att det införs en målsättning om att EU ska främja åtgärder på internationell nivå inom detta område. Demokratin stärks också. EU:s befogenheter tydliggörs på ett tydligare sätt. Fördraget slår fast att såväl i medlemsländerna som i fördraget definieras hur mycket makt EU ska ha. och andra nationella parlament får en stärkt roll. Ingen lag kommer att stiftas i EU utan att den granskats av nationella parlament. Om tillräckligt många nationella parlament anser att ett lagförslag inte bör behandlas på EU-nivå kan det helt stoppas. Även blir delaktigt på fler områden än genom att man inför medbeslutande exempelvis inom jordbrukspolitiken och inom de rättsliga och inrikes frågorna. Regeringens proposition om Lissabonfördraget har tagits fram efter en omfattande remissbehandling och efter prövning i Lagrådet. En bred majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget att bör tillträda Lissabonfördraget. Lagrådet ser inte något hinder mot att fördraget antas i . Jag skulle vilja säga att Lissabonfördraget nog är mer genomarbetat än något tidigare fördrag i EU:s historia. Det framtidskonvent som tog fram det första utkastet till fördrag arbetade under unikt öppna former, fjärran från den bunkermentalitet som präglat tidigare fördragsdiskussioner. Det var stor insyn från det civila samhället, och i konventet deltog ledamöter från de nationella parlamenten, bland annat riksdag, och från regeringar, och kommissionen. 28 länder deltog i förberedelsen av det nya fördraget. Den demokratiska förankringen var därmed mycket, mycket större än vid någon tidigare fördragsrevision. Under förhandlingarnas gång har det funnits ett stort stöd i för linje, både för det första konstitutionella fördraget och, senare, för det som blev Lissabonfördraget. Det har varit en styrka. Det har gjort det möjligt för oss, för den nuvarande regeringen och för den förra regeringen skulle jag vilja påstå, att driva en tydlig och konsekvent politik för mer öppenhet, effektivitet och demokrati. Lissabonfördraget i dess nuvarande form skrevs under i med representanter för samtliga länders regeringar. För att det ska träda i kraft måste alla länder ha godkänt det enligt sina egna traditioner. Det har godkänts av parlamenten i 24 medlemsländer. I två av dessa länder, och , har presidenterna ännu inte skrivit under fördraget, vilket gjort att godkännandet inte kungjorts formellt. I båda länderna finns det dock ett stort stöd, både bland befolkningen och i parlamenten, för Lissabonfördraget. Tre länder har ännu inte godkänt fördraget , som jag hoppas gör det , och . I ligger fördraget fortfarande i författningsdomstolen. Det kommer troligen ett uttalande därifrån , kanske , och därefter väntas omröstningar i både underhuset och senaten i . Vid folkomröstning kunde Lissabonfördraget inte godkännas. Ett nationellt analysarbete pågår i för att utreda skälen till att man röstade nej. och den irländska befolkningen är inte EU-motståndare på något sätt utan mycket varma anhängare av det europeiska samarbetet. Det pågår därför ett arbete med att identifiera vad i fördraget man röstade nej till.