prot · GW0913 · 2008-10-15 00:00:00 — I har vi tack och lov ett annat pensionssystem med en helt annan stabilitet och förankring. Men det finns en del inom PPM-systemet som hanteras inom 790 olika fonder. Jag tror att många av oss funderar på om det verkligen är rätt modell vi valt. Borde inte generationsfonder, en möjlighet till återval i Sjunde AP-fonden och ett förenklat valförfarande vara en väg att gå? Det handlar om att minska risken för att svenska pensionstagare tar på sig onödiga risker och förstör en stor del av sitt pensionskapital. Det vore intressant att höra Per Bills uppfattning i den delen. 138 PER () replik: kommer alldeles snart att mer i detalj gå in på bonussystemen. Jag tror att det efter den redogörelsen kommer att märkas att vi faktiskt inte står så långt från varandra i denna fråga. Vi kan kanske komma till en gemensam slutsats så att det blir ändringar eller ungefär som vi själva har sagt här i kammaren. När det gäller pensionssparandet gillar jag mångfald. Jag tror ändå att det alltid är klokt att de fem partier som har varit med om pensionsöverenskommelsen då och då återinkallas, eller hur vi ska uttrycka det, och tittar igenom den. Det är en mycket god, långsiktig överenskommelse mellan fem partier som vi ska vårda. Alla förändringar ska göras i enighet. Det finns kanske anledning att titta även på detta nästa gång vi har ett sådant uppdrag. 139 () replik: Jag vill tacka Per för svaret. När det gäller det sista tror jag att det är angeläget. Vi som värnar det svenska pensionssystemet vill inte ha en utveckling där människor väljer fonder på ett sätt som gör att hela deras pensionskapital äventyras. har vi PPM som övervakar systemet på ett väl fungerande sätt. Men vi skulle behöva betydande inslag av generationsfonder, ett förenklat återvalssystem och möjlighet att kunna återvälja Sjunde AP-fonden. Jag välkomnar om det finns en öppenhet också hos att bredda den diskussionen. När vi införde det nya pensionssystemet var det så att Moderata samlingspartiet drev frågan om att en ännu större andel av pensionssystemet skulle hanteras genom spekulation på börsen. I dessa finanskrisens tider ser vi hur farligt det kan vara för något så viktigt som pensionen. Låt oss hitta ett sätt att värna ett långsiktigt pensionssparande. Det gäller att få del av den tillväxt som börsen kan innebära men inte göra det på ett sätt som äventyrar människors framtida pension. Det handlar om den uppskjutna lön som man ska ha rätt att kunna få, och tillika den skatt man betalar som löntagare, skulle jag gärna vilja tillägga. 140 PER () replik: Jag tänker hålla mig borta från en del av den debatten. Däremot kan jag säga att jag alltid har sett PPM-fonderna som långsiktigt sparande och inte som kortsiktigt spekulerande. Jag tror att man ska ha en väldigt lång horisont när man investerar på börsen. Om man tittar på hur börsutvecklingen har varit till kan man ändå se att den har vuxit sakta men säkert. Sedan har det kommit en bubbla och det har gått upp och ned. Sedan har det gått sju och så kommer det en till bubbla upp och ned. Men om man tittar på en lång tidshorisont har det ändå varit mycket klokare att sätta en del av pengarna i ett långsiktigt aktiesparande än att låna ut dem till staten. 141 (): Det känns angeläget att diskutera finansmarknadsfrågor i av oro på världens finansmarknader. Det är angeläget eftersom finansmarknaden precis som beskrev det är något av blodomloppet i vår ekonomi. Om man ser ekonomin som kroppen är finansmarknaden blodomloppet. Om inte finansmarknaden fungerar så fungerar inte heller ekonomin. Då riskerar solida företag att få problem. Det är viktigt att kunna få lån till sina investeringar. Det är viktigt att ens kunder kan få krediter för sina investeringar. Det är jättetydligt när det gäller lastvagnstillverkningen i . och drabbas av detta. Det är rätt dyrt att köpa en lastbil. Deras kunder som redan har tecknat avtal och vars lastbil är färdigproducerad kan inte få krediter för