prot · GV09116 · 2008-05-21 00:00:00 — Det står att det är glädjande att nu har möjlighet att sänka avgiften från till en sänkning med . I brevet konstaterar och att orsaken till sänkningen är att arbetslösheten inom Sekos verksamhetsområde har sjunkit kraftigt . Därmed har de utbetalda ersättningarna från Sekos a-kassa minskat med en tredjedel jämfört med nivå. Med de nya reglerna minskar därmed också Sekos kostnader till staten. Det här är väldigt bra, tycker jag. Jag tror att många av mina vänner i som arbetar inom Sekos områden känner av den här minskningen och tycker att den är väldigt bra. Jag vill ändå som en kommentar till , , och anföranden påminna om hur det var förut. Det är så lätt att glömma det. Det är så lätt att titta enbart på nuläget, men man måste alltid ha historien med sig när man tittar på orsak och verkan. Faktum är att den politik som bedrevs innan vi tog över makten jagade många människor i förtidspension av sin gamla lön i ersättning. Många av dessa var unga människor som inget hellre ville än att få ett jobb. Men i brist på åtgärder som ledde till arbete valde den gamla att förbättra den synliga statistiken och skicka in många människor i osynlighet, många unga människor dessutom. Jag skulle vilja säga: Låt oss aldrig få tillbaka den politiken! Låt oss i stället få fortsätta på den inslagna vägen, där fler får jobb och fler slipper hamna i utanförskap. I detta anförande instämde och (båda fp) samt , och (alla m). 161 () replik: Bara en liten kommentar om det här med världens mest generösa a-kassa: Det är ju den vi försöker försvara! Den har tjänat oss väl och också haft en del i att har varit ett av de bästa länderna att växa upp i. Våra trygghetssystem och vår välfärd, där a-kassan finns med, har naturligtvis spelat en viktig roll i detta. Det är därför vi kämpar så hårt för att hindra er från att riva ned och förstöra den. Jag ska försöka en sista gång och se om vi kan få ett svar på det som detta betänkande handlar om. Eftersom inte ville svara på frågorna i det förra replikskiftet kan ju göra ett försök . Vi är väldigt förtjusta. Jag vet inte hur populärt det är. Det är bara det att när det gäller de punkter som detta betänkande handlar om bekräftar rådet vad vi har sagt . Det är klart att det är intressant att se att era forskare bekräftar den kritik vi har haft. Så här står det i rådets rapport: Detta avsnitt analyserar effekten av både genomförda och aviserade reformer inom arbetslöshetsförsäkringen. Man gör alltså en genomgång av just det vi diskuterar , och sedan kommenterar man detta och säger när det gäller karensdagarna: Motivet är mindre klart. Det finns ingen forskning som visar hur stort det optimala antalet karensdagar är. Fem kan ha varit optimalt. När det gäller lönebildningen säger man: Enligt vår bedömning är länken ganska svag, eftersom a-kassor och förhandlingsområden bara delvis motsvarar varandra. Följaktligen bör man vänta sig ett ganska svagt samband mellan a-kassans finansiering och lönebildningen. Det finns alltså inga studier som visar att det här hänger ihop! Varför lägger ni fram ett betänkande som bryter mot all forskning på området? Kan svara på det? 162 HANS () replik: Om jag börjar med a-kassan sade jag, precis som , att det var en av världens mest generösa. Jag har absolut inget emot det, och det kommer den förstås att fortsätta vara, för de förändringar vi gör är inte så stora att detta skulle förändras. När det gäller själva karensdagarna är det alltid svårt att sätta en exakt gräns, men incitament har visat sig ha positiv effekt på takten när det gäller att söka arbete. Om man tittar på vårt facit och jämför med den gamla socialdemokratiska regeringen tycks det som att våra åtgärder och våra bedömningar har varit mer rätt i ambitionen för att få fler i arbete, och därför får vi väl se om även denna åtgärd har effekt. Jag hoppas och tror det. Vi får väl återkomma sedan när vi har sett effekterna. 