prot · GV09135 · 2008-06-24 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om återtagande av plats i Förste vice talmannen meddelade att () skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (). 3 § Svar på interpellation 2007/08:716 om klimatförändringar och infrastrukturen i 1 Statsrådet (): har ställt fyra frågor till mig: På vilket sätt uppmärksammar statsrådet och regeringen problemen med ändrat klimat vid planeringen av investeringar i infrastrukturen i ? SGI har till uppgift att förmedla underlag till om riskerna, men vem har statsrådet sett till har uppgiften att informera kommunerna om de geologiska riskerna i ? Har statsrådet skaffat sig information om vilka vägar och järnvägar som kan rasa vid störtregn i ? Vilken beredskap har statsrådet vidtagit åtgärder för i syfte att skapa alternativa resvägar för att personer ska kunna komma till jobbet om det blir störningar på grund av oväder? tar upp frågor som är betydelsefulla redan nu men som kommer att bli än mer betydelsefulla . Vi har allt oftare drabbats av problem med ras, skred, erosion och översvämningar som har lett till störningar i våra kommunikationer. Klimat- och sårbarhetsutredningen bedömer att de framtida konsekvenserna av klimatförändringarna kommer att bli betydande för vår infrastruktur. De berörda transportmyndigheterna arbetar aktivt med frågan. och redovisade ett regeringsuppdrag som handlade om att visa på åtgärder för att bedöma och förebygga risk för erosion, ras och skred. I planeringen av investeringar i infrastrukturen tar och hänsyn till klimatförändringar. Detta sker bland annat genom att en del av planeringsunderlaget utgörs av karteringar av vilka områden som har särskilda risker för översvämning samt att dimensioneringen av nya anläggningar anpassas till aktuell kunskap om risker. SGI har ett särskilt bevakningsuppdrag beträffande . Detta eftersom riskerna för ras och skred är särskilt stora i länet. SGI medverkar även i andra länsstyrelsers behandling av plan- och byggärenden, det vill säga granskning av remissyttranden, rådgivning samt förslag till åtgärder vad gäller skredrisker. SGI har även till uppgift att mot avgift bistå statliga myndigheter, kommuner och andra med kvalificerad rådgivning som kräver speciell kompetens eller där institutets oberoende ställning efterfrågas. Målet är att effektivitet och kvalitet i plan- och byggprocessen ska säkerställas genom utnyttjande av rätt geoteknisk och miljögeoteknisk kompetens. När det gäller frågan om vilka vägar och järnvägar som kan rasa vid störtregn i har och i sina roller som väg- respektive banhållare ansvar för att säkerheten är hög på alla delar av näten. I detta uppdrag ingår att kontinuerligt besiktiga alla banor och vägar samt att inventera och värdera risker när det gäller extrem väderlek. Frågan om alternativa resvägar för att personer ska komma fram till jobbet om det blir störningar på grund av oväder är med tanke på vår utspridda befolkning synnerligen komplex att besvara. Detta särskilt om man utvidgar frågan till att inte enbart gälla arbetspendling utan även andra viktiga transporter såsom sjuktransporter, varuleveranser, utryckningsfordon, skolskjutsar med mera. Det är viktigt att arbeta förebyggande så att ett oväder inte behöver innebära att vägar eller järnvägar stängs av. Utöver det jag tidigare nämnt om riskbedömning och dimensionering arbetar till exempel med trädsäkring för att minimera störningarna till följd av nedfallande träd. Inträffar trots detta störningar som leder till att vägar och järnvägar måste stängas av finns möjlighet att ersätta järnvägstrafik med bussar, i de fall man inte kan leda om trafiken. På vägsidan arbetar regioner med att identifiera kritiska punkter och vägavsnitt där man planerar för lämpliga omledningsvägar. Identifieringen av dessa omledningsvägar ska vara klar och utmärkningen ska vara klar till . 