prot · GW0952 · 2008-12-18 00:00:00 — Jag tycker att det är tråkigt att du sluter upp bakom vice statsministern i hennes uttalande, för vi behöver ett massivt stöd till svensk bilindustri i det här läget. Vi verkar i alla fall vara överens om att det är finanskrisen och lågkonjunkturen som gör att vi står här med ett fordonspaket på vårt bord. Utifrån det blir min fråga till dig: Tänker ni se på om de här fordonsföretagen riskerar att gå omkull, trots de effekter det kan få för samhällsekonomin, för de enskilda och för den industriella produktionen och utvecklingen här i ? Det är det som är budskapet här i kammaren från dig men också från regeringsföreträdare som bland annat näringsminister . Är det så klokt att gå ut och säga så? Vore det inte bättre att ha en beredskap ifall det krävs? Det kan behövas en tillfällig lösning där regeringen och staten på ett mycket konstruktivt sätt kan vara en delägare som kan bistå fordonsindustrin och utveckla den . Det finns olika lösningar, och staten kan vara en del av en lösning. Ändå står ni här och helt avvisar detta. Kommer ni in för sent är skadan redan skedd. Är det er avsikt att fordonsindustrin ska få gå omkull, eller tänker ni agera? 67 () replik: Jag tror inte att våra svenska fordonstillverkare är i en sådan situation att en konkurs är aktuell. Jag tror inte att den typen av spekulationer skulle gynna deras situation. Tvärtom tror vi på svensk bilindustri. Det gäller inte bara våra lastbils- och busstillverkare, utan det gäller i högsta grad också våra personbilsföretag. De har starka varumärken. De har en erkänt effektiv produktion. De har också en hög teknisk kvalitet. Jag är övertygad om att de kommer att överleva. Om staten går in som ägare för att rädda den typen av företag innebär det bara att priset för andra köpare ökar. De som står inför situationen att göra sig av med värdefulla varumärken får då signalen att det är värt mer än det kommersiella marknadsmässiga värdet. Här har staten också räknat in ett samhällsekonomiskt värde. Den typen av spekulation gör det svårare för andra fordonstillverkare att gå in som ägare av de företag som vi tror har affärsmässiga och tekniska förutsättningar att utvecklas. Det är att göra och en otjänst. 68 () replik: Det finns noga olika uppfattningar i den frågan. Det är ju inte enbart utan ganska många och tunga krafter som efterfrågar ett agerande från regeringen där ett eventuellt ägarskap kan vara en av lösningarna. Det är tråkigt att höra att regeringen inte anser sig ha något ansvar i frågan. Jag tror att det kan komma att få katastrofala följder. Jag hoppas att inte så ska ske, men det är faktiskt likviditetskrisen och ingen annan form av kris som är problemet. Tydligen kommer vi inte att komma överens i den här frågan, och jag beklagar det djupt. Jag hade ändå förväntat mig att det skulle finnas någon form av handlingsberedskap, att man skulle bilda en arbetsgrupp som kunde sondera terrängen och se vilka intressenter som finns. Man skulle kanske komma fram till att det finns privata intressenter som kan kliva in och att man därför inte behöver agera. Men man måste ha en beredskap. Jag tänker gå över till min nästa fråga utifrån att vi ska göra akuta insatser för att möta det nuvarande läget. Det finns inte ett enda förslag i det här paketet för att öka efterfrågan. Det är rätt märkligt, för i det sammansatta utskottet kunde vi höra att och , underleverantörer och facken hade förslag på och ville se efterfrågestimulanser. Man menade att det var mycket välbehövligt för att komma ur den här situationen. Därför hade jag tyckt att regeringen skulle ha lagt fram sådana förslag. Här står du och försvarar att man inte har gjort så. Det finns flera olika delar som man skulle ha kunnat lägga fram, bland annat skrotningspremie. En del tycker att miljöbilspremier är bra. Man skulle ha kunnat ha skrotningspremier för tunga fordon för att på det sättet skapa efterfrågan. Man skulle ha kunnat lägga fram andra förslag men har inte lagt fram ett enda. Varför har ni inte med några efterfrågestimulanser? 