163 () replik: Givetvis tycker alla partier och alla människor att det är bra med en låg arbetslöshet. Men alla saker kan man inte påverka. Det borde borgerligheten ha lärt sig efter förra gången man satt i regeringsställning. Då blev väldigt många arbetslösa, och det var kanske inte så bra. Det finns nämligen ett antal punkter som påverkar arbetslösheten i . Några kan man påverka, men väldigt många kan vi inte påverka särskilt starkt. Det är strukturomvandlingar. Det är oljepriser. Det är teknikomvandling. Det är utflyttning av företag, och det är företag som flyttar hit. Jag förstår fortfarande inte hur denna koppling ska kunna ske, hur man ska kunna påverka detta. säger att vi måste ha en ansvarsfull lönebildning. Vad det betyder på ren svenska är ju sänkt lön inom de grupper som har hög arbetslöshet. Det vill säga, en grupp som redan är drabbad av en strukturförändring av något slag ska sänka sin lön. Jag hoppas att kan bekräfta att det är detta som menas. Det är sänkta löner för de grupper som har högre arbetslöshet. De ska känna vad en hög arbetslöshet kostar just den gruppen. Den andra frågan är: Hur ska man kunna påverka detta? Vi har i flera replikskiften tidigare i den här debatten försökt tydliggöra att till exempel i unionen, med över hundra olika avtalsområden med flera olika yrken och branscher, är det väldigt svårt att se kopplingen, eftersom det är så många olika grupper samlade. Ser inte denna problematik? 164 HANS () replik: När det gäller kopplingen vill jag säga att det är bättre att göra som vi gör än att inte göra någonting alls, som den förra regeringen hade en tendens att göra. Även här säger faktiskt att det vi gör är rätt enligt deras sätt att se: Man ska öppna a-kassan för konkurrens, och differentiering ska ske utifrån den enskilda personens risk för arbetslöshet. Det är liksom en poäng i det för att uppnå det vi vill, bland annat en ansvarsfull lönebildning. Det innebär inte alls att vi vill sänka löner! Jag säger som jag tror på politik, det är inte så konstigt men meningen med det här för vår del är att en ansvarsfull lönebildning ju är en vinst även för löntagaren. Om man höjer lönerna för mycket, vem drabbar det? Jo, löntagaren i arbetslöshet. Det är det vi vill motverka. Vi vill ha ett samhälle som är så starkt att man även i en konjunkturnedgång kan behålla möjligheterna för så många som möjligt att ha ett arbete. Vi i är kända för att ha en ekonomi som är extremt konjunkturberoende, och vi arbetar för att komma ifrån detta. 165 () replik: Lönebildning har aldrig varit en statlig angelägenhet. Vi har inte behövt diskutera detta här i tidigare, därför att vi har en svensk modell där fack och arbetsgivare till fullo har tagit ansvar för denna politik. Är inte nöjd med det? Är detta ännu en attack på den svenska modellen? Räcker det inte med ? kommer ni också med en ny attack genom att säga att lönebildningen inte har fungerat tillräckligt bra. Jag trodde vi var ganska överens om att fack och arbetsgivare sköter dessa frågor bäst och , historiskt sett, har tagit det ansvar som har varit nödvändigt. Delar inte den uppfattningen? Så får vi höra att vi måste ha en tydligare differentiering. Vårt motargument är att det inte finns några tydliga grupper inom a-kassorna, eftersom olika yrken och branscher blandas ihop. Betyder detta att det kommer att komma ett lagförslag som delar upp branscherna så att varje bransch ska ha sin fackförening? Annars kan man inte få den differentiering där man ser det solklara i att just denna bransch som har fått hög arbetslöshet ska betala mer. Om ni vill ha en riktigt solklar koppling borde det vara följden av detta. Som det ser ut nu på svensk arbetsmarknad, med de a-kassor vi har, med de fackförbund vi har, finns det ingen solklar koppling mellan bransch med hög arbetslöshet och vilken a-kassa man tillhör och vilket fackförbund som ansvarar för lönebildningen gentemot arbetsgivarna. Det finns inga sådana solklara kopplingar. Vad är det för lagförslag som kommer härnäst? 