prot · GW0935 · 2008-11-25 00:00:00 — Skolor ska inte ha som mål att tjäna pengar och göra vinst. säger du, , att vi inte gjorde någonting åt det under våra vid makten. Vi tillsatte en utredning som du slängde i papperskorgen och startade i stället en utredning för att se till att friskolor kunde ha rätt att överklaga storleken på kommunala bidrag. hade vi en utredning på gång, och vi vill ha en förändring. Jag hoppas därför att du som liberal vill följa det exemplet. Man skulle kunna jämföra med folkhögskolor som startas i . Om en organisation vill starta en folkhögskola måste den leva upp till en statlig förordning. Det handlar om att ha en demokratisk uppbyggnad, en organisatorisk stabilitet samt ekonomisk uthållighet. Om en huvudman för en folkhögskola vill frånträda eller lämna över huvudmannaskapet ska , som fördelar statsbidragen, kontaktas för samråd innan förhandlingar med ny huvudman inleds. Det betalas heller inte ut statsbidrag till folkhögskolor som bedrivs i aktiebolagsform. Det är väl värt att fundera på de olika skolformerna. Folkhögskolors etablering och överlämnande till andra är en bra sak att jämföra med när det gäller friskolorna. Med tanke på investmentbolaget verksamhet och köp av en friskolekoncern har det kommit in en ny komponent i bilden som jag tycker mycket väl skulle motivera att utredaren såg över denna fråga. har utbildningsministern slagit dövörat till och viftat bort våra synpunkter. Jag skulle gärna vilja ha svar på min fråga om vinstutdelningssystem. 31 (): Utbildningsministern försöker göra detta till en fråga om man ska ha kommunala skolor eller fristående skolor. Det är inte det som det handlar om. Båda två behövs. Snarare är det väl som så att det är de kommunala skolornas rätt att finnas till som måste garanteras. Varför har det då blivit så? Utbildningsministern var själv inne på det. Jag har en något annorlunda förklaring. har den nuvarande utbildningsministern i olika positioner använt all sin vakna tid till att svartmåla svensk skola. Mopeder i klassrummen hade man på valaffischerna. Allmän oro, kaos, de värsta ordningsproblemen i hela världen och så vidare det har svenska folket matats med varenda dag. Dessutom tillkommer att de svenska friskolorna säkert har de mest generösa reglerna vad gäller resurstilldelning i hela världen. Det tror jag är två bra förklaringar till explosionen avseende fristående skolor. Vinstmotivet är också en del i detta. Man kan tjäna pengar. Till skulle jag vilja säga att en grundläggande kurs i marknadsekonomi kanske hade varit någonting att ta till sig. Det är lite skillnad på hur man tjänar pengar. De fristående skolorna har fri dragningsrätt. Man får en summa oavsett vad man gör. Men vinst ska faktiskt vara kopplad till risk. Det är så det går till i marknadsekonomin. Vad finns det för risk när man startar en fristående skola? Man har fri dragningsrätt på pengarna. Vi tycker att det är bra att det finns fristående skolor. Men vi tycker att vi skulle kunna göra som era partikamrater i , och länder på kontinenten. Där säger man att fristående skolor är bra, men att vinst inte hör hemma där. Går någonting med överskott som är jättebra ska det tillbaka till eleverna, till barn och ungdom, inte till enskilda aktieägare. Så resonerar era partikamrater i land efter land, men inte här i . Det är det vi tycker är väldigt sorgligt. Vi är alldeles övertygade om att vinstmotivet både driver på en explosion och ibland inte tillgodoser behoven. För ett litet tag sedan var det stora rubriker i tidningarna om fristående skolor som vägrade att ta emot handikappade barn. Man ansåg att det var för besvärligt. Det var en uppgift för de kommunala skolorna, sade man. Det ska då också sägas att de fristående skolorna delade ut 84 miljoner i vinst. Barnen är någonting annat än spik. Vi avsätter gemensamma resurser till en gemensam skola. Den ska vi verkligen värna och förbättra. Jag beklagar att utbildningsministern lade ned den utredning som hade kunnat få till stånd en bättre ordning inom skolans värld. Det kanske är som så att bidragen är för höga? I så fall skulle de pengarna behövas bättre någon annanstans, om man kan dela ut så pass mycket pengar. Jag skulle också vilja fråga utbildningsministern: det något tak för kvalitet? Är det inte som så att oavsett hur bra en skola är skulle den kunna bli ännu bättre? De pengar som man delar ut till enskilda aktieägare borde självklart gå tillbaka till eleverna. Det är så skattebetalarna har resonerat när man varit med och betalat sin skatt. Det ska gå till barn och ungdom. 