prot · GV09116 · 2008-05-21 00:00:00 — Enligt vad jag kunde läsa i ministerns tal på nu är det förstås det talade ordet som gäller säger du att om detta fortsätter kan man inom höja kvoterna. Är inte det lite riskabelt? De behöver ju få på nacken för att kunna reproducera sig. Man tecknar på något sätt redan nu så snabbt in en eventuell återhämtning. 81 Jordbruksminister () replik: Det är riktigt som det står i det skrivna talet. Vår bedömning är att om utvecklingen fortsätter är det möjligt att höja kvoterna. Det förutsätter emellertid att vi är inom biologiskt säkra gränser. Enligt min uppfattning borde vi också höja storleken på den fisk vi plockar upp så att den hinner reproducera sig. Det tar, som sagt, . Men det tar inte en jättelång tid. Det går i fisksammanhang relativt snabbt. 82 () replik: Jag har två frågor. Jag vill först säga att det är trevligt att vi ändå har förslaget om att införa de administrativa sanktionerna. Det behovet har funnits . tror jag att ministern håller med mig om att om vi inte har en svensk fiskekontroll som är skarp har vi sämre möjligheter att kräva förbättringar av andra länder. Jag går in på sanktionsavgifterna. Det står som ett direktiv att sanktionerna ska vara avskräckande, proportionella och effektiva. Vi tror från sidas att de inte lever upp till det enligt förslaget som ligger. Min fråga till ministern är om han anser att det ändå skulle kunna vara tillräckliga avgifter. Jag har också en följdfråga om licensindragningen. fick jag reda på att de detaljerna inte skulle finnas med här. Det kanske inte finns någon förklaring. Men avgiftsdetaljerna finns med. Det hade varit lite intressant att höra om den utvecklingen och hur man hanterar det. 83 Jordbruksminister () replik: Vad beträffar kontrollen kan jag återigen konstatera att har tre stora förändringar inträffat. Vi har för det första av effektivitetsskäl flyttat kontrollen från till specialmyndigheten . Vi har därtill plockat fram ytterligare 7 miljoner så att vi kan bevisa för oss själva och omvärlden att vi tar allvarligt på de rapporter som vi alltemellanåt får del av. Vad för det andra beträffar avgifternas storlek måste jag upprepa att det kan finnas skäl att förändra systemet och höja taket eller golvet eller införa olika typer av nivåer. Ett sådant skäl kan vara att vi inom gemenskapen kommer överens om ett likvärdigt och likartat system. Ett annat skäl kan vara att vi efter en utvärdering, vilket vi ska göra , finner att systemet i någon del inte fungerar som vi hade tänkt oss. För det tredje vill jag säga det som har sagts tidigare av andra talare. Vi utvecklar praxis i vårt land. Vi har inte den detaljrikedom i vår lagstiftning som människor och tyvärr också ledamöter ibland vill ha. Vi brukar utforma ramlagstiftningar, och efter dem utvecklas det praxis av våra domstolar. 84 () replik: Tack så mycket för svaret! Här ser jag ändå att det finns en liten öppning för en diskussion om hur man kan hantera de här frågorna. Jag tror att det är jätteviktigt att vi är när det gäller de här systemen, hur vi utformar de administrativa avgifterna. Det är väldigt tråkigt att den här utredningen inte har ställt krav på hur man ska hantera det här utländska fisket och kontrollen av detsamma. Det kan jag hålla med om det var någon som sade det. Den svenska kontrollen kommer då fortsättningsvis att vara ineffektiv för det utländska fisket, om jag förstår det rätt. Då kan man tycka att det blir en orättvisa i förhållande till det svenska yrkesfisket. Respekten för kontrollsystemet kan också bli naggad i kanten. Sedan är det inte bra om vi har det här som vi har . Det är en procedur som föreslås bli utformad så att skickar en utredningsrapport eller liknande till den som anspråket riktas mot när det gäller det här utländska fisket. Då ska man få yttra sig. Därefter ska sanktionsavgiften förfalla till betalning. Det framgår ju av erfarenheten av det nuvarande systemet att en sådan utformning riskerar att vara verkningslös när det gäller utländska fiskare. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi ändå hanterar den här frågan. Det får jordbruksministern gärna kommentera. Jag har en liten fråga som jag jättegärna skulle vilja ta upp men som inte har med det här att göra. Det handlar om bulefisket. Jag undrar vad som händer där . Jag tänker på bulefisket utanför . Det är ett ryckfiske, ett fritidsfiske, kan man väl säga, eller ett turistfiske. Jag skulle gärna vilja ha lite synpunkter på det, om det går. Det var uppe i medierna, och det blev en stor grej. har jag inte hört så mycket om det. Men jag undrar om jordbruksministern har gjort det eller om han kunnat hantera den frågan. 85 Jordbruksminister () replik: Det är riktigt, som konstateras i frågeställningen, att det ibland kan vara problem när, i detta fall, fiskefartyg passerar nationsgränser eftersom vi inte har överenskommelser om att bevakningspersonal, polis eller andra får gå in i annat land, förfölja in i annat land eller vidta åtgärder på utländsk mark. Det pågår emellertid två arbeten även på detta område, eftersom vi har uppmärksammat problemet. Vi har bilaterala överläggningar med våra närmaste grannar för att se om vi kan träffa överenskommelser som möjliggör för oss att på ett adekvat och tillförlitligt sätt kontrollera även andra nationers fartyg i respektive lands vatten. Därtill pågår arbete, som jag redan har sagt, inom Europeiska unionen för att se om vi inom Europeiska unionens ram kan komma fram till en överenskommelse som löser det här problemet för unionens vatten. Vad beträffar bulefisket är den information jag har, som jag hoppas är korrekt och sanningsenlig, att har tagit ett beslut om att förbjuda detta fiske. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Föredrogs socialutskottets betänkande 2007/08:SoU16 m.m. (prop. 2007/08:53 delvis, prop. 2007/08:70 delvis, prop. 2007/08:126 och redog. 2007/08:RRS19). 86 (): Det här ärendet handlar om förslag till en ny . Det inbegriper också de ändringar i sekretesslagen som är föranledda av propositionen Ny vårdform inom den psykiatriska tvångsvården och propositionen Ökade möjligheter att ingripa mot rattfylleri och sjöfylleri. Betänkandet tar också upp styrelses redogörelse angående statens insatser vid anmälningar av vårdskador. Den föreslagna patientdatalagen ersätter patientjournallagen och lagen om vårdregister och innebär alltså en sammanhängande reglering av personuppgiftsbehandlingen inom hälso- och sjukvården. Här inryms bland annat sådana frågor som skyldigheten att föra patientjournal, inre sekretess och elektronisk åtkomst i en vårdgivares verksamhet, utlämnande av uppgifter och handlingar genom direktåtkomst eller på annat elektroniskt sätt. Propositionen innehåller också bestämmelser om nationella och regionala kvalitetsregister. Ändringarna i sekretesslagen som är föranledda av propositionen Ny vårdform inom den psykiatriska tvångsvården innebär att uppgifter om personer som vårdas med stöd av lagen om psykiatrisk tvångsvård eller lagen om rättspsykiatrisk vård kan lämnas ut med stöd av den nya föreslagna sekretessbestämmelsen. Ändringen med anledning av propositionen Ökade möjligheter att ingripa mot rattfylleri och sjöfylleri innebär förslag till en sekretessbrytande bestämmelse som innebär att personal inom såväl hälso- och sjukvård som socialtjänst får möjlighet att utan hinder av sekretess kontakta polis eller annat myndighet för att förhindra ett förestående eller avbryta ett pågående trafiknykterhetsbrott. Sammanfattningsvis, fru talman, konstaterar utskottet att förslagen möjliggör både en ökad patientsäkerhet och ett starkt integritetsskydd. I detta betänkande finns det sex reservationer och tre särskilda yttranden. Med dessa ord, fru talman, lämnar jag över ärendet för debatt. 