166 HANS () replik: Något lagförslag om branschvisa indelningar finns inte. När det gäller differentieringen vill jag hänvisa till . De har bedömt att kopplingen mellan avgiften och kraven i löneförhandlingarna inte är så stark att önskad effekt uppnås. Den viktiga förändringen är då att öppna a-kassan för konkurrens och att differentiering ska ske utifrån den enskilda personens risk för arbetslöshet. Det är inte bara vi i allianspartierna och regeringen som tror att det här är en bättre väg att gå än den vi har gått tidigare. Jag får väl säga att när det gäller parternas rätt att förhandla löner är vi självklart för det. Det har vi sagt i den här kammaren så att alla borde ha förstått att vi är helt inne på och helt för att parterna ska ha uppgiften att sköta löneförhandlingarna. Däremot tycker jag att det är rimligt att man har en klar belysning av vad olika saker kostar. Och arbetslöshet kostar, både för den enskilda personen och för samhället. Som jag tidigare sade är målet att vi ska ha ett bra samhälle som är så starkt att man klarar av även en lägre konjunktur och ändå kan behålla så många som möjligt i arbete. Det är ju det som jag tror är den positiva effekten av det här. Men självklart ska parterna ha ansvaret för löneförhandlingarna. 167 (): Jag ber att å vägnar få yrka bifall till förslagen i det föreliggande betänkandet. Ett generöst a-kassesystem som gör att människor som av olika skäl blir arbetslösa inte ska behöva lämna hus och hem är viktigt. har ett av världens mest generösa a-kassesystem. Oavsett om man som löntagare är medlem i en a-kassa eller inte får man ersättning vid arbetslöshet, om än i olika utsträckning. A-kassesystemet ska dock inte bara vara generöst. A-kassesystemet ska också bidra till en väl fungerande lönebildning. Det ska innehålla starka drivkrafter att snabbt återgå till arbete. A-kassan ska vara en omställningsförsäkring från ett jobb till ett annat och inte vara ett permanent försörjningsstöd. Jag utgår från att vi har en enighet här i kammaren om att det inte ska vara ett permanent försörjningsstöd. Om det är något parti som tycker att det ska vara det kan det vara viktigt att detta markeras. Jag tänkte gå in lite på vad oppositionen har sagt i sin kritik. Jag vill säga till er från Socialdemokraterna, att det är viktigt med det engagemang som ni visar i den här frågan. Det här är en viktig fråga för er, men det är det också för oss. Vi har olika modeller och vägar till vad vi tror blir bäst för vårt land och för den enskilde. En första punkt som framförs i kritiken är att en mindre generös a-kassa leder till en sämre strukturomvandling och minskad rörlighet. Man hänvisar till på denna punkt. Då är det viktigt att betona att fortsatt har en generös a-kassa, en av de mest generösa i världen, även om vissa neddragningar har gjorts. Om inget samband mellan a-kassenivå och arbetslöshet finns borde a-kassan kunna vara . Men inte ens oppositionen föreslår detta. Då är min fråga: Varför kan inte a-kassan ligga på ? Vad har oppositionen emot en sådan nivå, som i så fall skulle vara den optimala? Att en lägre a-kassa skulle minska rörligheten menar vi kristdemokrater är tveksamt. Däremot kan en lägre a-kassa möjligtvis göra att arbetslösa tar jobb som de med en generösare a-kassa inte skulle ha gjort. Det är dock att föredra eftersom jobb är bättre än arbetslöshet. En andra punkt som oppositionen för fram och kritiserar är att avgifterna mellan olika kassor differentieras, vilket ni i oppositionen menar leder till ökade löneklyftor och försvagade fackföreningar. En differentierad avgift införs för att få en bättre fungerande lönebildning. Det är en av de viktigaste förutsättningarna för att hålla nere arbetslösheten. Vi kristdemokrater och övriga allianspartier tror också, liksom oppositionen, att kollektivavtalen mellan starka parter är viktiga för en väl fungerande lönebildning. Med de här förändringarna tror vi att lönebildningen kan fungera än bättre. Jag förstår utgångspunkterna i den kritik som oppositionen riktar, att arbetsmarknadens