2 (): Jag tackar ministern för svaret. De klimatförändringar vi ser framför oss är en väldigt viktig fråga. Men jag blev lite förvånad när jag läste ministerns svar och ingången på detsamma. Jag hade förväntat mig att ministern skulle beröra hur vi undviker översvämning i . Det är egentligen det som är huvudproblemet som jag tar upp i min interpellation. Som jag påpekade är det problem med avrinning som gör att det kan bli översvämning och därmed risk för erosion och risk för ras och skred. Ökningen av den samlade avbördningskapaciteten är väl det enskilt enklaste sättet att minska risken för översvämning. är avbördningen , men den skulle behöva fördubblas enligt Klimat- och sårbarhetsutredningen. Den viktigaste avbördningspunkten, som har analyserats om, är vid . Den ska byggas om, och då är det viktigt att man också får till den maximala avbördningen. Runt omkring har vi Stallkanalen och under . Här finns inte så mycket mer att göra. Även Hammarbyslussen kan bidra något, men potentialen där är inte heller så stor. Sedan är det sluss och . Också där är det viktigt att man får till det. Jag skulle vilja höra hur ministern ser på frågan om hur vi ska få till en ökad avrinning av . Jag är också medveten om att vi när landisarna smälter kan få en tvärtomrinning, det vill säga att vatten rinner in i . Ministern påminner om att de berörda transportmyndigheterna arbetar aktivt med frågan om risk för ras och skred. Vi fick också en redogörelse för det när trafikutskottet hade sin utfrågning . Det säger sig självt: Vägar och järnvägar som byggs ska finnas i kanske till. Det är självklart att vi måste bygga med all den kunskap som vi har . Mer vatten kräver större trummor, högre broar och stabilare banvallar och vägkroppar. Det behövs också en annan typ av asfalt. Och det krävs forskning för att veta vad som är bäst. Men som de sade vid utfrågningen är de största problemen, kostnaderna och utmaningarna de vägar och järnvägar som redan är byggda. I vissa fall är de . Det var därför jag frågade vad som händer nu när ministern kommer med sin infrastrukturproposition. Kommer man då att starta ett arbete för att se över de tekniska egenskaperna på det som redan är byggt? Har statsrådet skaffat sig den informationen, så att vi kan få en ordentlig genomlysning ? 3 Statsrådet (): När vi för denna diskussion är det viktigt att vi klarar att ta oss an den övergripande problematik som inte har nämnt i sin interpellation. Det rör sig naturligtvis om det avgörande arbete som regeringen gör avseende klimatfrågan som övergripande prioriterad fråga. Jämte arbetet med att skapa bättre förutsättningar för människor att komma i jobb och minska utanförskapet är klimatfrågan den allra viktigaste politiska frågan för regeringen. Det internationella och globala arbetet är oerhört avgörande för att totalt sett minska klimatpåverkan. Det är den oerhört viktiga prioriteringen som ska gå i mål . Icke desto mindre påverkar nuvarande negativa klimatpåverkan redan befintlig infrastruktur. På konkreta frågor har jag också givit konkreta svar i mitt interpellationssvar. Väldigt mycket i ligger under Klimat- och sårbarhetsbarhetsutredningen. Den utredningen har mycket tydligt identifierat och analyserat behovet av att vidta åtgärder för både väg- och järnvägsnätet för att möta de klimatförändringar som pågår. Där har man utifrån utredningen identifierat ett antal ekonomiska insatser som krävs för att förebygga det som man här varnar för. Det gäller översvämningar, ras, skred, behovet av utbyte av broar och så vidare. Det handlar också om avvattningsanläggningar, underhållskostnader vad gäller banorna runt omkring i landet, trädsäkring men också utbildning. Den typen av underlag är en del av infrastrukturpropositionen som vi arbetar med just nu med finansieringen kopplad till de åtgärder som Klimat- och sårbarhetsutredningen pekar på. Det är en del av det underlag som regeringen nu arbetar med vad gäller infrastrukturpropositionen. 