att köpa den. Därmed skapas problem. I en sådan situation är det viktigt med väl fungerande institutioner. Det är en viktig grundförutsättning om man ska kunna börja reda upp den finansoro vi har. Jag känner mig trygg i att vi har väl fungerande institutioner i den självständiga . Den har en chef som är den i världen som har varit med och rett upp flest av denna typ av kriser. Han har varit med och rett upp 70 stycken kriser i sin tidigare roll på IMF. Vi har en finansinspektion som fungerar och som har ett mycket tydligare uppdrag nu än vad den hade . Vi har ett riksgäldskontor som har en ledare, , som även han har erfarenheter från den förra krisen. De gör alla rätt saker . Vi har ett stort förtroende för dem. Jag tycker att de har agerat snabbt och förtroendeingivande i den här situationen. Det känns också tryggt att vi har ett väl fungerande internationellt samarbete. redogjorde för den uppgörelse som är på gång på EU-nivå. Det gläder mig att det verkar finnas en bred uppslutning här i kammaren för att vi ska få en så bred majoritet som möjligt när det väl kommer till beslut. De erfarenheter vi har gjort i efter vår finansiella kris har spelat roll. Vi vet att och har haft en speciell roll. fick exempelvis inleda vid ett Ekofinmöte just på grund av att har erfarenheter som vi har bidragit med i sammanhanget. Man kan fundera på vad riksdag och regering kan bidra med nationellt. Det vi kan bidra med är ordning och reda i statens finanser. Det skapar trygghet. Vi kan se att tack vare den ekonomiska politik som har förts och framför allt har vi skapat stora överskott. Tack vare att vi har ett minskat utanförskap har vi nu stora överskott. I ett läge av oro och där konjunkturen viker har vi resurser att göra reformer i den budget som har presenterats och som ligger på bord och ska behandlas . Vi har 32 miljarder i reformer, medan andra länder går in i den begynnande lågkonjunkturen med att tvingas göra besparingar. Det är en väldig skillnad i förutsättningar. En viktig förutsättning för att vi ska kunna göra det här och för att vi har kunnat göra det är ordning och reda i statens finanser och att det finansiella ramverket, utgiftstak och överskottsmål ligger fast och respekteras. Därför tycker jag, herr talman, att det är förvånande att oppositionen tar så lättvindigt på det finansiella ramverket. Det är ju allmänt känt att helst skulle vilja slopa utgiftstaken helt. Men det som är nytt och har varit känt i ungefär är att Socialdemokraterna uppenbarligen har anammat en del av syn på utgiftstaken och det finansiella ramverket. presenterade Socialdemokraterna inga egna utgiftstak . I höstens budgetalternativ föreslår man en rekordhöjning av utgiftstaket. Man respekterar inte de utgiftstak som har fattat beslut om. Det man kan se, herr talman, är en successiv förslappning i synen på utgiftstak från socialdemokratin. Det är uppenbart att man från socialdemokratin redan har gått till mötes i frågan. Det är illavarslande. Det är illavarslande att vi har en opposition som inte vill ha ordning och reda i statens finanser. Det bidrar inte till att skapa den trygghet som just nu är så otroligt viktig. Man talar om utgifter och inkomster på en högre nivå, men det bidrar ju till att statens finanser åter skulle bli mer konjunkturkänsliga. Då skulle vi kanske tvingas spara när vi möter nästa lågkonjunktur i stället för att som gå in i en lågkonjunktur och investera. Avslutningsvis, herr talman, kommer jag till den diskussion om bonusar som har förts tidigare under debatten. Jag kan lugna kammarens ledamöter med att säga att i de riktlinjer för bolagsstyrning som har kommit från regeringen jag tror att det var är det tydligt att det inte ska finnas några bonusar. Ursprunget till den diskussion som har förevarit i kammaren var att när näringsminister skulle utvärdera vilka ersättningssystem till statliga bolag som skulle finnas ville hon göra det på ett förbehållslöst sätt. Den utvärderingen är gjord. Det är nu tydligt i riktlinjerna att det inte blir några bonusar. Men jag tycker att det är respektfullt att göra en utvärdering om ersättningssystem på ett förbehållslöst sätt. Detta är orsaken till missförståndet. hoppas jag att kammarens ledamöter känner sig trygga i detta. 