87 (): välkomnar den nya patientdatalagen som är både efterlängtad och välbehövd. är ett land som ligger långt fram när det gäller att använda informationsteknik, och att denna teknik nu gör sitt verkliga intåg även i journalhanteringen med en modern lagstiftning som kringgärdar den är bra. Detta område är också mycket känsligt eftersom de uppgifter som sjukvården hanterar ofta är av väldigt känslig karaktär. Det är därför ytterst viktigt att lagen blir så heltäckande som möjligt. står i allt väsentligt bakom den föreslagna lagstiftningen men vill göra några påpekanden och begära några förtydliganden. Vi har fyra reservationer i betänkandet. Självklart står jag bakom samtliga, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 4. I mitt anförande kommer jag mest att hålla mig till påpekanden och förtydliganden som har. I lagens 2 kap. 8 § regleras frågan om sökbegrepp. I stort följer den föreslagna paragrafen tidigare lagstiftning på området. Dock sker en direkt och en indirekt utvidgning. Den första handlar om att regeringen ges rätt att meddela föreskrifter om att en vårdgivare, trots förbud, får använda uppgifter om etnicitet, uppgifter av betydelse för smittskyddet och uppgifter om bistånd eller andra insatser inom . Detta gäller även åtgärder enligt utlänningslagen. Om regeringen så föreskriver får alltså sådana sökbegrepp användas för att göra vissa slags sammanställningar. Den mer indirekta utvidgningen handlar om att tiden för arkivering av patientjournaler förlängs från tre till , vilket innebär att uppgifter om den enskilde kommer att vara sökbara i mycket större omfattning . Det kan vara bra, men det kan också innebära vissa farhågor när det gäller patientens integritet. I propositionen föreslås också att enskilda vårdgivare ska ges möjlighet att göra sökningar i enlighet med regeringens föreskrifter när det gäller uppgifter om etnicitet och uppgifter av betydelse för smittskyddet. anser att detta är mycket olämpligt. Om sökningar på dessa känsliga begrepp ska genomföras ska syftet vara att planera och organisera vården. Denna uppgift ligger på det allmänna, och för att sökningar på känsliga uppgifter ska minimeras ska de också förbehållas dem som har till uppgift att planera och organisera vården, det vill säga det allmänna. Utskottets majoritet skriver ju själv i betänkandet att lättare tillgänglig patientinformation och ett smidigare utbyte av patientuppgifter ställer ökade krav på hur informationen hanteras så att patientens integritet inte hotas. När det gäller frågan om föreskrifter om sökningar gällande insatser inom eller huruvida någon varit föremål för åtgärder inom utlänningslagen finns över huvud taget inga motiv till att dessa ska kunna användas som sökbegrepp. Visserligen säger man från majoritetens sida att det handlar om undantag, men enligt är det ett helt onödigt undantag som riskerar att kränka patientens integritet. beslutade om en ny försäkringsavtalslag. Under beredningen av denna lag diskuterades riskerna med att försäkringsbolagen i större omfattning skulle begära ut hela eller delar av patientjournaler för att bedöma personers rätt till olika försäkringar. Dessa farhågor och risker har självklart ökat genom att vi nu ser intåg av försäkringsbaserad vård för såväl vuxna som barn i stor omfattning. ser det som mycket angeläget att frågan om försäkringsbolags tillgång till journaler eller delar av journaler regleras. Vi anser därför att regeringen bör komplettera såväl patientdatalagen som andra relevanta lagstiftningar med regler i frågan. Det finns en färdig utredning, departementspromemoria Ds 2005:13, som har ett antal förslag. Det är bara att ta fram utredningen och komma till med ett lagförslag som reglerar försäkringsbolagens tillgång till patientjournaler. Jag tycker att majoritetens representanter ska tala med sina kamrater i regeringen och uppmana till att man tar fram utredningen och gör något när det gäller försäkringsbolagens tillgång till patientjournaler. beslutade att införa en ny vårdform inom psykiatrin, tvång i öppen vård. och yrkade avslag på förslaget. Lagen röstades fram ändå här i kammaren