prot · GW0944 · 2008-12-08 00:00:00 — Jag tror som sagt var att alliansen företräder individen bättre. Men några av oss har faktiskt motionerat om att man ska lägga både natur- och kulturmiljö under samma myndighet. De har väldigt olika resurser till sitt förfogande. har väldigt stora resurser; har förhållandevis små, och de har också väldigt många andra uppgifter. Det betyder att de inte lyckas hävda sig när det gäller detta. Det handlar också om själva samarbetet. Jag menar alltså att det finns systemförändringar att göra. Man kanske också ska fundera över utskottens roll och om man ska lyfta in sådana frågor i det här utskottet. 50 () replik: Tack för svaret! Det är jätteintressant och kul att det finns ett sådant intresse. Utan att vara expert på kulturmiljö har jag förstått att det är otroligt viktigt, och därför ser jag fram emot att driver frågan i alliansregeringen. 51 () replik: Jag hoppas att vi får svar på motionen. 52 (): Det har redan sagts väldigt mycket klokt i den här debatten. Man ska alltid utgå från det som sägs, och jag utgår från att alla tycker att det som sägs är klokt. Så är det nog också. Jag vill ändå ta mig friheten att vinkla in och lyfta upp ytterligare frågor. Först vill jag dock verkligen understryka det tog upp och som även var inne på om att uppföljningen är och har varit en väldigt svag punkt. Kraftfull politik mäts på något vis i hur stora anslag man kan göra mer än att man ser till verkliga resultat. Politik behöver i vissa lägen faktiskt inte kosta något men kan ändå ge resultat. Det gäller att göra rätt saker. Det blev mer osökt än jag trodde från början, men kommer jag in på det jag tänkte säga. Det gäller sanering och återställning av förorenad mark och sanering av fartygsvrak. Det är egentligen samma problem fast på olika ställen. Det handlar om föroreningar av kemikalier och oljor och sådant, och problemet är att man inte kan hitta någon som är direkt ansvarig för att åtgärda det hela. När det gäller förorenad mark har vi kommit ganska långt i processen. Där finns det nu anslag. Det antyddes förut att de minskar, men de ökar faktiskt och är 2009 uppe i 540 miljoner. I planen för 20102011 finns 630 miljoner. Inom förorenad mark finns alltså en strategi, och i närheten av 2010 ska vi ha lokaliserat de mest kritiska punkterna och kan eventuellt vidta de åtgärder som behöver göras akut. Det finns också en så långsiktig tanke som att man i huvudsak ska ha löst det här problemet till 2050. I det skedet är vi när det gäller detta. När det gäller fartygsvraken vill Socialdemokraterna i sitt budgetförslag lägga 25 miljoner på det. Även har lagt fram ett förslag, fast där ligger det inbakat i posten om förorenad mark. Det är bra att man från Socialdemokraterna nu visar intresse för detta genom att lägga 25 miljoner. Men om man är lite stygg och det kan man ju vara ibland i talarstolen, även om det mest handlar om att ha en annan åsikt är det här ett problem som Socialdemokraterna på något vis har låtit bero. Problemet är inte nytt. Vraken är i alla fall äldre än den här mandatperioden. Anslag är en viktig sak i något skede naturligtvis, för det här måste åtgärdas . Men det viktiga i det nuvarande skedet är att ta fram en strategi så att man gör rätt saker. Det var det alliansregeringen med miljöministern i spetsen gjorde. Man har lagt ett uppdrag på Statskontoret att börja nysta i vem som ska ha ansvar, vilken myndighet som ska agera och så vidare. Den rapporten kom , , och har remissbehandlats. Remisstiden gick ut , och bereds frågan vidare i så att man kan ta fram en strategi för att kunna agera på rätt sätt. En sak som Statskontoret entydigt lyfte fram var kunskapsläget. Man måste jobba med kunskapsläget när det gäller miljöhoten och hur man ska prioritera. I linje med det är det mycket tillfredsställande att se att nu har börjat jobba med frågan. Man har fått 6,6 miljoner från forskningsrådet Formas för att ta fram ett system för hur man ska riskbedöma miljöfaran hos de