142 () replik: Jag tror återigen att får läsa på ganska ordentligt när det gäller utgiftstaken och deras konstruktion. Jag tycker att mycket tydligt i talarstolen redogjorde för hur utgiftstaken ser ut. Bakgrunden till dem känner vi till. Vi känner också till att vi i kammaren här fattar beslut om ramar som talar om vilket utrymme vi därefter har. Efter det faller en del av de utgifter som ligger ovanför utgiftstaken. En annan ordning hade varit att det som kommer att bli den borgerliga regeringens sista budget kommer att låsa upp politiken , och det tror jag att inte ens skulle tycka var något trevligt scenario. Dessutom har vi ett finansiellt sparande som överstiger regeringens. I den meningen är jag inte heller vidare orolig. Mer orolig är jag för den brist på insikt om vad som händer på arbetsmarknaden och i samhällsekonomin som alliansens företrädare har. När 10 000 varsel kommer säger man: Vi behöver inte justera vår budget. säger att arbetslösheten kan dra upp mot säger ni: Vi behöver inte justera vår budget. Det är förvånande att ni inte inser att det är en omställning som håller på att ske på svensk arbetsmarknad. Ni inser inte det resursbehov som arbetsförmedlingschefer, näringslivssekreterare, kommunalråd och många andra ropar efter. Ni ser likgiltigt på den kris som just nu sker först i industrin, sedan hos underleverantörer och sedan i tjänstesektorn. Våga agera regering medan ni är där! Börja inte vara i opposition redan före valrörelsen! 143 () replik: Intentionerna med utgiftstaken är att det ska vara någon form av budgetrestriktion. fattar beslut om utgiftstak och ytterligare. Om man då tycker att det som har fattat beslut om har noll och intet värde har man en mer lättvindig syn på det finansiella ramverket. Jag har pratat med arkitekter bakom detta ramverk, och de delar min syn på det här. Det finns inget formellt i att föreslå andra utgiftstak. Det är inget formellt brott eftersom utgiftstaken inte är juridiskt bindande. Men en balans på en högre nivå innebär en större konjunkturkänslighet. När det gäller arbetet med varslen har vi tillsatt samordningsmän i och i . ler, men även de fackliga företrädarna och lokala socialdemokratiska politiker är väldigt nöjda med deras arbete. Vi har höjd i vår budget för att kunna göra ytterligare insatser. 144 () replik: Först och främst satt jag i när vi fick städa upp efter den förra borgerliga regeringen. Jag kom in 1994 och var med om att konstruera utgiftstaken. Jag konstaterar att det skulle behövas en ordentlig folkbildningskurs inom nuvarande för att förstå både det ramverket och hur det fungerar i kammaren. Det är uppenbart efter att ha hört både Tiefensee och i dagens debatt. När det sedan gäller insatser log jag eftersom jag konstaterar att det inte är så att fackliga företrädare, kommunföreträdare eller ens företagsföreträdare är nöjda med den likgiltighet regeringen uppvisar. Man tillsätter samordningsmän, gott så! Men man uppvisar ju inga resurser. Vad är det som händer när varslen kommer och man inte har beredskap för 10 000 varsel? Jo, först börjar man omfördela inom område och lyckas få fram 1 ½ miljard som ska tas från andra delar av arbetsmarknaden. Sedan börjar man omfördela utbildningsplatser. Men inte en enda ny krona aviseras. Det intressanta var att höra som i sista ansatsen säger: Vi har höjd i vår budget för ytterligare insatser. Så har inte sagt. Så har inte Littorin sagt. Är det så att ni nu börjar inse att ni har låst fast en budget som inte klarar av verkligheten? 