69 () replik: Den svenska marknaden är en viktig marknad för de svenska bilföretagen. När det först gäller lastbilstillverkarna är den svenska marknaden en mycket liten del av den totala världsmarknaden. De stimulanser som skulle krävas för att över huvud taget ha någon substantiell effekt på företagens likviditet skulle vara så stora att de skulle gräva stora hål i den statliga budgeten. Dessutom är det principiellt fel. Att man långsiktigt kan diskutera hur finansieringen av olika fordonsprogram och så ska ske genom forskning och annat är en sak men att direkt gå in och försöka lösa en lågkonjunktur med minskad försäljning genom lokala svenska insatser för att stödja den lokala svenska marknaden är principiellt helt felaktigt. Det kostar dessutom betydligt mer än vad det skulle gynna företagen. Då är det mycket bättre att satsa den här typen av pengar på forskning och utveckling som långsiktigt ger företagen möjligheter att växa på den internationella marknaden. Det är det vi satsar på. Den akuta finanskrisen kan vi avhjälpa genom att ge krediter eller kreditgarantier. Den långsiktiga utvecklingen kan vi hjälpa genom att samordna och stödja forskning och utveckling. Jag är övertygad om att det är den bästa vägen för dessa företag. 70 () replik: krävs det att vi klarar både jobben och klimatomställningen och att vi kan ge ett stöd till fordonssektorn. sade i sitt anförande att vi måste stärka svensk fordonsindustris konkurrenskraft. Min enkla fråga är om håller med om att en utveckling mot mer bränslesnåla bilar är en nödvändig konkurrensfördel . Är i så fall beredd att bidra till att tydligt koppla det stöd man utformar till kriterier som gör att man når miljömålen och utvecklar nya mer framtidsinriktade produkter? 71 () replik: Jag delar den uppfattningen. Jag tror att varje bilföretag som ska överleva på lång sikt måste erbjuda konsumenterna den typ av bilar som de efterfrågar, det vill säga mer miljöinriktade och energisnåla bilar än vad man har kunnat erbjuda tidigare. Det är precis som sade i sitt inledningsanförande, och som också statsministern sade i den omtalade intervjun i något av nyhetsprogrammen, att ett av problemen för våra svenska bilföretag är att deras ägare inte har prioriterat denna typ av utveckling. Det säger de svenska företagens ledningar själva. De är nu inställda på att det är just denna inriktning forskningen ska få. Min uppfattning är densamma som näringsministern gav uttryck för här i talarstolen tidigare, nämligen att inriktningen på denna forskning vad gäller såväl energi och miljö som teknik ska styras av företagen själva. Den ska styras av hur de bedömer behoven för att tillgodose sin produktion men också för att tillgodose den marknad som de vill växa på. Vi politiker ska inte göra någon destination av medlen; det är deras sak att inom ramen för forskningsprogrammet göra den prioriteringen. Jag skulle dock bli förvånad om inriktningen inte blev den som både och jag uttalat att vi tror att marknaden i ökad utsträckning kommer att efterfråga , det vill säga mer miljövänlig och energisnål teknik och mer effektiv teknisk produktion. 72 () replik: Jag är glad över att höra stå i talarstolen och tala om att vi ska ha en mer klimatanpassad utveckling framöver. Det är bra att håller med. Jag hoppas att du också har kraft att påverka regeringen så att det som kommer tillbaka också innehåller mycket tydligare skrivningar och krav än vad denna proposition gör. Det behövs för att leda utvecklingen framåt. Vi ska använda denna situation till något som är bra ekonomiskt men också för att klara den nödvändiga strukturomvandling vi behöver framöver. Eftersom ni håller med antar jag att regeringen kommer tillbaka med tydligare krav och kriterier vad gäller klimatomställningen men att ni också är beredda att till exempel stödja framtida förslag om ändrad förmånsbeskattning, vilket också var Klimatberedningens gemensamma förslag. Vår