4 (): Tack för det, ministern, fastän jag inte riktigt förstår. Det är jätteviktigt att man arbetar med internationellt klimatarbete. Det vet jag också att regeringen gör. Men det var inte det jag diskuterade. Jag diskuterade avbördningen av vatten i om det så skulle behövas. Där tycker jag att jag ännu inte har fått något svar från ministern om hur ministern tänker sig att det ska kunna ske. Det gäller också ur en infrastruktursynpunkt, inte minst med tanke på vad som kan hända om vi får en översvämning. Det är inte bara vägar och järnvägar som står på spel. Det är också mycket av den IT-infrastruktur som vi har byggt upp som ligger i olika tunnlar. Det kom fram väldigt tydligt när vi hade utfrågningen i trafikutskottet att det var vad man var orolig för. Jag frågade också ministern vem som ska ge råd till kommunerna i för att förebygga risker med ras och skred. har på uppdrag av Klimat- och sårbarhetsutredningen gjort en inventering av kommunernas hantering av översvämningar, ras och skred. Jag förutsätter att ministern har tagit del av den. Det är intressant läsning. Det går visserligen inte att utläsa vilken kommun som svarar vad. Men man kan också se svaren lite generellt. En del vet och kan hur man ska behandla de här frågorna, och andra behöver mer information. Fler kommuner uppger att frågan om ett förändrat klimat ännu inte har satt sig i den kommunala planeringen. Signaler från experter och myndigheter är inte tillräckligt tydliga, säger de. Det tycker jag ger signaler om att det behövs mer information och mer tryck från , , SGI med flera just för att man ska kunna planera för en bra infrastruktur. Jag frågade om förutsättningarna för att låta SGI hjälpa fler kommuner utifrån det svar jag fick vid den utfrågning vi hade i trafikutskottet. Där sade SGI:s representant att de får förfrågningar från länsstyrelser och kommuner lite här och var i landet i allt större uträckning men att de varken har uppdrag eller resurser att gå in och fungera som stöd. På min fråga om SGI:s fortsatta roll svarar ministern: är att effektivitet och kvalitet i plan- och byggprocessen ska säkerställas genom utnyttjande av rätt geoteknisk och miljögeoteknisk kompetens. Jaha, och var finns den om inte på SGI? Kommunerna säger själva i den rapport jag refererar till att de 25 miljoner som finns i statsbudgeten inte räcker. Jag vill höra hur infrastrukturminister ser på detta framöver och om vi kan förvänta oss klarläggande i infrastrukturpropositionen om den hjälp och det stöd som kommunerna kan få för att hantera detta. På vilket sätt kommer ministern att uppmärksamma detta? Det var precis den fråga jag ställde. På vilket sätt uppmärksammar regeringen problemet med ändrat klimat vid planering av investeringar i infrastrukturen i ? Hur kan man helt enkelt hjälpa till? Min fråga är också: Vad görs för avbördningen av ? 5 Statsrådet (): Jag blir lite förvånad om inte förstår vikten av att arbeta med internationella och globala klimatöverenskommelser. Det är det mest avgörande uppdraget vi har tillsammans politiskt. Jag hoppas verkligen att även oppositionen ställer sig bakom det oerhört utmanande arbete vi har tillsammans. Vad gäller åtgärder för att minimera, förebygga och analysera de risker som har uppstått handlar det om att vi ska förebygga att de inte uppstår till följd av negativ klimatpåverkan. Jag har mycket tydligt svarat i interpellationssvaret att SGI har detta bevakningsuppdrag. Det hjälper kommunerna och har till uppgift att medverka i länsstyrelsernas behandling av till exempel plan- och byggärenden, granskning av yttranden och rådgivning vid förslag till åtgärder. Det är precis som efterfrågar. Man har också möjlighet att mot avgift hjälpa kommuner som specifikt efterfrågar ytterligare kunskap. Jag kan hålla med om att det är oerhört viktigt att det sker en debatt och diskussion om klimatpåverkan på alla nivåer. Det är därför som Klimat- och sårbarhetsutredningen har identifierat plan- och bygglagens roll. Det är kommunernas redskap vad gäller översiktsplanering och detaljplaneringen. Där avser regeringen att när man behandlar Klimat- och sårbarhetsutredningen