och kommer också att påverkas av vissa bestämmelser när det gäller sekretess i patientdatalagen. Lagen om tvång i öppen vård har inte ens trätt i kraft . Därför är vi i och tveksamma när det gäller de ändringar som kommer att införas. Vi har ett särskilt yttrande i betänkandet i denna fråga. När det gäller frågan om barns och ungas rättigheter blir det vid en genomläsning av propositionen väldigt tydligt att det saknas regleringar för dessas skydd inom hälso- och sjukvården. Det är bra att regeringen inte ger föräldrar rätt att spärra sina barns uppgifter, men innebär regleringen en brist i barnets eller de ungas integritetsskydd. Detsamma gäller i fråga om åtkomst av den egna journalen. Barns autonomi och integritet bör, liksom när det gäller vuxna, värnas så långt som möjligt som barns behov av skydd säkerställs. princip om barns bästa och barns rätt att komma till tals måste vara tydligare och uttalat genomsyra hälso- och sjukvårdslagstiftningen. saknar i stor utsträckning uttryckliga allmänna bestämmelser om unga patienters ställning i vården, till skillnad från exempelvis våra nordiska grannländer. Det finns oklarheter i gällande regelverk och brister i tillämpningen av inom hälso- och sjukvården. Implementeringen av inom hälso- och sjukvården pågår, och det finns många lyckade exempel på många orter. Ändå glöms barnperspektivet ofta bort, såsom regeringen har gjort i denna proposition. En tydlig reglering av underårigas ställning inom hälso- och sjukvårdens område skulle stärka barns ställning som patienter och på ett bättre sätt synliggöra barns behov. Ett samlat regelverk skulle också underlätta för hälso- och sjukvårdspersonalen och lägga grunden för goda rutiner. I betänkandet hänvisar majoriteten till yttrande om barns och ungdomars ställning inom hälso- och sjukvården. delar analysen och synpunkterna i yttrande. Men vi menar att det inte räcker att majoriteten nu skriver i betänkandet att yttrandet kommer att bli föremål för beredning inom tillsammans med . Tyvärr har vi hört det förut, inte i denna fråga men i andra. menar att regeringen bör tillsätta en utredning med målet att lagreglera allmänna bestämmelser om unga patienters ställning i vården och även komplettera patientdatalagen med relevanta bestämmelser när det gäller barns och ungas situation inom hälso- och sjukvården. 88 (): Det förslag till ny som regeringen presenterar i propositionen tycker vi från är ett mycket bra och efterlängtat lagförslag. Det har länge funnits ett stort behov hos vårdgivare av att få tillgång till viktiga journaluppgifter från andra vårdgivare. Förslaget som i sin tur bygger på arbete har vid sidan av ökad tillgänglighet även haft individers integritet i fokus och lyckas lösa många svåra dilemman på ett bra sätt. Det finns dock några delar i förslaget där har en annan uppfattning. Det gäller främst den uppluckring av möjligheterna till olika sökbegrepp som föreslås i propositionen och betänkandet. Först handlar det om etnicitet som sökbegrepp. Enligt 13 § i personuppgiftslagen får känsliga personuppgifter inte användas som sökbegrepp. Det som avses är uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa eller sexualliv. I förslaget till ny föreslås vissa undantag från detta förbud. Det gäller bland annat uppgifter som rör hälsa, vilket vi anser vara fullt adekvat i detta sammanhang. I propositionen föreslås dock också i fråga om 2 kap. 8 § att regeringen ska få meddela föreskrifter om att uppgifter om etnicitet ska få användas som sökbegrepp för att göra vissa sammanställningar. Enligt författningskommentaren är bakgrunden att en enskild vårdgivare kan behöva planera, utföra och följa upp hälso- och sjukvård som en del invandrargrupper behöver. uppfattning är att det är fel att använda etnicitet som sökbegrepp, och därför har vi yrkat avslag på detta. Att dela in människor i invandrargrupper tycker vi är ett förlegat synsätt som snarare befäster ett vi-och-de-perspektiv än medverkar