parter sköter detta bra som det är . I grund och botten är det så. Men vi har inte den uppfattningen i alliansen att avtalsförhandlingarna skulle försvagas och att parterna skulle ta ett mindre samhällsansvar med de förändringar som vi föreslår här, tvärtom. Stiger arbetslösheten blir det kännbart i form av högre a-kasseavgifter. Det ökar pressen på ansvarstagande i lönebildningen. Tar inte parterna ansvar för arbetslösheten drabbar det inte bara dem som står utan jobb utan även dem som betalar a-kassa. Därför menar vi att reformen är bra. Med oppositionens politik blir det de arbetslösa som får ta hela bördan vid ökad arbetslöshet. Med alliansen får alla ta ett ansar, och det anser vi vara mer rättvist. Det tredje som oppositionen framför är att a-kassan höjs vid tid av lågkonjunktur och arbetslöshet och sänks vid högkonjunktur, vilket skulle driva på hög- respektive lågkonjunktur och förstärka de olika cyklerna. En synpunkt och ett svar på detta skulle vara att a-kasseavgiften kommer att bidra väldigt lite till smörjningen alternativt inbromsningen av svensk ekonomi. Behöver ekonomin smörjas, herr talman, och då talar jag inte om bestickning eller mutor utan menar vitaliseras, kan eventuellt höjda a-kasseavgifter faktiskt kompenseras med lägre skatter. Det är ett tips till Socialdemokraterna, : Man kan sänka skatterna för att det ska bli mer i plånboken så att vanliga löntagare kan konsumera mer och klara sin försörjning. Man kan också tänka sig att man vid en lägre avgift under en högkonjunktur kan bromsa in ekonomin med en stramare finanspolitik, om det finns behov av detta. För det fjärde har oppositionen framfört att antalet karensdagar utökas från fem till sju och att detta är något som man inte stöder. Jag kan förstå synpunkterna och kritiken. Frågan är varför just antalet är det optimala, varför inte ett förslag om att sänka till fyra? Vad är det som säger att just fem är det antal karensdagar som präglas av rättvisa, modernitet och arbetarvänlighet? Vi föreslår en försämring på denna punkt. Det är en finansieringspunkt, och vi är medvetna om detta. Men vad är rättvisan i just ? Jag tänkte rikta några frågor, även om vi kristdemokrater med , och tillhör majoriteten. Kommer ni i oppositionen att återställa a-kassan i det skick som den var före valet vid ett eventuellt regeringsskifte ? Om inte alla delar ska återställas, vilka ska ni i så fall låta vara kvar och varför? Socialdemokraterna erkänner själva att ni har gett vaga besked och inga direkta löften. har sagt att en majoritet av löntagarna ska ha i a-kassa, men vad säger det egentligen om nedtrappningen, och hur stor är denna majoritet? Jag har sett en siffra på att av löntagarna ska ha i a-kassa. Vad händer med de övriga ? En annan fråga är om vänsterkartellen har en samstämmig syn på a-kassesystemets utformning. Oppositionen spretar åt olika håll, och det har ni all rätt i världen att göra. Det har vi gjort i alliansen när vi har varit oppositionspartier i olika skeden. Vi har inte alltid varit samstämmiga. Men Vänstern vill ha en 90-procentig a-kassa. har klokskapen att föreslå en statlig a-kassa som är skattefinansierad och därmed omfattar alla med samma ersättningsnivåer. Den norska modellen, kan man kanske säga. Socialdemokraterna har ingen tydlig linje. Vad kommer att gälla vid ett eventuellt regeringsskifte? En grundläggande fråga till oppositionen är också följande. Varför återställdes aldrig a-kassan till under den förra regeringsperioden som ni hade, trots era tidigare löften och att det fanns ett reformutrymme? Det som skedde 1996 var att a-kassan sänktes till . Jag säger uppriktigt att jag vet att ni har ett enormt engagemang i frågan, men det finns också de ute i landet som minns när ni 1996 sänkte a-kassan till . Varför kan ni inte göra det igen? Vad är det som säger att inte oppositionen med Socialdemokraterna i spetsen går in för att vid ett nytt konjunkturläge dra ned på detta? Det heter att ni gör det på ett ansvarsfullt sätt, men när vi från alliansens sida gör det vill vi per definition skada löntagarna. I detta anförande instämde (). 