i den kommande klimat- och energipropositionen lägga fram förslag som kommer till . Det handlar om att se över möjligheter eller eventuella författningsförändringar som berör i syfte att möta det som efterfrågor. Det ska vara mer fokus på den lokala nivån utifrån plan- och bygglagens roll vad gäller översiktsplane- och detaljplanearbetet. Vad specifikt gäller till exempel slussarna i har ersatt de gamla portarna nedströms i med nya portar. Man har också påbörjat projektering av portarna uppströms för att undersöka möjligheterna att sätta dit slussportar som gör det möjligt att kunna öka avtappningskapaciteten jämfört med dagens . ställde inte den konkreta frågan. Eftersom frågan också berörs i Klimat- och sårbarhetsutredningen är det mer en klimatpolitisk än en transportpolitisk fråga. Inte desto mindre ligger den under ansvar, och man arbetar med den . 6 (): Jag vet inte om ministern lyssnade tillräckligt uppmärksamt på vad jag sade i mitt förra inlägg. Jag sade nämligen att det internationella klimatarbetet är viktigt, och vi vill på intet sätt förringa det arbetet. Det är emellertid också viktigt att jobba med effekterna här hemma. Det är glädjande att ministern nu säger att det kommer att bli en ombyggnad av sluss och att man kommer att öka avrinningskapaciteten på . Det är väl det besked vi fått i denna interpellationsdebatt. är det viktigt att ministern tar SGI ad notam när de säger att de varken har uppdrag eller resurser för att gå in och fungera som stöd åt andra kommuner och länsstyrelser. Det är därför viktigt att ministern i nästa regleringsbrev, som kommer att utformas , ser till att SGI får det uppdraget så att de kan fullfölja det och vara det stöd som kommunerna efterfrågar. Då är det angeläget att även se över den hjälp och det anslag som finns i budgeten så att det verkligen räcker till. Jag tror att det är en av våra viktigaste uppgifter för att rädda det vi har. Jag tror vidare att vi måste vidta fler åtgärder i , inte minst för att säkra den IT-infrastruktur som finns i olika tunnlar. Ministern känner väl till att var endast elva centimeter från att översvämmas, och det gällde även många andra tunnlar som innehåller IT-kablar och annat. Därför är det angeläget att se över frågan och göra det skyndsamt. 7 Statsrådet (): Jag tror att det är oerhört viktigt att de som lyssnar på debatten är införstådda med att det inte är ett arbete som vi väntar med. Det är ett arbete som här och pågår eftersom vi redan har erfarenhet av ras på både järnvägs- och vägsidan. Direkt i samband med de senaste situationerna har de transportverk som ligger under mitt ansvarsområde på eget bevåg lämnat underlag till regeringen vad gäller det fortsatta arbetet med att göra bättre riskbedömningar just för att kunna vidta förebyggande åtgärder beträffande väg- och banhållning samt förebyggande av ras och risker vid nybyggnation. Därför har till exempel generaldirektören för mycket tydligt genomfört riskreducerande väghållningsåtgärder. Så sent som hade man ett femtontal projekt utpekade för att förbättra situationen och kunna förebygga eventuella ras och andra risker i anslutning till vägprojekten. Ett sådant större projekt i är en sträcka på mellan och där man just funktionssäkrar med avseende på skred. Det är ett arbete som alltså redan har påbörjats. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2007/08:765 om finansieringen av kollektivtrafiken 8 Statsrådet (): har frågat mig varför principen om minst 5050-fördelning av trängselskattens intäkter mellan väg och kollektivtrafik inte längre ska gälla och om jag avser att återgå till principen om att skattens intäkter ska fördelas lika på dessa två ändamål. Om denna princip inte längre gäller, frågar mig om jag avser att ta initiativ till att i stället öka statsbidragen till kollektivtrafiken. För att skapa tillväxt och välfärd på ett långsiktigt hållbart sätt i behöver huvudstadens transportsystem förbättras. är och förblir en mycket viktig tillväxtmotor