145 () replik: Jag vet inte hur noga har lyssnat på och , men just det som jag säger står i budgeten. Vi har en reformbudget. Vi investerar 32 miljarder tack vare att vi har ordning och reda i statens finanser. Men det finns beredskap för att göra ytterligare saker, just för att vi har bra marginaler i statens finanser. Samordningsmännens uppgift är ju att bland annat samordna de resurserna. Jag tycker att lite lättvindigt bara slätar över att 1 ½ miljard har frigjorts i Arbetsförmedlingens budget. Det är väl bra att de används där de gör bäst nytta. När det finns 14 000 lediga platser på universitet och högskolor kanske det inte är läge att föreslå ytterligare tomma platser utan just omfördela dem till de regioner där de behövs bäst. Jag tycker att samordningsmännen gör ett väldigt bra jobb. Det är bland annat tidigare ekonomiska talesman som gör ett väldigt bra jobb. Jag har stor respekt för honom och hans arbete. 146 () replik: Jag tycker att detta är väl magstarkt av en centerpartist som till och med har varit med och hjälpt till att städa upp i den oreda som den förra borgerliga regeringen hade sett till att det blev. Det var bra gjort av . Då tog vi ett stort ansvar. Det gjorde också, och det var bra. Att det nu har gått ut något slags talregel från och tjänstemän att ni ska svartmåla Socialdemokraternas ekonomi tycker jag är väldigt magstarkt eftersom ni vet vilket hästjobb det var och hur vi byggde upp de stabila regler som finns, den ordning och reda som finns i ekonomin och den stabilitet som finns i finanserna. Sedan ska ni till och med försöka svartmåla oss med fel argument. Ni påstår att vi spräcker budgettaket. Det är ju inte ens satt . Det är framlagt som ett förslag från er, och vi kommer att finna oss i det när ni har röstat igenom det. Men vi har naturligtvis både högre ambitioner och ett högre finansiellt sparande. Jag tycker att det är trist att ska försöka svartmåla oss på det sättet. 147 () replik: De är inte någon svartmålning. Det är ett torrt konstaterande, och jag är besviken över att jag behöver göra det. Jag är väldigt stolt över det saneringsarbete efter den förra ekonomiska krisen och fastighetsbubblan som vi gjorde tillsammans med Socialdemokraterna . Jag vet att arkitekterna bakom det också höjer på ögonbrynen över just socialdemokratins alltmer slapphänta syn på utgiftstaken. Om man först bestämmer vilka utgifter man ska ha och sedan sätter utgiftstaken därefter, vad är det för budgetrestriktion som det innebär? Det är bakvänt. Även om budgettaken inte är juridiskt bindande blir det väldigt konstigt. Vilken signal skickar man till marknaden, den marknad som befinner sig i stor oro, om man säger att det inte är så noga att följa budgettaken? 148 () replik: Det blir bara värre och värre. Om nu tycker att det är tråkigt att behöva ta upp den här kritiken behöver han inte göra det eftersom det inte ens är sant. Dessutom är det så att ni under förra mandatperioden lade fram förslag om högre budgettak än vad vi gjorde. Dessutom hade alla fyra partierna olika budgettak. Om ni nu försöker påstå att det är något nytt påfund från Socialdemokraternas sida, att man har en annan ambition, så är det fullständigt fel. När vi har gått igenom budgetarna har vi sett att ni har haft andra förslag men att ni efter att beslutet har fattats har fått finna er i det beslut som har fattat. Det kommer vi också att göra. Dessutom är det nu som ekonomin kommer att bli betydligt sämre. Bnp rasar, produktiviteten rasar och kommunernas ekonomi försämras dramatiskt. Det är detta sker. 149 () replik: Uppenbarligen är det ömma tår jag kliver på. Det är väl det indignationen från beror på. Det är sant, vi lade fram förslag om egna budgettak, men de var lägre. Vi hade redan då en ökad restriktion. Vi tyckte att det var rätt att både sänka utgiftskvot och skattekvot. Det som händer när man gör det är att statens finanser blir mindre konjunkturkänsliga. Det är precis det vi ser resultatet av. När vi har mindre konjunkturkänsliga finanser, när vi har ordning och reda i statens finanser kan vi möta en lågkonjunktur med investeringar. Det som hände efter dotcom-krisen var att ni tvingades möta den lågkonjunkturen med besparingar. Det är skillnaden. Det är också den signal som ni skickar till finansmarknad, företag och hushåll. Ni är inte lika noggranna med det finanspolitiska ramverket och därför kommer inte ert alternativ att vara lika tryggt. 