32 (): jämförde skolorna och våra barn med byggföretag. Jag tycker att sådana jämförelser är direkt stötande. Vi hade en ungefär likadan diskussion i min hemkommun, där den borgerliga majoriteten sade ja till i stort sett alla etableringar av friskolor. Socialdemokraterna ville reglera på grund av att elevunderlaget sviktade. Då anförde man ungefär samma resonemang som gjorde här. Man jämförde det med handeln och butiker som etablerats i kommunen; då lade man sig inte i. Jag tycker att det är väldigt hemskt att få höra sådana jämförelser. Detta resonemang bygger på att den borgerliga regeringen och majoriteten i inte är främmande för att det har blivit en barnens marknad. Det är barnens marknad som utvecklingen har lett till, med friskoleetableringen och ett starkt vinstintresse som driver på hela tiden. Ett annat problem som jag ser har eskalerat med friskoleetableringar i kommunerna är att mer och mer pengar används till att locka våra barn. Kommunerna har också blivit tvungna att ta till det här. Jag tycker att det är tråkigt. Pengar används till massiva reklamkampanjer. Man ska locka eleverna med gratis datorer och allt vad det är. Visst, det finns väl vissa poänger med delar av det, men det är skattepengar som går till att bedriva de här kampanjerna. Det tycker jag är felaktigt. Pengarna ska gå till utbildning; det är det som är grunden. 33 (): Här har vi fått höra sanningarna minsann! Det finns skäl att reflektera något över en del av det som har sagts. Jag konstaterade i mitt tidigare inlägg att Socialdemokraterna egentligen inte är speciellt förtjusta i mångfald och valfrihet i välfärdsverksamheten. säger visserligen att hon tycker att friskolor är en del av skolväsendet, men sedan får vi höra ta till storsläggan. Han tycker att det är hemskt att höra att det kan vara bra med friskoleetableringar, att det är hemskt att göra jämförelser och tala om någonting i stil med fri etableringsrätt. Vi får höra om en barnens marknad som har blivit förfärlig efter eskalerande friskoleetableringar. Vad handlar det här om egentligen? Vad är det för diskussion vi har? Det senaste inlägget var i princip ett grundskott mot hela friskoleidén. Vad är det som har hänt inom svenskt skolväsende ? Jo, det är att barnen tillsammans med sina föräldrar har fått möjlighet att välja mellan olika skolor. Det är det som är den stora frihetsreformen inom svenskt skolväsende, en frihetsreform som också har lett till en utveckling av verksamheter, pedagogik och kvalitet. Det får vi höra är en hemsk barnens marknad, när barnen och deras föräldrar har valfrihet. Det är onekligen att ta till den retorik som jag trodde att vi hade lämnat bakom oss . Det är viktigt att ge en liten sakupplysning också. Det kan i debatten låta som att om investmentbolag som inte kan något om skolor köper in sig tar de över ledningen av verksamheten, så att direktörerna börjar stå i klassrummen och vifta med pekpinnen. Så är det givetvis inte. Ledningen av skolorna kvarstår självfallet hos dem som har pedagogisk kompetens. 