i och att resor och transporter i staden är anpassade efter människors och företags behov är en viktig förutsättning för att denna motor ska fungera väl. Jag håller med om att kollektivtrafiken i måste vara attraktiv för att skapa goda resmöjligheter för stockholmarna på ett sätt som minimerar negativa miljöeffekter. När det gäller folkomröstningarna om trängelskatten vill jag påminna om att regeringen hade att förhålla sig till 15 sådana folkomröstningar, genomförda runt om i . Eftersom resultaten av folkomröstningarna var tvetydiga har regeringen valt att samla regionen till en trafikpolitisk samsyn kring prioriteringar och finansiering av åtgärder i väg- och järnvägsinfrastrukturen där hänsyn tas till kollektivtrafiksatsningar. avrapporterade sitt uppdrag att som förhandlingsman ta fram en regionalt förankrad lösning för trafiksituationen i . Denna rapport utgör underlag för det arbete som regeringen initierat om att ta fram en ny generation långsiktiga infrastrukturplaner. Jag anser att det är problematiskt att öronmärka en viss skatteintäkt för vägtrafik respektive kollektivtrafik. En stor del av kollektivtrafiken bedrivs på väg, vilket gör det både svårt och onödigt att åstadkomma en riktig redovisning av hur skatteintäkten fördelas. Det som är viktigt är att människor och företag upplever att deras vardag underlättas som följd av utförda infrastrukturinvesteringar. När det gäller frågan om jag skulle kunna tänka mig att ta initiativ till att öka statsbidragen till kollektivtrafiken anser jag att det även fortsatt är kommuner och landsting som ska ansvara för att sörja för en god lokal och regional trafikförsörjning med kollektiva färdmedel. Det är kommuner och landsting som bäst kan fatta beslut som är bra för de människor som bor i respektive region. Regeringen har tillsatt en utredare som ska se över lagstiftningen på kollektivtrafikområdet. Syftet är att förbättra för resenären och göra kollektivtrafiken mer attraktiv. 9 (): I går visade ett inslag i Rapport att det är ännu mer bråttom, ännu mer viktigt, att vi minskar utsläppen. Om vi ska klara målet 202020 till 2020 målet att minska växthusgaserna med , att ska vara förnybart och att vi ska energieffektivisera måste vi nog börja . Trafiken står för av utsläppen. Därför måste vi få fart på kollektivtrafiken, och då krävs investeringar. Också , som haft regeringens uppdrag att göra den så kallade Stockholmsförhandlingen den här gången det har ju varit många före honom säger att det krävs stora investeringar i kollektivtrafiken. Den första av mina frågor till ministern var: Varför ska stockholmarna betala mycket mer för sin infrastruktur än andra invånare i ? Här får man betala dels via skatten, dels via trängselskatten. Då svarar ministern att det är tveksamt att öronmärka skatter. Visst, det hade kanske varit bättre om vi kunnat kalla det för avgift och haft att disponera pengarna i regionen, men menar ministern att intäkterna av trängselskatt ska gå till ytterligare skattesänkningar för dem som redan fått stora skattesänkningar? Är det det som menas med att det är tveksamt att öronmärka skatter? Ministern säger också att resultatet av folkomröstningen är svårtolkat och påstår att man hade att förhålla sig till 15 olika folkomröstningar. var det så att ett införande eller inte av trängselskatt skulle beslutas i fullmäktige, som sitter inte långt från detta hus, så naturligtvis skulle stockholmarna vara de som folkomröstade. Det var de som skulle bestämma över den frågan. Det fanns de bland ministerns nuvarande kamrater som före valet lovade att det inte skulle bli någon trängselskatt alls. Jag tror inte att de egentligen brydde sig om vad som stod på valsedlarna. Huvudsaken för dem var att det blev ett nej. Därför är det viktigt att nu säga att vi bejakar det stockholmarna faktiskt röstade om, det vill säga att trängselskatten ska gå till vägar och kollektivtrafik i regionen. kanske jag kan få ett direkt svar på min fråga av infrastrukturministern, alltså