150 (): Jag ska höja talarstolen så får vi se om vi kan höja debattnivån lite här inne också. Det är skakigt på finansmarknaderna, och effekterna sprider sig. De når och har naturligtvis också nått med stora konsekvenser för svenska banker, och för svenska företag. Det kommer att få återverkningar på konjunkturen, och vi kommer att få ställa nya krav på strukturen. Obalanserna i den internationella världsekonomin är stora och krafterna enorma. Det är till och med så stort och kan blåsa så kallt att riksdagsledamoten måste sticka en halsduk för att klara den finansiella kyla som sveper in. Hoppas att den blir lång och räcker till många. Jag vill ändå börja mitt anförande med finanskrisen. Jag tycker att vi nu ser hur regeringen tillsammans med andra regeringar inom ramen för EU-samarbetet möter denna kris på ett väldigt klokt och mycket fokuserat sätt. Vi gör det långsiktigt. Vi ställer nya krav på framöver. Jag kan notera att har annonserat att man ska ha en ny folkomröstning om den europeiska gemensamma valutan, euron. är på väg i båtar och till och med flygplan till för att söka medlemskap. Det vore bra, tycker liberalerna, om också kunde bli medlem i den gemensamma valutan. Det skulle vara stabilt för , bra för svenska medborgare och bra för svenska jobb. Vi kommer att få se en förändring där vi efter finanskrisen blir tydligare med vad som är verkligt värdeskapande. Jag vill understryka att finansmarknaderna har varit med och skapat mycket välstånd. Men när det går så långt, när instrumenten blir så krångliga att knappt någon kan förstå dem och ingen kan greppa var deras effekter kan sluta när konjunkturen vänder, som vi nu har sett, är det någonting som har blivit fel. Vi behöver få mer genomskinlighet efter denna finanskris. När det gäller strukturkrisen vill jag dock lyfta fram några saker som jag tycker är viktiga. Det är att svensk industri möter nya utmaningar. Vi vet också att vi har en energiutmaning framöver som hänger ihop med en klimatutmaning. Vi vet att vi har en demografisk utmaning. Det här är strukturer som förändras, och vi måste möta dem. Då tycker jag att det är intressant, herr talman, att i den här debatten lyfta fram ämnet ekonomi. Vi fick färska siffror från . är näst bäst i världen på att ta ut höga skatter. Jag som socialliberal och företrädare för tycker att vi ska ha höga skatteintäkter, men , en god socialdemokrat, sade att det måste vara höga skatter för att få en bra välfärd. Detta är fel. Vi behöver ha höga skatteintäkter och en effektiv statsförvaltning för att ha en god välfärd. Det är inte så att höga skatter är lika med välfärd. En arbetande befolkning med människor som vill utbilda sig och ta risker, med entreprenörer som skapar välfärd, gör att vi får in skattepengar. Då kan vi skapa förutsättningar för en god välfärd för dem som behöver. Det är en viktig skillnad. Här har Socialdemokraterna mycket att göra. Betänk att vi befinner oss i en likviditetskris, att det är slut på pengar i våra banker, ingen vill låna till varandra. Då kommer Socialdemokraterna på snilledraget att återinföra förmögenhetsskatten. Vi bygger en nomenklaturamur runt för att isolera oss. Kapitalet ska inte flöda in utan flöda ut. Detta är milt sagt ekonomiskt konstigt. Vi har på gång en bred socialförsäkringsutredning för att se över våra trygghetssystem. Det är bra. Jag tillhör det parti som var med och uppfann svenska sociala försäkringar för att skapa trygghet, där vi tillsammans finansierar och delar på ansvaret. Det betyder inte att ersättningarna ska vara hur stora som helst eller kan utbetalas som helst, men de ska vara goda och stabila. Vi satsar också på forskning. Avslutningsvis kommer jag in på konjunkturen. Jag vill påstå att står väl rustat. Vi gör omfattande