till förbättrade villkor för människor. Även om en grupp människor i grunden har samma etnicitet är deras livsstil, utbildningsnivå, språkkunskaper och vårdbehov ytterst varierande, precis som bland infödda svenskar. Forskning angående diskriminering visar att vårdens struktur och personalens föreställningar om etnicitetens betydelse och etniska yttringar kan medföra direkt, indirekt och strukturell diskriminering. Därför tycker vi i att det är viktigt att inte bygga in nya strukturer som riskerar att skapa ytterligare diskriminering, vilket vi menar att förslaget kan riskera att göra. Vi ser helt enkelt inte behovet av att göra denna typ av gruppering. Hälsa ska kunna användas som sökbegrepp på människor oavsett etnicitet, vilket bör vara fullt tillräckligt. I propositionen föreslås även att regeringen får meddela föreskrifter om att vårdgivare får använda uppgifter av betydelse för smittskyddet som sökbegrepp för att göra vissa slags sammanställningar. Vi menar att detta aldrig får innebära att sexuell läggning ska kunna utgöra ett sådant sökbegrepp. Detta tycker vi bör ges regeringen särskilt till känna. Varje ansats att peka ut en grupp på sexualitetens område är ytterst problematisk. Människor har sex med varandra, och så länge en smittorisk finns så finns risken att alla kan drabbas, oavsett kön och sexuell läggning. Det framgår inte av propositionen att regeringen menar att sexuell läggning ska kunna vara ett sökbegrepp, men vi anser att man behöver uttala att det inte får vara det framför allt av integritetsskäl men även för att risken för diskriminering skulle vara överhängande. Avslutningsvis vill jag säga något om vår reservation som gäller ett uppdrag till att utreda behovet av särskilda regleringar kring journalanteckningar inom psykiatrin. När det gäller journalföring finns det ett område som kan anses vara känsligare än andra, det vill säga den verklighet som gäller människor som mår psykiskt dåligt eller har utvecklat psykisk sjukdom. Människor kan inom psykiatrin ofta känna sig kraftigt missförstådda och ha fått personliga förhållanden omskrivna i journaler på ett sätt som de inte alls känner igen sig i. Detta gäller inte minst människor som fått diagnoser inskrivna som de inte förstår innebörden av eller inte anser överensstämmer med problembilden. Med tanke på att personliga förhållanden är så centrala när det gäller psykisk hälsa kan det finnas särskild anledning att se över hur journalföringen ska ske på detta område. anser att patienter inom psykiatrin med jämna mellanrum skulle ges möjlighet att läsa sina journaler och signera då de har gjort det. Detta kan jämföras med de regler som finns inom område. Socialtjänstlagens 11 kap. 6 § lyder som följer: Dokumentationen skall utformas med respekt för den enskildes integritet. Den enskilde bör hållas underrättad om de journalanteckningar och andra anteckningar som förs om honom eller henne. Om den enskilde anser att någon uppgift i dokumentationen är oriktig skall detta antecknas. tycker att det kan finnas anledning till en liknande regel inom psykiatrins område. Vi anser därför att regeringen med utgångspunkt i vår reservation bör ge i uppdrag att utreda behovet av särskilda regleringar runt journalanteckningar inom psykiatrins område, detta för att på bästa sätt värna ett perspektiv där enskilda och läkarkåren kan dela problembild och behov av insatser, vilket i sig är viktigt för en fungerande vård för människor med själsliga, psykiska eller psykiatriska problem. Till detta betänkande har tre reservationer. Vi står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer men yrkar för tids vinnande endast bifall till reservation nr 3. 