hur det kommer att bli . Ministern måste väl hålla med om att trängselskatten, mot bakgrund av det jag frågar varför man inte får behålla den ska gå både till vägar och kollektivtrafik. Det är trångt i kollektivtrafiken. Det saknas bussar. Det saknas infartsparkeringar. Det är trångt i tunnelbanan. Det är trångt på tågen. Varför vill inte ministern redan nu säga att det kommer att satsas mer pengar på kollektivtrafiken? Det kan inte vara bara en uppgift att sörja för det, utan det måste även i fortsättningen ges incitament från statens sida. Om trängselskatterna också ska få en miljöstyrande effekt måste man öka på andra sidan. Då måste man öka kollektivtrafiken, och då behövs det resurser. 10 (): tar upp en väldigt viktig fråga som gäller kollektivtrafiken i , men när det gäller just miljö- och klimatfrågan är kollektivtrafiken i hela landet väldigt viktig. Jag tycker dock att är lite negativ, herr talman. Man har ju sagt att man ska satsa, och satsningar på annan infrastruktur än kollektivtrafik kommer också kollektivtrafiken till del. tog själv upp detta i sitt anförande, men när man läser hennes interpellation får man lite grann intrycket att en satsning på en väg inte är en satsning på kollektivtrafik. Det håller inte jag med om. En satsning på väg är visst en stor satsning på kollektivtrafik, inte minst här i . Jag bor själv i och åker först buss och sedan tunnelbana in till . Det skulle aldrig vara möjligt att bygga till exempel ett spår ända hem till mig. Nej, en förutsättning är att man gör satsningar även på vägsidan. När det gäller kollektivtrafiken i har väldigt mycket hänt. Väldigt mycket av det som har hänt har också hänt , det vill säga efter valet . Det socialdemokratiska styret i införde en enhetstaxa, men man glömde liksom bort själva satsningen på kollektivtrafiken. Vad är det som får folk att åka kollektivt? SL och andra har gjort kundundersökningar som visar att de viktigaste faktorerna är restid, tillgänglighet, pålitlighet, komfort och trygghet. Först därefter kommer priset. Självklart ska vi inte ha ett pris som gör att folk inte har råd att åka; det är inte det som det handlar om. Vill man satsa på kollektivtrafiken måste man dock se till helheten, inte bara måla in sig i ett hörn och säga att en enhetstaxa skulle lösa allting. Vi vet också att växer. Där är det väldigt viktigt att hänga med i utbyggnaden av infrastrukturen och kollektivtrafiken så att vi inte kommer efter. Det pågår nu ett hårt arbete inom alliansen som styr i . Man jobbar dels med mer närtida lösningar som att modernisera och upprusta redan existerande system, dels med större framtidsprojekt. Jag tycker att det är väldigt viktigt att det kommer fram i debatten. Jag tycker, herr talman, att Socialdemokraterna har en väldigt negativ bild av och gärna vill föra in Stockholmsperspektivet . Då är det viktigt att vi från området kommer hit och försvarar oss och vår region. 11 (): Jag vill tacka för att hon åter har ställt en fråga om dessa viktiga frågor om kollektivtrafiken. Jag vill också tacka statsrådet för svaret. Jag vill börja med att berätta för herr talmannen att är trafiknav i alla avseenden. Jag kommer att utnyttja detta för att åka till tåget avgår kl. 6.20 och inträffar i för att studera trafikproblemen där, som också är viktiga. Tittar man ut över landet står det dock klart att vårt största trafikproblem är och . Då kan man ställa sig frågan: Varför har det gjorts så lite? och jag har diskuterat detta ofta och har åtminstone ett svar, nämligen att det har varit oenighet inom regionen. Vi får lite grann skylla oss själva. Man bör alltid ha klart för sig att detta är en viktig orsak till att inte mer har hänt , både när Socialdemokraterna och övriga vänsterpartier varit i ledningen och när de mer liberala partierna varit i ledningen. Det tycker jag är ett jättebekymmer, och det framstår alltmer som en av de viktigaste orsakerna till att så lite har hänt. Man har gjort partipolitik av detta. Vad ska man då göra?