34 Utbildningsminister (): Jag ska erkänna att jag inte tycker att det är en vetenskaplig sanning exakt hur de här lagparagraferna ska se ut. Jag har samma attityd som några av debattörerna när det gäller att de regler som fanns när av elever gick i friskolor kanske inte är riktigt ändamålsenliga när gör det, eller ännu fler i våra storstäder. De måste ses över. De är inte givna en gång för alla. Jag håller med om att det på det område vi nu diskuterar sker en utveckling som nog inte förutsågs . Vi måste fundera över det. Jag håller med om det. Jag har inga svårigheter med att säga att vi måste grunna på det. Ni låter otroligt tvärsäkra. Ni låter som vänsterpartister ungefär när ni står här och debatterar mot mig. Men jag antar att ni också grunnar på hur det ska gå ihop att vara för friskolor och valfrihet och sätta gränser för hur konkurrensen ska få gå till. Om man extrapolerar det ni säger måste man i princip förbjuda friskolor. Barnens marknad kallar ni det för när föräldrarna väljer. Men har man den retoriken kan man inte landa i någonting annat än att vi då måste återgå till att kommunerna placerar alla barn, så att ingen valfrihet finns kvar. Det vill ni dock inte, uppfattar jag det som. Det finns ett antal frågor att fundera över i de här sammanhangen. Jag skriver i svaret att jag tycker att det är problematiskt om en friskola i form av ett aktiebolag gör en aktieutdelning som kvaliteten är låg. Det tycker jag inte är acceptabelt. När jag skriver det ligger det i sakens natur att vi grunnar på hur vi ska kunna möta detta. bör se det som en försvårande omständighet när man granskar en skola om det är låg kvalitet och de tar ut aktieutdelning. Man får passa sig så att man inte som ni gör tar i så man kräks i argumentationen när man dömer ut hela valfriheten. Vinst är inte alls vad säger. Hon säger att allting är gratis när man startar skolan och att man inte tar någon risk. Det kan bara vara vinst, säger . Jag tror att vi kommer att se framför oss situationer där friskolor går i konkurs . Det är en jätterisk nu när elevkullarna går nedåt på gymnasiesidan att starta friskolor där. Jag skulle vilja säga att det är så. Jag ser att lyssnar. Inkomsten till en friskola kommer av att man har elever som genererar skolpeng. Men innan man har några elever måste man ha en skollokal, en skolbyggnad och en viss personalstab anställd. Det genererar kostnader innan man har några intäkter över huvud taget. Får man sedan inte tillräckligt mycket med elever går det med förlust. Det är klart att ägaren till en friskola tar en risk. Det är självklart. De är klart att de koncerner som bygger upp flera friskolor runt om i landet, letar byggnader och annat, och först hyr dem, köper och investerar innan de har några elever tar en risk. Det kan gå med vinst, men det kan också gå med förlust om man inte får tillräckligt mycket mer elever jämfört med den personalstab man har anställt. Det är självklart att det finns en ekonomisk risk i detta. Det är precis de argument som har framförts här i debatten. Såtillvida är det som vilket företag som helst. En ägare är naturligtvis inte beredd att investera resurser om det enda alternativet som står till buds är att man kan få gå med förlust. Man måste också kunna ha en utsikt om att få en ekonomisk om man ska riskera pengar. Jag tycker att friskolor ska få gå med vinst, och de ska också få ta ut en aktieutdelning. Men jag ser det som problematiskt om man tar ut utdelning när kvaliteten är för låg. Det vill jag säga. Det gjordes några internationella referenser som inte var helt riktiga. Jag mötte företrädare för den brittiska regeringen. Det är faktiskt era partikamrater, ni som är interpellanter här. De är mycket nyfikna på detta. Friskolor har man i , eller privatskolor. Vad man funderar på är ett vouchersystem, ett skolpengssystem, där skolor också ska få gå med vinst. Den diskussionen förs också i det brittiska . I förs också diskussioner, och man sneglar på den svenska modellen. Mitt råd till dem är: Titta gärna på modellen. Men man ska inte kopiera den rakt av. Jag håller med om att det finns regler som kanske måste ses över när friskolesystemet är så omfattande jämfört med hur det var när reglerna infördes . 