beslutsfattande församling måste såklart ge incitament för att stödja en sådan utveckling och inte ha regelverk som motverkar det. I EU ligger snittet på bränsleförbrukning på koldioxid per kilometer, hos och ligger det på 189 ungefär. Det krävs en hel del åtgärder för att komma ned till EU-snittet. Om man ska klara den nödvändiga omställningen och också kunna skapa jobb är det viktigt att man gör betydligt mer än det som har presenterats här. Det gör man genom att satsa på investeringar i kollektivtrafik, förnybara bränslen, forskning och inte minst utbildning. Är ni beredda att återkomma med fler åtgärder än denna lilla del? 73 () replik: Jag vill först säga att man måste balansera mellan de långsiktiga målen och de kortsiktiga kraven. är det akuta problemet för våra biltillverkare att de säljer för få bilar. De har därför svårt att få krediter från bankerna. Frågan om företagens likviditet, möjlighet att kunna betala för sin löpande verksamhet och kunna satsa på forskning och utveckling är det första man ska ge sig på. Om vi skulle ändra förmånsreglerna på det sätt som har föreslagit i , vad skulle det få för konsekvenser för den ambitionen? Jo, att och skulle sälja färre bilar, i varje fall på den svenska marknaden. Då krävs det nog mer än en skrotpremie för att kompensera den typen av förändrad beskattning. Skulle vi dessutom genomföra de andra skattepolitiska åtgärder som ni föreslår, till exempel drastiskt höjd drivmedelsskatt, kommer det ytterligare att försämra just specifikt de svenska bilföretagens konkurrenskraft på den svenska marknaden. Vi får balansera mellan långsiktiga ambitioner och kortsiktiga krav. Jag är övertygad om att inriktningen på bilföretagens forskning och utveckling kommer att vara på mer energisnåla, miljöanpassade och tekniskt effektivare fordon. På kort sikt måste vi dock skapa förutsättningar så att de kan sälja de bilar de producerar . 74 PER ÅSLING (c): Finanskrisen är internationell. I dess spår följer en världsomfattande konjunkturnedgång som medför en efterfrågeminskning. Vi känner av den största ekonomiska nedgången i världsekonomin . För en liten, öppen och handelsberoende ekonomi som den svenska får detta omedelbara konsekvenser. Budgeten parerar sämre tider med reformer för arbete och företagande. Den är enligt den mest expansiva i och innebär att ekonomin stimuleras med motsvarande av bnp. En budget på investeringar om 32 miljarder lägger en bra grund för framtiden. Kompletterande insatser, bland annat i form av propositioner för att underlätta steget in på arbetsmarknaden och minska varsels och uppsägningars effekter, presenterades . diskuterar vi de för fordonsindustrin angelägna stimulansåtgärderna. Den i särklass viktigaste och mest angelägna frågan som är helt överställd andra frågor är att få i gång finansmarknaden. Det har vidtagits åtgärder för att lindra krisens effekter för företag och hushåll, bland annat via garantier för bankers upplåning. Ett program omfattande har iscensatts. Garantiprogrammen är en europeisk överenskommelse och därmed angelägenhet. Situationen är densamma inom hela EU. Banker och finansinstitut kliver på i liten omfattning. Det är därför av största vikt att avgifter och regler förändras i syfte att få i gång finansmarknadens funktioner. Den internationella fordonsindustrin genomgår en mycket snabb strukturomvandling. Det drabbar också det svenska fordonsklustret. För att säkerställa att det utvecklas och upprätthålls en konkurrenssituation, särskilt inom områdena klimat och säkerhet, krävs kraftfulla åtgärder. Särskilda politiska insatser behövs med andra ord. Därför välkomnas regeringens förslag om särskilda insatser för fordonsindustrin. Satsningarna sker på forskning och utveckling men också på statliga kreditgarantier för upptagande av lån i Europeiska investeringsbanken och undsättningslån. Insatserna syftar till att skapa förutsättningar för en framgångsrik svensk fordonsindustri också och till att hantera en eventuell förvärrad kris i fordonsindustrin