168 () replik: Att samstämmigheten mellan kassor och avtalsområden inte riktigt finns och att ingen riktigt kan förklara hur det ska fungera har vi redan klargjort här. Jag skulle vilja ställa frågor till om det som ändå är syftet med detta och som kommer att ge de direkta konsekvenserna av de differentierade avgifterna. De kassor som har många arbetslösa medlemmar kommer att få högre avgifter. Jag skulle vilja exemplifiera med Hotell- och Restaurangfacket, där jag själv har varit medlem en gång. De har de lägsta lönerna på hela den svenska arbetsmarknaden . I fackets största kollektivavtal tillsammans med hotell- och restaurangägarna är den genomsnittliga arbetstiden . Det är alltså en oerhört hög deltidsarbetslöshet. Visstidsanställningar är nästan lika vanliga som fasta anställningar bland Hotell- och Restaurangfackets medlemmar. Man organiserar många kvinnor och invandrare. Det är dessa personer som med det nya avgiftssystemet dels ska straffas med högre avgifter till a-kassan, dels pressas att ytterligare sänka sina redan låga löner och dels få mellan visstidsanställningarna. De är legio i branschen. De visstidsanställda tillhör dem som verkligen inte kan påverka dessa upprepade korta arbetslöshetsperioder. Jag undrar hur kan motivera att det är just den gruppen av personer som faktiskt ska betala mer om arbetslösheten stiger. Ligger det ändå inte något i det som den före detta partiledaren i sade, , nämligen att det är något hjärtlöst med denna politik? 169 () replik: Jag tackar för frågan och engagemanget. har uttalat sig om att politiken skulle vara hjärtlös. Jag har stor respekt för vår partiledare under , men mig veterligen har han inte tryckt på några röda knappar i denna kammare när vi har röstat om a-kassa eller arbetsmarknadspolitik. Jag förväntar mig inte heller att kommer att trycka på röda knappar. De exempel som lyfter fram om Hotell- och Restaurangfacket är konkreta och värdefulla. Du talar utifrån egen personlig erfarenhet. Jag tycker att detta visar på ett par saker. Arbetsvillkor med en genomsnittlig arbetstid på är en oacceptabel situation för löntagarna. Där har Hotell- och Restaurangfacket en enorm facklig uppgift att verka för inte bara ökad arbetstid utan definitivt många fler heltider. Det är en fråga som ligger vid sidan av lagstiftningen här. Det har betonats från alla partier att vi inte ska styra, men jag önskar fackföreningen lycka till i kampen. Det är en orimlighet att ha så korta arbetstider om man ska försörja hem och familj. Sedan nämndes de tre punkterna, nämligen högre avgifter i a-kassan, låga lönelyft och . Detta är inte en politik som är särskilt riktad mot hotell- och restauranganställda. Det är inget som säger att den branschen långsiktigt skulle behöva vara mindre lönsam än . Det kanske är så utan att jag ska peka finger mot arbetsgivare att mer skulle kunna göras från arbetsgivarnas sida. Jag förutsätter att jag inte blir citerad på den punkten som en inblandning i den kommande lönerörelsen. 170 () replik: I princip är reformen inte direkt riktad mot Hotell- och Restaurangfackets medlemmar eller mot medlemmarna i fiskarnas, musikernas eller några av de andra kassornas medlemmar som faktiskt kommer att drabbas av högre avgifter. Men i praktiken är det dessa personer som kommer att få betala en högre avgift. I praktiken är det dessa personer, som det uttrycks i majoritetens förslag till beslut, som ska pressas att hålla tillbaka sina lönekrav. Man får väl stå upp och erkänna detta: Ja, det är hög arbetslöshet bland hotell- och restauranganställda. Det är korta arbetstider och många visstidsanställningar. Ändå tycker man att denna bransch har för bra arbetsvillkor. Det måste vara det man menar. Om man menar att det finns ett samband mellan lönenivån i branschen och det faktum att det är hög arbetslöshet och korta arbetstider så att a-kassan utnyttjas i hög grad, menar man att lönerna ändå är för höga. Jag kan inte förstå hur man kan tycka så. Jag kan inte förstå hur man kan lägga fram ett förslag som går ut på att de som är sämst avlönade och har bland de absolut sämsta arbetsvillkoren på hela arbetsmarknaden ska pressas att ytterligare sänka sina löneanspråk. 