satsningar på infrastruktur. Jämför Socialdemokraterna regerade. Vi satsar på forskningen. Jämför Socialdemokraterna regerade. Vi ser till att det finns rejält med platser inom arbetsmarknadspolitiken. Det finns ännu ledig kapacitet. Vi kan komma att behöva skjuta till mer. Skillnaden mot Socialdemokraterna är att vi tror att när det är en god konjunktur drar man ned på arbetsmarknadspolitiken eftersom det finns andra jobb, och när det är dålig konjunktur ökar man den. Om man inte gör så utan ökar de offentliga insatserna jobbar till slut alla människor på Ams. Då, mina vänner, blir det inte så mycket stark välfärd. Jag vill också annonsera och vara tydlig med att det finns saker vi kan komma att göra. Vi i liberalerna vänder på alla stenar för att vara beredda att möta det som kan bli ännu tuffare. Jag tror att vi kan klara oss ganska bra internationellt sett i denna konjunkturkris vi kommer att hamna i, men vi är beredda att pröva allt från rotavdrag till förändrade och förstärkta ränteavdrag, höjda barnbidrag, sänkt skatt för alla pensionärer och att fundera på hur vi kan stödja likviditetstillgången i svenska företag. Det är saker som inte behöver ske här och , men vi för en diskussion om dem när vi förvaltar det mandat fick tillsammans med de andra i alliansen att styra landet. Det innebär att hantera kriser. Vänner, åhörare, tv-tittare, halsduksstickare och kolleger! Fundera på hur Socialdemokraterna hanterade tidigare kriser. Den som undrar om de hanterade dem bra kan med fördel läsa bok om hur de hanterade den bubbla de skapade . Det är ord och inga visor över socialdemokratisk krishantering. 151 (): Herr talman och ärade ledamöter av denna kammare, ni på läktaren och andra som eventuellt tittar på debatten! Temat i denna del av den allmänpolitiska debatten handlar om finansmarknader och statliga bolag. Jag fick en tanke när jag såg att fick . Det är intressant. Han är en progressiv ekonom som har varit tydlig i sin kritik av Bushs avregleringspolitik just när det gäller de finansiella marknaderna. Han har fått mycket kritik av nyliberala ekonomer, och sitter han där med som ska delas ut i . Dessutom konstaterar många att han faktiskt har fått rätt. Det var en alltför långtgående avregleringspolitik. Det är intressant att notera att började med skuldövertagande som modell men därefter nu har gått in och diskuterat att ta över ägarandelar. Det kanske blir de största förstatliganden av verksamhet i . Det är intressant som betraktelse över hur framgångsrik nyliberalismen har varit i så fall. Jag vill ändå påpeka att det här inte är över . Jag är nog lika glad som många andra att har tagit initiativ för att lugna marknaden. Jag är glad över det engagemang som flera av ledare har visat. Det har varit viktigt för att få en lugnande effekt på finansmarknaden, men det är inte över . Det finns mycket som talar för att vi kan ha en fortsatt finansiell oro . Det är väl att saktmodigt agerar och följer efter. Som vi noterade tidigare i replikskiftet tog det sin tid innan både och valde att inse att vi faktiskt har en kris i det finansiella systemet som kommer att påverka det svenska ekonomiska systemet. På motsvarande sätt har man ännu inte kommit till insikt om att vi faktiskt har en kris på den svenska arbetsmarknaden. I flera europeiska länder går man in med ett ökat statligt engagemang, och till och med förstatligar tre tror jag banker. Det är fascinerade att den enda regeringen har ambitionen att göra sig av med den statliga banken, att minska det statliga ägandet, att minska det statliga inflytandet i bolåneinstitutet och i Nordea. Det torde vara en extrem uppfattning att regeringen i mitt under pågående finanskris fortfarande har uppfattningen att Nordea och ska säljas ut. Om hade varit här han har lämnat debatten hade det varit intressant att ta den diskussionen. Jag noterar att i senaste numret av sade att det kan bli svårt att nu fullgöra åtagandena att sälja på grund av turbulensen på finansmarknaden.