35 (): Det var intressant att kom till min fråga angående hög kvalitet och låg kvalitet. I det skrivna svaret resonerar utbildningsministern om att om det är hög kvalitet är det acceptabelt med vinstutdelning. Konsekvensen blir att om det är låg kvalitet är det inte det. Jag tolkar det som att det ändå är en problematisk fråga, precis som utbildningsministern sade. Det är vad det handlar om. Det handlar inte om friskolesystemets vara eller icke vara. Vi har friskolor i . Utbildningsministern vet att vi socialdemokrater inte vill riva upp det. Däremot är vi väldigt tveksamma till aktieutdelningar till ägare. Att en verksamhet ska gå med vinst och överskott är väl självklart. Vi kan inte bedriva förlustverksamhet. Men man måste ha tydliga spelregler för vad vinsten och överskottet ska gå till. Vi säger att det ska gå tillbaka till verksamheten. Jag har själv ett förflutet med i folkbildningsverksamhet. Vi är icke-vinstdrivande där. Det skapar motivation, engagemang och aktivitet utan att man drivs av eget vinstintresse, eftersom man tror på idén. Det är den viktiga frågan. Jag hoppas att den här debatten ändå leder frågan framåt om den tanke vi hade i utredningen. Är det inte dags för utbildningsministern att fundera på: Hur ska vi hantera vinster och överskott bland fristående skolor? Om utbildningsministern lägger örat till marken kommer han att höra att det är många svenskar som är upprörda över vinstutdelningar från deras barns skolor till aktieägare. Det är en viktig fråga för många svenskar. Jag har mött många väljare, och inte bara s-väljare, utan även väljare som röstar på utbildningsministerns parti. Man är upprörd över att vinster går till aktieägare. 36 (): Det andra inlägget av utbildningsministern var något mildare. Man hade kunnat hoppas att den borgerliga regeringen hade velat sätta sig ned för en blocköverskridande överenskommelse. Det är som utbildningsministern och också jag själv sade tidigare. Man kan inte använda samma regler nu när det är en sådan friskoleexplosion som när det bara fanns ett par procent friskolor i . Det här måste vi se över. Jag kan förstå att det är svårt att få med sig alla partier bakom det. Jag förstår att det är svårt att få med sig när det gäller att Plymouthbröderna får starta skola och sådana typer av fall. Jag förstår att det är svårt att få med sig , vars kompisar slumpar bort skolor i och mot föräldrars, lärares och elevers inrådan. Men vi måste göra någonting. Det som håller på att hända är allvarligt. Jag har besökt små, fantastiska friskolor som gör ett enormt jobb. De är otroligt rädda för de stora koncernerna, att de ska bli uppätna och förlora sin särart och sin särprägel. Vi måste hitta system där vi kan kombinera valfrihet och mångfald. Men det måste också vara ett rättvist system. Rättvisa kan inte vara att de pengar som vi skattebetalare har avsatt till barns och ungdomars utbildning ska hamna i fickorna hos enskilda aktieägare. Någonting är fel i systemet om man kan dela ut till enskilda aktieägare. Är utbildningsministern beredd att ta tag i denna fråga om vinst i skolan? 37 Utbildningsminister (): Frågan om friskolors villkor hanteras i det skollagsarbete som pågår. Denna fråga inklusive frågan om alla andra regler hanteras i det arbetet. De kommer att adresseras i arbetet med en ny skollag. Jag tycker inte att vinstutdelning ska förbjudas i skolverksamhet. Den som försöker att ge sig på det kommer att hamna i rätt stora svårigheter. Den socialdemokratiska regeringen hade inte bara en utredning . Det fanns en tidigare utredning som utredde samma frågeställning. Den utredningen under ledning kom fram till att det i praktiken är väldigt svårt att förbjuda det. Har man en verksamhet kan man alltid bilda ett fastighetsbolag, hyra av sig själv och ta ut vinsten den vägen. Det finns otroligt många sätt att kringgå det. Det är det ena. Det andra är att om man förbjuder utdelning kommer man att få mycket färre aktörer på området. De som verkligen har resurser att göra investeringar gör inte det om det inte finns åtminstone en liten utsikt till ekonomisk utdelning. Om man bara kan få gå med förlust kommer viljan att investera att gå ned väldigt kraftigt. Jag tror inte på tanken att förbjuda utdelningar. Däremot är jag bekymrad över om ägare till friskolor tar ut utdelningar som verksamheten håller låg kvalitet. Har verksamheten hög kvalitet, och alla som granskar den finner att den har hög kvalitet och föräldrar och elever är väldigt nöjda, har jag svårt att förstå varför vi ska förbjuda den verksamheten. Ni är för militanta och dogmatiska. Ni sitter för mycket fast i gamla dogmer. Om det däremot finns faktiska problem är jag beredd att adressera dem. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2008/09:62 om arbete för hållbar utveckling i förskola och skola 38 Utbildningsminister (): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder, utöver att följa arbete, för att driva på och aktivt stimulera till arbete på temat Att lära för hållbar utveckling. Av mitt svar till framgår att regeringen tar frågan om lärande för hållbar utveckling på allvar. Vi har valt att ge i uppdrag att överta de uppgifter som Myndigheten för skolutveckling hade inom området. Utbildning för hållbar utveckling är också ett genomgående tema i den svenska Unescostrategin . Som vet genomfördes en omorganisering av skolmyndigheterna per när övertog arbetsuppgifter från Myndigheten för skolutveckling. Att i detta läge när haft ansvar för frågan utvärdera hur myndigheten fullföljer enskilda uppdrag är inte motiverat eller meningsfullt. Som jag sade i mitt förra svar är min avsikt att följa hur det nya arbetar med frågan innan jag återkommer med förslag till åtgärder. Jag kan emellertid försäkra att regeringen anser att frågor om hållbar utveckling är viktiga. Det finns ett stort intresse från lärare, rektorer och inte minst från elever i frågor som dessa. Regeringen har bland annat tagit initiativ till en kraftfull satsning på fortbildning av lärare, det så kallade Lärarlyftet, i syfte att stärka lärares ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kompetens. Det är som genomför fortbildningen utifrån de önskemål och prioriteringar som huvudmännen har. 39 (): Tack för svaret! Klimatförändringarna påverkar i djupet människans livsförutsättningar. Ett livsstils- och konsumtionsmönster har i mycket allvarlig mening påverkat jordens framtida utveckling på hela vår planet. Vi upplever nu isar som smälter vid polerna, höjda vattennivåer, höjd medeltemperatur, snabba väderomslag, kraftiga stormar som påverkar hus, hem och infrastruktur samt andra levnadsförhållanden. Kraftiga översvämningar och skyfall är andra fenomen. Rovdrift på naturtillgångar, skövling av regnskogar och utsläpp i atmosfären hör till det som successivt skapar en situation som rubbar balansen i det ekologiska systemet. Den här allvarliga utvecklingen har lett till att FN uppmärksammat arbetet med hållbar utveckling. Vid toppmötet i uttalade man att utbildning på alla nivåer är nyckeln till hållbar utveckling. har dessutom förklarat 20052014 som ett särskilt FN-årtionde för att främja utbildning för hållbar utveckling. Precis som ministern säger har getts en viktig roll för att stimulera arbetet. I drev den förra socialdemokratiska regeringen ett aktivt arbete för att stimulera projekt som hade med hållbar utveckling att göra inom utbildningssystemet. Man byggde en organisation med lärare, lärarutbildade förskollärare, universitetslärare och annan personal. Det här nätverket omfattar ca 150 personer och är ett av många nätverk på området. Det här har lett till att förskolor och skolor miljöcertifierats. Internationellt har den svenska skolan uppmärksammats mycket positivt för sitt arbete med utmärkelsen och Skola för hållbar utveckling. Inom nätverket upplever man en stark tveksamhet till både regeringens ambitioner och förmåga när det gäller att driva och stödja arbetet. Oavsett ministerns nu välvilliga uttalande upplever man det så. När ansvaret nu har lämnat Myndigheten för skolutveckling och övergått till är förhållandet sådant att en person på en 60-procentstjänst, det vill säga lite mer än en halvtid, har ansvaret