och möjliggöra en snabbare utveckling av grön teknik. Det sista pekar på ett framtidsinriktat tänkande och ett offensivt handlande eftersom kreditgarantier till företag i fordonsklustret för upptagande av lån i Europeiska investeringsbanken villkoras med omställning till grön teknologi. Det är därför viktigt att konstatera att det är en ordentlig miljösatsning som har iscensatts. Jag tror att man kan säga att det torde ha ställts liknande krav på fordonsindustrin för att komma i åtnjutande av finansiella resurser. har som utgångspunkt att staten inte ska gå in i någon av fordonstillverkarna. Jag vill poängtera att fordonsindustrin är av mycket stor vikt för svensk ekonomi. Det är därför av största vikt att verkningsfulla insatser vidtas och att de görs i samverkan mellan fordonsnäringen och det offentliga. Avslutningsvis vill jag uttrycka min tillfredsställelse över att det är en bred uppbackning i utskottet och därmed en stor samsyn. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut. 75 (): Jag vill, som många av de borgerliga, starta med den grundläggande frågan varför vi tvingas stå här och debattera denna för svensk fordonsindustri eländiga och allvarliga situation. Det är att det har dragit in en ekonomisk över landet med ursprung i . Det är roten till det onda. är ett väldigt exportberoende land. Detta drabbar inte minst våra exportmarknader. Därför är åtgärder mot finanskrisen, inte bara i utan även i andra länder, helt avgörande. Jag säger detta för att jag tycker att oppositionen glider på denna grundläggande verklighetsbeskrivning. Man får ett intryck av att det är en bristande vilja hos den som orsakar att krisen är som den är. Krisen finns där. Vi kan mildra den. Det är det som sker bland annat genom denna proposition. Huvuddelen av bilkunderna finns ju i andra länder. Därför blir det åtgärder mot finanskrisen sänkta räntor och expansiv finanspolitik i dessa länder som är viktigast för efterfrågan på bilar i . Det blir lite konstigt. Det blir rönnbärsfilosofernas parad. har regeringen lagt fram ett antal förslag på fordonsområdet. Det är sura kommentarer. Det är som räven som inte kan nå rönnbären och uttalar sig väldigt surt om detta. Jag möter samma attityd här. Det tycker jag är lite tråkigt. Problemen är lite för allvarliga för det. Utskottsbehandlingen, som är avslutad, har resulterat i ett antal bra och viktiga förtydliganden delvis med hjälp av oppositionen och avgränsningar av de statliga åtagandena. Det bör för fordonsindustrin tydliggöra förutsättningarna för statligt stöd, även om dessa villkor dessvärre alltjämt inte är tillräckligt klara, bättre skydda skattebetalarna och säkra det allmännas insyn i dessa viktiga och omfattande stödåtgärder. Låt mig ta de tre viktiga inslagen. Det första är forsknings- och utvecklingsbolagen med stöd på 3 miljarder. De ska gå till fordonsklustret. Vad är då ett fordonskluster? Jag tyckte från början att definitionen var alldeles för vid, men jag tror att det är riktigt att ha en vid definition av detta så att många företag av olika storlek kan komma i åtnjutande av detta. ska man vara medveten om att de bolag som sätts upp ska driva sin verksamhet på kommersiell bas och staten ska kunna medfinansiera . Hans Hoffs återkommande fråga, som jag tycker är lite marginell, om var bolagen ska ligga kan lätt besvaras. Det är ett moderbolag och flera andra bolag. Jag tror att de flesta av de andra bolagen kommer att hamna i . Det är det naturliga. Det är där industrin är lokaliserad. Regeringen ska återkomma till för att redovisa den närmare utformningen av stödinsatserna och finansierings- och intäktsstrukturen för bolagen. Det är en viktig åtgärd för alla i . Vi kan inte bara inrikta diskussionen på dem som arbetar i bilindustrin. Det finns de som arbetar i andra industrier. Det finns de som inte arbetar i industrin över huvud taget. Det finns de som betalar skatt. När det gäller den statliga garantin för lånen från Europeiska investeringsbanken är ramen, som