89 (): För det första vill jag yrka bifall till förslaget i socialutskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. tar vi ställning till regeringens förslag till , ett omfattande arbete som är framme för beslut. Det känns mycket tillfredsställande, och jag ska strax återkomma till detta. I betänkandet behandlas även delar av propositionerna Ny vårdform inom den psykiatriska tvångsvården samt Ökade möjligheter att ingripa mot rattfylleri och sjöfylleri. Även styrelses redogörelse angående statens insatser vid anmälningar av vårdskador behandlas i betänkandet. har i uppgift att titta på dessa mycket angelägna frågor. Jag vill i första hand uppehålla mig vid patientdatalagen. Målet för hälso- och sjukvården är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet. Mycket händer inom hälso- och sjukvården. Vi ser strukturförändringar och ett ökat antal driftsformer. Antalet yrkesutövare som involveras i vården av en enskild patient har ökat. Den nationella vårdgarantin och det fria vårdvalet, en ökande patientrörlighet mellan vårdnivåer och regioner med mera har förändrat förutsättningarna för hur vården bedrivs, och nya krav ställs på såväl information till patienter som möjligheterna för vårdgivare, till exempel i en vårdkedja, att ta del av uppgifter om patienterna. Syftet med förslaget till ny är att förbättra informationsutbytet mellan olika vårdgivare och därigenom öka säkerheten för patienter. ges patienten direktåtkomst till sin journal via Internet. Den nya lagen ska göra det möjligt för vårdpersonal och patient att få en samlad bild av patientens vårdhistorik, oavsett hur många eller vilka vårdgivare patienten har. Lagen föreslås således gälla alla vårdgivare oavsett huvudmannaskap. Konsekvenserna för de enskilda patienterna med den nya patientdatalagen är sammantaget en stärkt integritet och en ökad trygghet och säkerhet. Patientens ges också nya verktyg för ökad delaktighet och självbestämmande genom att insynen i journalen förbättras. En bärande tanke är att patienten själv ska kunna bestämma vem som ska ges åtkomst till den sammanhållna journalen och att till exempel kunna spärra enskilda uppgifter i sin journal. Patientens integritet är grundläggande. Som framgår av såväl propositionen som socialutskottets betänkande är det långsiktiga målet att skapa en ändamålsenlig vårddokumentation som ger olika aktörer tillförlitlig och användbar information och som följer patienten hela livet. Vi noterar att regeringen aktivt arbetar med utvecklingsarbetet och konstaterar att ansvaret för genomförandet av de nya reglerna åvilar sjukvårdshuvudmännen. Utskottet betonar särskilt vikten av att utvecklingsarbetet bedrivs skyndsamt. Sist vill jag erinra om att grunden för det arbete som pågår, där patientdatalagen är en del för att med hjälp av nya IT-verktyg stärka patientsäkerhet och vårdkontinuitet, är den nationella IT-strategin för vården och omsorgen. Min bild är att regeringen, Kommuner och Landsting, SKL, och andra nyckelaktörer arbetar målmedvetet för att uppfylla den gemensamma visionen i strategin. 90 () replik: Jag måste rätta mig själv till att börja med. Jag uppmanade regeringen att ta fram utredningen om försäkringsbolagens tillgång till patientjournaler. Jag kollade i betänkandet, och det står faktiskt där att från har inhämtats att promemorian, som varit ute på remiss, är föremål för en omarbetning inom departementet. Men det står också att det omarbetade förslaget beräknas vara klart . Jag sade fel, departementet har plockat fram utredningen. Men man säger att det omarbetade förslaget ska vara klart . Jag tycker att vi nu är i den . Har kännedom om när det här omarbetade förslaget kommer till utskottet? 91 () replik: Först och främst är det en viktig fråga som tar upp. Den har väckts i flera sammanhang, bland annat av . Jag tycker att det är en intressant utredning på området som har presenterats för regeringen. Jag hoppas och tror att det är ett arbete som har inletts och som också ska leda till resultat. Jag vet också att liksom jag vet att det inte är helt enkelt att hitta lösningar. Men för den skull ska man fortsätta att jobba. Jag tror att vi är överens om det. Jag ger också rätt i att det nu är våren till och med snart . Där är vi också överens.