för de här viktiga frågorna. Är det rimligt och realistiskt att tro att kan vara en drivande kraft med en sådan minimal tjänst? Har ministern information om detta? Har du funderat över denna del? Utbildningssystemet med sin stora genomslagskraft kan vara en verklig kraft för att påverka attityder, skapa medvetande, långsiktigt bidra till en förändring i företag och offentlig sektor när det gäller att skapa ett hållbart samhälle både ekonomiskt, socialt och miljömässigt. Om det ska vara möjligt krävs det en tydlighet. Ministern är en viktig person i det sammanhanget. Ledande tjänstemän inom departementet är viktiga personer. De som arbetar inom skolan måste känna att stödet finns ända från toppen. känns det som att det finns ett engagemang underifrån men ett vakuum i toppen. Hur ofta har talat om just hållbar utveckling och skolan som ett medel i det arbetet? Hur många tal i ämnet har producerat? Tänker ministern börja driva dessa viktiga frågor? Det finns ett stort önskemål om en ökad tydlighet på den punkten. 40 Utbildningsminister (): Arbetet i skolan med att se till att våra barn och ungdomar lär sig och blir medvetna om klimatutmaningar, miljöproblem och hur vi lever på ett för naturen och vårt klimat hållbart sätt är centralt. Ett nätverk på Myndigheten för skolutveckling är inte svaret på detta. Det är fråga om läroplaner, lärarutbildning, lärarfortbildning, biologiämnet, de naturvetenskapliga ämnena, samhällskunskapsämnet och rader av insatser i vår svenska skola. Det är själva grundorganisationen i skolan som har till uppgift att se till att barnen lär sig dessa saker. Det är inte ett enskilt nätverk eller ett enskilt projekt som har detta ansvar utan det är en huvuduppgift för vårt skolväsen. ställer frågan om jag har satt mig in i hur stor andel av en tjänst på som har ansvar för just det här projektet. Svaret är att jag inte har gjort det. Jag tänker inte heller detaljstyra det som minister. Det är inte mitt ansvar, och det är inte så samhällets styrning av skolväsendet fungerar. Vi styr genom läroplanen, där vi föreskriver vad eleverna ska lära sig. Vi styr vad skolorna ska lära ut till eleverna genom lärarutbildning och lärarfortbildning, inte genom att detaljstyra hur många procent av en tjänst på som ska syssla med en viss sak. Det är möjligt att styrde på det sättet, men det är inte så den kommunaliserade svenska skolan styrs. Jag vill definitivt markera att så fungerar det inte, och så ska det inte fungera. När det gäller exakt det projekt som frågar om, vill jag markera att inte heller det är en fråga för riksdag och regering. Det är en fråga för hur det organiseras. har ett uppdrag från regering och riksdag om att mer allmänt utveckla skolan. får man preciserade uppdrag från regeringen, men det går inte att försöker ta på sig ansvaret att säga att nu ska det öka från 0,6 till 0,8 tjänst på och så blir några människor glada. Det kan inte fungera så. Vi styr inte på det sättet. Vi måste ha den tilltron till våra myndigheter att de avsätter de resurser de anser erforderliga. Vi följer naturligtvis upp hur myndigheterna jobbar med de uppdrag de har fått. Om det finns anledning att i efterhand påtala att något inte har fungerat gör vi det. Men att gå in och föreskriva exakt hur stor tjänst eller hur många personer på en skola som ska jobba med just en sak något slags styrningsfilosofi är mig främmande. Frågan om hållbar utveckling är naturligtvis en av de allra viktigaste frågorna för skolväsendet och utbildningsväsendet att medvetandegöra hos våra barn och ungdomar. Det är inte i första hand ett projekt utan det är en del i skolans huvuduppdrag. 41 (): Jag tycker att ministern gör det väl enkelt för sig. Först och främst målas det upp en bild av att jag har en ambition att detaljstyra tjänster. Men jag redovisar bara ett faktaförhållande. Jag tror inte att det faktaförhållande som jag har redovisat 0,6 tjänst, en princip som ministern hänvisade till i sitt svar kommer att leda till särskilt mycket resultat.