flera har sagt, . Det är möjligt att utnyttja detta , om jag har fattat det rätt. Beslut om lånesystemets exakta utformning väntas först i februarimars 2009. Det är inget som den önskar. Ju förr det kommer desto bättre. Därför blir Hans Hoffs KU-anmälan om att det här har gått till på ett sätt som inte är tillräckligt klart väldigt konstig. Om man skulle följa Hans Hoffs rekommendation, som ligger i KU-anmälan, skulle vi avvakta till februarimars innan vi lägger fram en proposition eftersom det är först då som det finns full klarhet. Jag tror att Socialdemokraterna måste välja. Ni kan ju göra som ni har gjort och upprepa mantrat att regeringen har varit för passiv. Men när nu regeringen agerar kan ni inte säga att det sker på ett oriktigt sätt. Ni får välja vilket ben ni ska stå på. Lånen från EIB ska ske mot fullgoda säkerheter. Inriktningen är på grön teknologi. Det får väl, som var inne på, främst tolkas som inriktning på bränslesnålhet. Men vi kanske inte ska göra den avgränsningen alltför definitiv. Jag tror också att man ska vara medveten om att de här lånen går till företag i andra europeiska länder. Någon har räknat upp en hel rad bilfabricerande länder. Det är klart att den typ av företag som får lån i andra länder kommer att få stöd även i eftersom koordineringen av kriterierna för lånen sker i Europeiska investeringsbanken. Även när det gäller de här lånen krävs det sannolikt en medfinansiering från företagen. EIB ikläder sig lån på av kostnaden, men inte mer. Sedan har vi undsättningslånen på upp till 5 miljarder totalt. Den typen av åtgärder är ju för att klara akuta svårigheter. Vi kan föreställa oss att pengarna kan komma till användning om man klipper navelsträngen till de amerikanska ägarna. Men det behöver inte bara vara en snäv definition av bilföretagen. Undsättningslånen kan ge ett tillfälligt stöd i max . Lånen ska börja återbetalas efter dessa . Lånen kan ges endast en gång och de kan inte omsättas . Även de här lånen ska ju ges mot fullgoda säkerheter. Man får väl erkänna att det får ses som något av en logisk kullerbytta när det gäller att undsätta ett företag som befinner sig i fara och nekas lån på annat håll. Som någon sade: Man kan inte lugga en flintskallig. Det är alltså svårt att hitta goda panter i det läget. Jag skulle vilja avsluta med att säga att det också finns ljus i mörkret, förutom fordonspaketet naturligtvis, som ju är ett stort ljus i mörkret. Det finns även ett förslag från regeringen om arbetsmarknadspolitiska åtgärder som förhoppningsvis röstas igenom . För att återgå till min utgångspunkt vill jag säga att räntorna nu sänks kraftigt i hela världen, inte bara i utan även i . Det för viktigaste som hänt är att beslutat sig för att byta fot och driva en expansiv finanspolitik. Vi får se vad det innebär i praktiken, men det är oerhört viktigt för . Sannolikt är det betydligt viktigare än många av de åtgärder som kan beslutas i denna kammare. Det andra man kan notera är att den svenska kronan är mycket svag. Det är bra för stunden, och vi får på sätt och vis hoppas att den svagheten håller i sig, men det är kanske ingenting vi ska räkna med. Det tredje, och kanske viktigaste, är att det nu finns en tendens till att de finansiella marknaderna stabiliseras. 76 HANS () replik: Jag kände mig tvungen att begära replik eftersom jag blev tilltalad. Jag kan först och främst konstatera att vi inte har en granskningsdebatt i KU utan en helt annan debatt. Jag kan väl kommentera det på något sätt och säga att det som gör att vi nu står bakom de delarna i propositionen beror på att , hela den borgerliga gruppen och vi gör ett tillkännagivande till regeringen. Propositionen är i stora delar bristfällig. Våra kanslier, både i näringsutskottet och i finansutskottet, har fått reda ut vad det är som gäller, vilket även påpekar. Bristerna i underlaget från regeringen är uppenbara. Det är det jag har KU-anmält, och jag tror att KU får granska den delen. Jag tror inte att vi ska ha en debatt om det eftersom jag också är anmälare i ärendet. Propositionen kom till efter en lång rad krav på att regeringen måste agera med tanke på den situation fordonsindustrin befinner sig i. Det har varit ett starkt önskemål inte bara från oppositionen utan även från fackliga organisationer, ekonomer och branschen att regeringen inte kan sitta handlingsförlamad och göra ingenting när krisen växer dag för dag, och tusentals och åter tusentals människor varslas. Då kom alltså detta bristfälliga förslag. 