171 () replik: Jag vill tacka för även det andra inlägget. Det här kanske leder till ett alltför filosofiskt inlägg jag ska inte säga att jag är filosofisk från min sida om lönebildningen. Jag är lärare i botten. Jag är en enkel knegare, gymnasielärare, i , . Jag vet själv vilka lönenivåer vi har i det här landet efter fem av akademiska studier och studieskuld. Jag är själv ett levande bevis på även om jag har slips på mig i denna kammare att vi inte har höga löner i det här landet. Det finns de i finanssektorn en del vd:ar som tar ut oacceptabelt skyhöga löner. Jag håller helt med om att inte är ett rikt land om vi tittar på vad vi har kvar av våra löner efter skatt, efter att ha betalt vår hyra, månadsavgift, räntor eller allt annat som gäller huset. Självklart är det så. Det här är en fråga om hur fackföreningarna har agerat i det här landet och högskattesamhället. Det leder till en lång diskussion. Från alliansens sida finns en tilltro till arbetsmarknadens parter. Vi menar att kopplingen mellan a-kasseavgifterna och arbetslösheten inte kommer att försvaga det ansvarstagande som redan finns utan i stället kommer att förstärka det. Det här är inte riktat mot särskilda grupper, allra minst låglönegrupper. I de grupperna får vi väl snart räkna in även svensk lärarkår. 172 () replik: sade att arbetslösa ska ta jobb som de annars inte tar. De ska ha en lägre a-kassa. Men varför sänker ni inte a-kassorna mer? Det kom en SCB-siffra att det finns arbetslösa. När kommer förslag om att sänka a-kassan ännu mer? När kommer förslaget om att höja avgifterna till a-kassan ännu mer? När kommer de förslagen? Du ser ett direkt samband däremellan. Jag gör inte det. Vi pratade om karensdagarna tidigare. Vi från tycker inte att det är ansvarsfullt att höja antalet från 5 . Varför kan ni inte ta ? sade att det bara var en finansieringsgrej. Då blir följdfrågan: Varför föreslår inte att det ska vara 15 dagars karenstid för att få in mer pengar? När kommer de förslagen? Problemet i den här debatten är att ni har en oförmåga att se sambandet mellan att hög arbetslöshet inom en viss grupp leder till högre avgift i a-kassa som leder till att just den gruppen ska utöva, som det heter, ansvarsfull lönebildning på ren svenska sänka lönen. Det ska facket jobba efter. Ser inte ni detta samband? Och var finns kopplingen? Du vet mycket väl att fackföreningarna och a-kassorna samlar ihop olika yrkesgrupper från olika branscher. Hur ska man kunna veta vilken bransch det är som ska sänka lönen? Vi vill ha svar på detta. Vi vill inte höra att vi har ett stort engagemang det vet vi redan. Vad vi efterfrågar är engagemanget från dig, när din före detta partiledare säger att politiken är hjärtlös och du bara blundar. 173 () replik: Nej, jag blundar inte. Men har all rätt i världen, i ett fritt och demokratiskt land, att uttala sig precis som han vill. Det hindrar inte att han kommer att rösta som alla andra i alliansen. Då kan du naturligtvis ha kommentarer om ord och handling i det sammanhanget. Jag kan försäkra att jag är en enkel ersättare i arbetsmarknadsutskottet, så jag är inte så tongivande i att sätta politiken. Men eftersom du har antytt att jag kanske ligger bakom att vi skulle kunna höja antalet karensdagar till 15 vill jag med detta ha sagt att det är ingen absolut vetenskap var den rätta nivån ligger. Det kanske inte är någon vidare politisk stil att ställa en retorisk fråga, varför det inte är 4. Visst det var en retorisk fråga. På samma sätt har jag en retorisk fråga tillbaka: Varför inte 15? Det finns ingen vetenskap som säger att det ena är det exakta. Jag vill inte hävda att vid 5 ligger rättvisan och vid 7 ligger orättvisan. Vad är det som sker vid 6?