enskilda vraken. Som man konstaterar är det mycket stor spännvidd mellan de olika vraken. Beräkningar visar att det kan kosta 20250 miljoner att sanera ett vrak. Då är det naturligtvis väldigt viktigt att man har ett riskanalyssystem som gör att man börjar i rätt ände. Hur gärna man än vill går det inte att åtgärda allt på en gång. Jag kan upplysa om att man känner till att det till exempel enbart i ligger 261 vrak som innehåller olja eller andra kemikalier. Problemet är egentligen gigantiskt och någonting som vilken regering det än är naturligtvis måste ta ansvar för. Även om vi tycker att det kanske är fel läge att satsa 25 miljoner, att det blir lite plakatpolitik, uttrycker ändå utskottet väldigt tydligt i betänkandet att vi prioriterar den här frågan och anser den väldigt viktig. Att man går vidare med ansvarfördelningen och höjer kunskapsläget som regeringen jobbar vidare med detta är ju bara att välkomna. Det är nog inte en slump att saker och ting blir på detta sätt. Jag ska säga lite om nedskräpningen av havsstränderna, som det för övrigt finns en reservation om i det här betänkandet. Den kanske vi skulle kunna diskutera lite. Precis som sade förut är det klart att det är olika grad av föroreningar. Av vädermässiga skäl är det som drabbas mest. Strömmarna för samman allt skräp från hela norra utanför , och sedan blåser det i land där. Så är systemen i vår värld. Från utskottets sida har vi tidigare framfört att det är ett lokalt och regionalt agerande som är viktigt och att man från regeringens håll ska agera på det internationella planet för att lösa frågan. föreslår oppositionen i en gemensam reservation att man ska göra en nationell översyn av detta. Det är ändå tillfredsställande att se att lokalt och regionalt agerande är väldigt kraftfullt när det väl kommer i gång och att man tänker tankar. Fem kommuner i har startat ett projekt som heter kust, samordnad miljö- och naturvårdsförvaltning, där man sätter in strandstädningen i ett mycket bredare perspektiv. Det ingår i ett projekt med integrerad kustzonsplanering och även i ett tillväxtprogram för turism. Man ser att detta hör samman och att det handlar mycket om naturvård. Turism och naturvård hör alltså ihop. Det man vill skapa är ett system för att långsiktigt kunna ordna detta när det gäller både vem som gör det och hur det finansieras. Det handlar naturligtvis om att samordna, att utveckla och som sagt kunna hitta hur man finansierar detta. Jag tycker inte att man ska strida om det som tog upp här, om det är en arbetsmarknadsfrämjande åtgärd eller inte. Det var faktiskt en annan debatt. Det var en diskussion utifrån vad de pengar var eller inte var som hade anvisats av den socialdemokratiska regeringen. Det var de facto arbetsmarknadspolitiska åtgärder, och själva arbetet var naturligtvis viktigt. Jag kan här se, vilket bekräftar det som vi från alliansens sida har sett, att det finns en kraft lokalt och regionalt om man låter de krafterna komma fram. Jag tror väldigt mycket på det. Det känns viktigt att vi följer det och ser hur man kan dra nytta av det. Jag har överskridit talartiden, men jag måste få reflektera över en sak. Jag tyckte att lite i förbifarten lyckades avfärda anslaget till hållbara städer som om det handlade om några stadsparker. Det har ju framkommit senare i debatten att det här är ett högteknologiskt tänkande med miljöteknik i centrum och att det handlar om att underlätta miljöteknikexport och verkligen utveckla städerna. Det handlar om byggande och kommunikationer. Regeringen har tillsatt en delegation som ska titta närmare på vilken vinkling man ska ha. Det är inte riktigt fastlagt . Det är väldigt viktigt att säga att detta är ett betydligt bredare anslag än något som handlar om parker. Även om grönskan är oerhört viktig i det arbetet handlar det inte enbart om det utan om mycket mer. 53 () replik: Nej, , de här vraken sjönk inte 2006. Det har jag klart för mig. De sjönk inte ens 1991 eller under Fälldinregeringen. De som det nu är stora problem med vad gäller olja och krigsmateriel har legat där sedan . Den stora diskussion som har förts har handlat om krigsmateriel och gifter i båtarna. Problemet med bränsle, olja och så vidare i de här båtarna har inte varit uppe till diskussion så som det har blivit , utan det har handlat om, som jag sade, vapen, gifter och annat. Vi har naturligtvis ett gemensamt ansvar i den här frågan. Jag vet att man inte kan sanera alla de här vraken för 25 miljoner, men vi vet att det finns några som är akuta. Bland annat är Skytteren ett mycket akut problem. 25 miljoner räcker för att starta och börja den saneringen och kanske ta en del lärdom av problematiken. Man måste ju avsätta pengar för att kunna starta jobbet. Ni lovade under fjolårets debatt att det här var en EU-fråga. Det är ju tyska och engelska båtar som ligger där. Ni skulle lyfta fram frågan i EU. Hur har det gått? Ni har haft på er, så har ni väl lyckats träffa någon där nere som ni har kunnat prata med om problemet. Det är viktigt även för danskar och norrmän. Det jag tog upp om strandstädningen var att vi nu är i en situation där arbetslösheten kommer att överstiga den som har rått . Då är det, som du framförde senast, ett jättebra tillfälle att sätta in Amsåtgärder, som du lite föraktfullt sade den gången. Då kan vi verkligen få rena stränder utefter . kommer det att finnas en uppsjö av arbetslösa som kan användas till det. 54 () replik: Jag tror knappast att jag sade det föraktfullt, för jag brukar inte vara föraktfull i de sammanhangen. Jag tycker att det görs ett viktigt arbete. Om det sedan är organiserat med arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller långsiktig strategi har ingenting med förakt och sådant att göra. Huvudinriktningen är och jag ser oerhört positivt på det att man har tagit tag i frågan nu och vill ha ett system som håller , som inte har med låg- och högkonjunktur att göra. Skräpet driver ju in oberoende av konjunktur. Det finns inga märkbara skillnader. Jag tror absolut att det är den rätta vägen att gå att man börjar lokalt och regionalt och skapar en strategi för detta. Sedan kommer naturligtvis staten att bli inblandad i diskussionen på ett eller annat sätt. Det tvivlar jag inte ett dugg på. Det är klart att man ska börja någonstans när det gäller vraken. Men jag tror att det är oerhört viktigt att vi vet vad vi gör. och jag har nog inte olika uppfattningar om hur viktigt det är att det här arbetet kommer till stånd och att vi får sanera de fartygsvrak som kan utgöra ett miljöhot. Jag tycker att det som ska göra verkar väldigt intressant, att man de facto går in och tittar på varje enskilt vrak och skapar ett system där man kan bedöma vilken risk vart och ett egentligen innebär. Det har med placeringen i geografin att göra, vilken last de har och fartygens skick i övrigt. Det tror jag kan vara en väldigt viktig grund för att sedan gå vidare med frågan. 55 () replik: Vi kan börja med vraken. Naturligtvis är det så att alla måste analyseras, men en del är mer akuta än andra. Min förhoppning jag tror att vi är helt överens om det också, är att det händer något med dem som är mest utsatta och mest illa däran innan man kommer till skott och har gjort hela analysen. måste man, precis som ni har varit inne på när vi har diskuterat miljömålen, hugga tag i vissa frågor som är viktiga. Detsamma gäller ju här. När det gäller strandstädningen håller jag också med om att det kan skötas lokalt och regionalt. Men det måste vara en nationell inblandning där. Det måste vara en stabilitet i detta så att vi får en sammanhållen politik för hur vi ska städa upp. Du vet likaväl som jag att dessa kommuner utefter tar upp skräp . Skräpet kommer från hela . Det mesta hamnar utefter . Det är inte rimligt att några få kommuner ska ta den kostnaden. Det måste också vara ett nationellt ansvar. Vi löser inte detta enbart genom en lokal och regional överenskommelse. 56 () replik: Styrkan i en diskussion som förs lokalt och regionalt är att systemen för hur man ska gå till väga blir förankrade. Jag kan också tänka mig att staten kommer att blandas in på ett eller annat sätt, men det är ett brett och bra anslag när man kopplar ihop tillväxtfaktorer, besöksnäring, turism, naturvård och biologisk mångfald. Anslaget är bra, och vi ska följa det med stort intresse. Projektet är inte färdigt, utan det är något man försöker starta. 57 (): Jag vill ta upp en specifik fråga som har bäring på havsmiljöarbetet. Låt mig först konstatera att alla partier i är eniga vad gäller denna budgetpost för havsmiljön. Vi i var först med att ha en egen post för havsmiljön i vårt budgetförslag och också först med nivån , som alla partier ställer upp på. De har alltså följt spår. Det är positivt. Vi är nog alla intresserade av att kunna fatta beslut på bästa möjliga underlag, till exempel när det gäller havsmiljön. För att förstå och beskriva det livsavgörande ekosystem som haven utgör behöver vi grundläggande kunskap om havens bottnar eftersom det är där mycket av den biologiska aktiviteten finns. Det är botten som påverkas av mänsklig aktivitet, till exempel bottentrålning, etablering av havsbaserad vindkraft, nedläggning av kablar och rörledningar. Precis som på land behövs god information om topografiska förhållanden. Det är självklart för alla som arbetar med plan- och miljöfrågor på landbacken att få använda topografiska kartor och databaser med hög upplösning vid byggnation, bedömning av föroreningsspridning, skredrisker, beskrivning av olika biotoper etcetera. God topografisk information över våra landområden finns också allmänt tillgänglig för alla som behöver den, men det är annorlunda till havs. Där anses djupinformation i första hand vara en säkerhetsfråga. Därför är god topografisk information om havsbotten sekretessbelagd, vilket skapar många praktiska problem för forskning och förvaltning av våra hav. Det här är inget nytt problem. Det har påtalats , och det tas också upp i utskottets uppföljning inom havsmiljöområdet. Det refereras till olika tidigare utredningar i frågan, bland annat av Statskontoret, Lantmäteriet och Försvarsmakten. Det framgår vidare i uppföljningen att Försvarsmakten i regleringsbrevet för fått mål och återrapporteringskrav om djupinformation. Jag har läst målet som regeringen givit Försvarsmakten, och det är tyvärr inte förpliktande. Det sägs att Försvarsmakten ska fortsätta att intensifiera arbetet med att se över kriterierna för bedömningen av vattendjupsinformationens militära värde. I arbetet ska myndigheten väga in frågor om förändrade hot och om andra samhällsområdens behov av djupinformation. Tillbaka till gå, kan man säga. Det går knappast att komma fram ordentligt i denna fråga om man sätter bocken till trädgårdsmästare. Regeringen måste själv ta ansvar för frågan, enligt min åsikt, och göra den avvägningen att miljö- och naturresursskäl i princip ska gå före de militära sekretesskälen. Vänd på kuttingen och släpp sekretessen på djupinformationen, utom möjligtvis i vissa områden där försvaret trovärdigt kan visa att säkerhetsaspekten måste väga tungt. Jag avslutar detta inlägg med att undra om djupinformationens sekretess kan ses som ett exempel på en politisk långbänk där regeringen inte klarar att hantera tredskande särintressen. Så en uppmaning till utskottets borgerliga företrädare: med era regeringskolleger så att denna fråga, som är så viktig för förvaltningen av våra hav, äntligen kan få ett avslut. 58 () replik: Jag har egentligen inte tänkt gå i polemik med , utan jag tycker att vi måste arbeta tillsammans i denna fråga. Hela den forskningen anser att det är oerhört viktigt att ha hela botten karterad. Det finns exempel där bottnar har karterats. Vi känner väl till att hela norra delen av karterades när trålgränserna skulle bestämmas. Det märkliga var att det karterade sedermera blev hemligt. Man bestämde en trålgräns, men fiskarna kunde inte få tillgång till informationen. De fick bygga upp sin egen karta. En fiskebåt har en plotter som allteftersom bygger upp en egen kartering av botten. Men de har inte fått använda den sofistikerade karta som redan finns. Det här är ett problem. Jag tycker att vi ska ta med oss frågan och jobba med den. Både forskningen och fisket rent praktiskt har användning av kartorna. 59 () replik: Vi är tydligen eniga. Om jag betonar vikten av god uppföljning och vi identifierar problemet gäller också att politiskt följa upp frågan och inte låta den fastna i byråkratin. Den här frågan har fastnat i byråkratin. Det finns ett stort samhällsintresse att ha detta tillgängligt. går frågan tillbaka till Försvarsmakten, och Försvarsmakten ska utreda frågan igen. Värdet ska återigen prövas. Jag är rädd för att om man låter frågan ligga hos Försvarsmakten blir det inte en lösning. Frågan måste lyftas upp på en högre nivå. Det är kanske en liten detaljfråga, men också en liten detaljfråga kräver en aktivitet för att få en lösning. 60 () replik: Jag hör vad säger, och det finns nog en del sanning i detta. 61 () replik: Upp till bevis! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 6 § Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2008/09:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar m.m. (prop. 2008/09:1 delvis). 62 (): ska vi debattera jord- och skogsbruksfrågor. Vi har alla njutit av vackra landskap med mångsidig och omväxlande natur. Vi har andats in de välgörande dofterna från vår rika fauna. Den bilden vill jag gärna behålla och förbättra. Jordbrukspolitiken måste därför ges förutsättningar för öppna landskap med betande djur i hela landet. Det ska vara en landsbygd som ger möjligheter till livsmedel, rekreation och arbetstillfällen. Det ska ge möjlighet till ett mångfasetterat skogsbruk som ger råvara till trähusbyggnationer och papper och till ett livskraftigt ekosystem. Basen för det är ett ekologiskt hållbart jord- och skogsbruk. För mig och Socialdemokraterna är frågan om jobben just nu det allra viktigaste. Klarar vi inte jobben får vi svårt att klara frågorna jag inledde med. Det är politiskt otroligt viktiga spörsmål som vi i miljö- och jordbruksutskottet vanligtvis diskuterar. Allt hänger ihop. Många svenska småföretag är pressade. Konkurserna ökar kraftigt. har det varit tätt mellan varslen. Skogs- och Träfacket har de flesta medlemmarna på landsbygden. De jobbar med skogen från planta till färdig produkt. Till och med har drygt 5 000 personer varslats inom förbundets branscher. Statsministern och högerledaren kommenterade den stora mängden varsel i med orden: Vi har fått varsel. Det är inte samma sak som att bli uppsagd. De flesta varsel som har förhandlats resulterar i uppsägning, och på landsbygden slår det här hårdare. I dessa siffror ser vi heller inte de visstidsanställda och inhyrd personal som får gå hem . De små företagen, inte minst inom de gröna näringarna, blir allt viktigare för sysselsättningen i landet. Småföretagens villkor spelar en avgörande roll för den svenska konkurrenskraften, och som sagt inte minst inom skogens och jordbrukets diversifierade företag. Varje mjölkbonde genererar fyra jobb lokalt, och drygt 5 500 anställda finns inom mejeriföretagen företag som är livsviktiga för landsbygden. I dagens lågkonjunktur hade ett kraftfullt småföretagarpaket varit ett välkommet besked från regeringen, men regeringen har vaknat, och i det man levererade saknas allt vad tänkas kan av småföretagarsatsning. Det finns inget för de gröna näringarna, som har framtidens lösningar med sig. LRF har lagt fram kloka stimulansförslag, som om de genomfördes skulle rusta landsbygdens företagare och stärka dem. Man vill lyfta fram en satsning på förnybar energi, ett Östersjö- och klimatpaket, ökade satsningar på infrastruktur i hela landet genom bland annat bredband, utveckling av nya produkter av skogsråvaran och regelförenklingar. Ni gick till val på regelförenklingar, och snarare har reglerna blivit försvårade. Och varför inte genomföra en kraftfull satsning på att bygga mer i trä? Det är bra för miljö, ekonomi och jobb, och vi har den fina skogsråvaran. Det här är några konkreta förslag som går att genomföra . Varför vänta och se? Jag har hört till leda att budgeten räcker. Men till slut insåg även ni att det behövs kraftfulla satsningar . Kanske kan ni från högersidan berätta för oss alla om något mer är på gång, inte minst för de gröna näringarnas småföretag. Det finns också ljuspunkter, trots regeringens politik, eller brist på politik, för landsbygden. som det råder stor osäkerhet kring många småföretagares överlevnad och även hela skogsindustrins framtid i rådande konjunktur finns det en ökad efterfrågan på det som svenska bönder producerar. Landsbygdens status växer, konstaterar framtidsforskare . Efterfrågan på naturresurser stiger runt om i världen. Och för många mjölkbönder spirar framtidstron trots dystra tider. Jag besökte Stöpafors gård vid strandkanten av den vackra sjön i . Där kändes framtidstron påtagligt. Man hade investerat i mjölkrobotar och tror verkligen . Detta gläder en djurskötare och avbytare som mig. Djurproduktion behövs i hela landet, och den ska producera mjölk, kött och andra produkter åt oss konsumenter. Livsmedelsindustrin är inte lika konjunkturkänslig som skogs- och byggindustrin, och det ökade intresset för bioenergi driver utvecklingen framåt. Lönsamheten och investeringsviljan har ökat inom jordbruket enligt siffror från LRF. Vi socialdemokrater ser hoppfullt på de gröna näringarna som en tillväxt- och utvecklingsmotor för . Vi ser jorden och skogen som nödvändiga resurser i vårt arbete med att skapa ett långsiktigt hållbart samhälle. Vi tror på en landsbygdsutveckling som ger människor möjlighet att bo, leva och arbeta utanför städerna på likvärdiga villkor som de stadsboende. Enligt framtidsforskare kommer en uppgradering av landsbygden att ske. Landsbygden har framtiden för sig. Och visst känns det när man är ute och besöker småföretagen eller byalagen. Men för att det ska vara möjligt krävs det många fler åtgärder från regeringens sida. Ett förstärkt trygghetssystem och en minskad regelbörda för småföretagare är tämligen självklara krav, likaså ett utbyggt bredband för hela landet liksom fler hyreslägenheter för de unga som vill stanna kvar på hemorten. Jag har med vilje pratat en del om småföretagarnas situation och livsvillkoren på landsbygden och inte bara stannat vid jord- och skogsbrukspolitiken. När man pratar om de gröna näringarnas möjligheter handlar det om helhetssyn och inte stuprörstänk. De gröna näringarna bidrar till samhällsnyttan; det är vi alla överens om. Och allteftersom kunder och konsumenter efterfrågar tjänster och produkter från landsbygdens företag höjs kraven, och utvecklingen stimuleras. Kraven på etik och hög kvalitet inom till exempel livsmedelsproduktionen blir allt viktigare, och vi ser , när vi närmar oss jul, att man efterfrågar mer av ekologiska skinkor och andra ekologiska varor. Man vill ha mer närproducerade livsmedel och också tydligt kunna se var livsmedlen är producerade. Läser man mattidningar, vilket jag gör med glädje, är det tydligt att kraven från oss konsumenter ökar inte minst viljan att veta vad maten innehåller och var den är producerad. De höga kraven ger ett mervärde i den svenska matproduktionen. Vi socialdemokrater har arbetat för en utveckling av den småskaliga, närproducerade och ekologiska maten. Vi vill också att livsmedel ska märkas på ett sådant sätt att konsumenterna tydligt ser vad de betalar för. Vi vill att fortsätter att hålla en hög profil vad gäller djurhälsa, djurskydd och djurtransporter. Vår vision är att djur i övriga EU-länder ska ha samma goda skydd och hälsa som djuren i . Därför förordar vi också att kontrollen av djurskyddet ska ligga kvar på nivå och inte föras över till länsstyrelserna, som regeringen vill. Vad blir bättre? Blir det fler inspektörer? Nej, inte som det ser ut , när redovisar hur man tänker sig arbetet.