28 miljarder är en del i förslaget. Det har tagits fram av regeringen för att visa handlingskraft. När det sedan möter behandling och det som vi är överens om är det inte 28 miljarder utan en betydlig mindre summa. Övriga insatser för att stödja fordonsindustrin med tanke på den situation de befinner sig i finns inte med i detta regeringsförslag. Vi har tagit fram ett antal konkreta förslag som skulle kunna göra stor skillnad , men ni avvisar dem fullständigt. Vilka förslag har ni själva, eftersom ni avvisar våra, för att komma till rätta med problemen? Ni talar om en bankgaranti, men det är bara en bank som ställt upp. Hur agerar ni för att få de andra bankerna att ställa upp på den bankgaranti som ni säger är lösningen på det hela? 77 () replik: Jag tror att har problem med att först påstå att regeringen är för passiv, har startat , gjort för lite och inte lagt fram de rätta förslagen och kritisera att regeringen inte lägger fram en klockren proposition. Anledningen till det är att man försökt samordna detta med Europeiska investeringsbanken, och också lyckats. Man har drivit på där och arbetat mycket effektivt för att få de europeiska länderna att arbeta mot finanskrisen. Däremot är frågan om kreditgarantier inte löst. vet lika väl som jag att vi har diskuterat detta från tid till annan; hela oppositionen och regeringssidan är mycket bekymrade över det. tog upp frågan om andra åtgärder. fokuserar vi på fordonsindustrin, och det blir lite konstigt att då fly till en annan diskussion, att vi nu inte ska diskutera det som vi borde utan i stället diskutera andra förslag. har vi tre typer av förslag, och det är dem vi diskuterar. Jag tror låt mig säga det igen att eftersom fordonsindustrin i så stor utsträckning säljer sina bilar i andra länder, och kunderna inte får låna i den utsträckning de normalt får, är åtgärder, både internationella och mot finanskrisen, helt centrala. Men, som sagt, får bestämma sig för om det hade varit bättre att regeringen kommit senare eller om det var bra att man kom så fort man kunde. 78 HANS () replik: Det hade varit mycket bättre om regeringen kommit tidigare i stället för att komma så sent som de nu har gjort, och det först sedan i stort sett hela stått på tå och krävt det. Det har alltså skett under galgen. Inte bara utan även andra debattörer har med kraft hävdat att en lösning av finanskrisen är den viktiga nyckeln till det hela. har vi ett system som uppenbarligen inte fungerar, vilket säger är ett stort bekymmer. Jag vill därför fråga: På vilket sätt agerar ni för att lösa den problematiken? Jag skulle gärna vilja att återkom med information om det till och oppositionen och även till medierna och övriga . Vilka insatser jobbar ni med för att genomföra det som ni säger är lösningen på problemet? Jag saknar också svar på vilka övriga insatser som behöver göras. Tror ni att detta är det som ger fordonsindustrin, med 140 000 anställda och av den svenska varuexporten, möjligheter till en bättre framtid? Jag skulle även vilja ha svar på en helt annan fråga som är viktig i den krissituation som råder. Det skulle vara oerhört viktigt att få ett besked av . Det gäller a-kassan. För någon vecka sedan hade riksdagsgrupp tydligen ställt sig bakom en höjning av a-kassan till för av dem som är arbetslösa. Ett besked från att står bakom höjningen skulle innebära att vi säkerligen kan komma överens om den. Det skulle vara ett glädjebesked för många som är arbetslösa eller riskerar att hamna i arbetslöshet. 79 () replik: