prot · GW0947 · 2008-12-11 00:00:00 — 76 i (s): Min fråga riktar sig till justitieminister . Tyvärr finns en del element som varken blir varslade eller arbetslösa, nämligen de kriminella. Jag kan tycka att det är underligt att även polisen och deras område är en av förlorarna i den budget som är framlagd. Under förra regeringen utbildades många poliser. Det var fler . Men de poliser som är ute i tjänst får inte de resurser som behövs. De har inte tillräckligt bra verktygslåda. Det som oroar speciellt är målet att de som ska vara ute i den riktiga verksamheten inte är det. Polisutbildningen finns inte i hela landet. Det finns områden med möjlighet till en bra och bred rekrytering som saknar polisutbildning. Forskningen lyser med sin frånvaro på polisområdet. Min fråga till justitieministern blir: Anser inte du att det skulle behövas en översyn eller någon form av utredning för att ta ett samlat grepp om vad som händer ute i polisens verksamhet ? 77 (m): Regeringen inledde mandatperioden med en historiskt stor satsning på bland annat polisen som har tillförts stora resurser. Målet är att vi ska ha 20 000 poliser . Det är en kraftig utbyggnad av antalet poliser. Den är större än den utökning som skedde under senare delen av den förra mandatperioden. Svaret är ja. Vi satsade mycket . Det är riktigt att vi i det kommande årets budget lägger tyngden på andra delar av rättsväsendet därför att vi redan har sett effekterna av fler poliser och ett effektivare polisarbete. Det gör att vi hos åklagare och andra får in bra mycket fler ärenden. är det så att om man tillför så stora resurser som vi har gjort måste man också försäkra sig om att pengar används på ett bra sätt. Därför gör vi en genomlysning och säger att vi återkommer när det gäller ytterligare tillskott. 78 i (s): Jag anser inte att verkligheten är den som justitieministern beskriver. Det är fler som känner oro för detta. Det fungerar inte riktigt som det ska fungera. Vi har exempelvis ingen enhet som tar hand om den stora och grövre brottsligheten. Ett direkt exempel är det som vi diskuterade tidigare och som har varit uppe till debatt utandningsproven. Poliserna är så stressade i sitt arbete att de inte tar detta på allvar eftersom de inte hinner med. Fler civilanställda kommer att avskedas i polismyndigheterna, vilket innebär att poliserna får göra arbetet bakom skrivbordet. I har en polishelikopter försvunnit, vilket innebär att det är för att få ned en helikopter från . Jag förstår att fortsättningsvis ska ha en helikopter, men det behövs en även i om vi ska komma till rätta med den grövre brottsligheten och narkotikan och även i krissituationer. Min fråga är fortfarande till justitieministern: du inte att det är på sin plats att i varje fall av de utbildade poliserna är ute i yttre tjänstgöring? 79 (m): mål är att av resursarbetstiden för poliserna över huvud taget ska användas och läggas i yttre tjänst. Också det är en historisk förändring, måste man säga, i förhållande till hur det har varit under tidigare regeringars ledning. Vi ska lägga mer kraft ute bland människor och i arbetet där. Arbetet mot den grova organiserade brottsligheten har varit eftersatt eller i varje fall inte tillräckligt effektivt. Det var skälet till att regeringen samlade en rad olika myndigheter för brainstorming om vad vi ska göra. Det har resulterat i ett antal beslut som innebär att vi bygger upp särskilda aktionsgrupper i olika delar av landet med särskild kompetens för att bistå lokal polis i arbetet mot grov brottslighet. Vi får regionala underrättelsecenter på fler håll. Vi använder Säpos möjligheter att göra riskbedömningar till gagn för kommuner och andra som är hårt ansatta av kriminaliteten. Det görs väldigt mycket för att få mer kraft och bättre resultat i det arbetet, men det finns mycket mer att göra inom polisen. 80 (): Jag tänker vända mig till näringsminister . Det gäller de mindre företagen. Det blir allt svårare för små företag att få lån. Vid många tillfällen sägs också krediter upp. Det innebär att många får dras med likviditetsproblem. Det innebär också att många planerade investeringar inte blir av. I förlängningen kan det också innebära att livskraftiga företag tvingas gå i konkurs. Detta är ett problem. Jag vill fråga näringsministern vad regeringen tänker göra för att underlätta små företags möjlighet att få tillgång till krediter. 81 Näringsminister (): Tack för frågan, ! Jag håller med om att det är besvärligt för småföretagen . I grunden är det så att så länge det finansiella systemet inte fungerar drabbas många enskilda. Vi har en del erfarenheter att dra av 90-talskrisen, där vi tycker att bankerna var alldeles för försiktiga också gentemot sunda företag. Det har vi också kommunicerat med bankerna. Utöver det har vi nu tillfört . har i det gamla regelverket rätt att gå in , och banken tar resten. har vi höjt den andelen till . Vi har också sagt i särskilda ägardirektiv att man i särskilda fall har möjlighet att gå upp till och med till . Syftet med det är att småföretag runt om i landet ska kunna vända sig till och få hjälp i en sådan här situation. Vi har presenterat ett paket för fordonsindustrin där vi har särskilda undsättningslån eftersom det är många som inte får betalt och som är illa ute. Då är vi beredda att med finnas som stöd och support. har vi strukturfonderna, som i många delar av vårt land använder pengar till att hjälpa småföretag. Det är en kraftfull satsning för att möta de behov som påpekar. 82 (): Jag får tacka för svaret. Jag vet att regeringen har gjort en del insatser. Men har själv i samband med de åtgärderna sagt att det behöver göras mer och att detta inte räcker. Jag har läst det uttalandet och jag kan dela den uppfattningen; det behöver göras mer. Jag har också skrivit en interpellation till näringsministern angående detta. Det är bara det att den debatten kommer vi att föra om drygt en månad, och jag tror att det är många småföretagare som är oroade . I det ekonomiska läge vi befinner oss i har vi inte råd med att företag som är livskraftiga tvingas till konkurs. 83 Näringsminister (): Regeringen var dessutom förutseende, för avskaffandet av förmögenhetsskatten gör att fler människor väljer att investera här hemma. Sänkta kostnader för företagen ökar möjligheten för småföretagen att överleva oavsett om vi pratar om regelförenklingar, sänkta arbetsgivaravgifter eller andra kostnadsminskningar. Det gäller att skapa en bra bas hos svenska företag så att man har en uthållighet. Vad jag menar med att man kan behöva göra mer gäller framför allt banksystemet. Det är därför finansministern, jag, statsministern och andra är mycket aktiva i EU-samarbetet för att få ordning på banksektorn. Den måste fungera för att ett normalt kreditsystem ska kunna finnas till. Som jag sade har vi tillfört 2 miljarder till , och vi ökar också deras möjligheter att gå in. Jag har signalerat till nu att de ska vara aktiva gentemot småföretagen så att de känner att det finns några som ställer upp när det är besvärligt och svårt. Vi ska klara den här svåra situationen och hjälpa företagen att överleva också den. Garantiavgifter och utlåningskapacitet i svenska banker 84 (): Min fråga går lite längs samma linje som svar, men den är riktad till . Vid det senaste EU- och Ekofinmötet blev det två resultat. Det ena var att problemet med höga och alltför lite differentierade garantiavgifter kvarstår. Ett allvarligt problem för kvarstår därmed. Min första fråga är: Bör bryta mot EU-överenskommelsen och på egen hand sätta ned avgifterna för att därigenom få in de svenska bankerna i det viktiga systemet med bankgarantiprogrammet? Det andra resultatet var att staten nu får kapitalisera upp egna banker utan att de först råkar i beråd och är på väg att gå i konkurs, utan är sunda. Därmed ökas dramatiskt deras utlåningskapacitet. Med tanke på den ansträngda situationen i och hos de svenska bankerna utesluter finansministern denna möjlighet tillämpad även i ? 85 Finansminister (): Jag ska försöka svara på dessa rätt omfattande och komplicerade frågor på ett kort sätt. I förde vi en lång diskussion som slutade med att vi i våra rådsslutsatser inför å det skarpaste anmodade kommissionen att återkomma med förslag som rör garantiavgifterna och kapitalinjektionerna. Det föranledde kommissionen att omarbeta sitt förslag till kapitalinjektioner, och vi har fått ett par riktlinjer som är väsentligt bättre. ska vi invänta resultatet från innan vi riktigt sätter ned fötterna för hur det ser ut. I den andra delen har vi inte sett att man har återkommit med förslag om sänkta garantiavgifter. Det är naturligtvis märkligt att ett råd uttalar att man urge å det skarpaste önskar eller hur man ska översätta det att kommissionen återkommer om man inte gör detta. Det är otillfredsställande, och vi måste nå framsteg även på den punkten. 86 (): Om finansministern tycker att det är märkligt måste jag ställa frågan vilka åtgärder han tänker vidta mot denna märklighet. En åtgärd är att vi säger: Vi kommer inte att acceptera att svenska företag och hushåll går i konkurs eller får stora problem därför att Europeiska kommissionen är alltför fyrkantig. Jag bollar frågan tillbaka: Vilka åtgärder tänker finansministern vidta? Och som sagt: Kan finansministern tänka sig att hybridkapitalisera svenska banker? Är det en möjlighet som finansministern kan tänka sig? Vi har ju en situation i där många anser att bankerna inte kan låna ut tillräckligt mycket. Det är möjligt att det är fel, men om det är sant är detta en möjlighet som finansministern utesluter eller som han kan tänka sig? 87 Finansminister (): Det är väldigt svårt att ge fullödiga svar på komplicerade frågor på dessa korta tider. Jag föreställer mig att inte tänker sig att vi ska lämna den europeiska unionen. Om vi tar det som utgångspunkt är det så att vi har ett gemensamt regelverk som vi har att följa. Det finns inget land som har ett eget system som ligger vid sidan av detta. Så länge vi är medlemmar av Europeiska unionen gäller detta för oss. Jag är lite frågande till den här andra möjligheten som nämner. Jag har sett personer spekulera i tidningarna om att vi borde införa allmänna bankgarantier och tvinga in bankerna. Vi är medlemmar i unionen, och vi får följa det regelverk som finns. När det gäller hybridkapitalfrågan har vi sagt att vi ska titta på de här systemen. Det gäller naturligtvis inte bara hybridkapital, eftersom det inte får räknas som Tier 1-kapital i Baselreglerna, utan även det Tier 1-kapital vi måste titta på. För att veta exakt hur vi ska göra med detta måste vi först invänta de europeiska systemen och försöka se vad våra grannländer gör. Därefter kan vi se vad vi behöver göra för att komplettera våra system. 88 (): Vi har en bilindustri i kris i . Försäljningen rasar och arbetslösheten ökar. Varslen ökar och många människor ställs utan jobb. Det är uppenbart att de amerikanska ägarna GM och också är i stor kris. Även de svenska bilföretagen och är kanske värre ute än många om man ser det på global nivå. Det är uppenbart att GM och som institutioner och företag är mycket allvarligt ute och kanske nära konkurs i båda fallen. har den amerikanska staten gått in, och har den presenterat en del åtgärder för att långsiktigt skaffa resurser för forskning om mer miljövänliga och hållbara bilar och också för krediter. Men vad gör man för att klara ägarfrågan? De här företagen står på säljlistan, och kärnfrågan handlar om ägandet. Vad gör den för att underlätta och medverka till att vi får en långsiktig ägarlösning i den svenska bilindustrin? 89 Näringsminister (): Tack, , för denna viktiga fråga! Jag tror att det är väldigt många som undrar . har vi naturligtvis haft en dialog med både den svenska fordonsindustrin och de amerikanska ägarna. Tyvärr har det varit lite svårt att veta vad de amerikanska ägarna har tänkt sig, och det gäller även den amerikanska regeringen visavi de amerikanska fordonsbolagen. Det vi har gjort handlar om forskningssatsningar på till ett forskningsinstitut till det ska vi lägga de som vi har satsat tidigare med krediter som gör att vi kan ta upp lån från EIB och annat plus undsättningslånen. Det är en viktig signal till eventuella köpare. Om tror på svensk fordonsindustri, är beredd att satsa för att ta fram den mest miljövänliga tekniken, ta fram fordon som marknaden efterfrågar och löser klimatproblemen tror jag att vi visar en offensiv hållning. Då tror jag också att det är fler eventuella köpare som kan tänka så här: verkar ju ta det här på allvar. Det kan vara vettigt att köpa den typen av företag som har så mycket kompetens och är så mycket i framtidsfokus som de svenska fordonsföretagen är. 90 (): Jag tycker att det verkar vara en ganska defensiv hållning. Jag kan hålla med om att om vi gör insatser för att stärka forskningen i när det gäller fordonsindustrin kan det få en positiv långsiktig effekt för en eventuell ny ägare. Men i övrigt är det inte några särskilt märkvärdiga insatser, måste jag säga. Det viktiga om man vill att svensk fordonsindustri ska överleva långsiktigt måste handla om att få in ägare som kan investera, satsa och medverka till att vi får jobb också . Då tror jag att det är nödvändigt att man tar initiativ och tillsätter personer som för en diskussion med både de nuvarande ägarna och andra företag inom fordonsindustrin runt om i världen och även i för att se om det finns en möjlighet att hitta ägarlösningar som är möjliga att sätta i sjön här och . Jag tycker inte att jag har hört någonting i den frågan från regeringen . Man slår bara ifrån sig och säger att staten inte ska äga någonting. Det kanske är riktigt, men staten borde kunna medverka till att hitta lösningar. 91 Näringsminister (): satsas i det åtgärdsprogram som vi presenterar. Det är väldigt mycket pengar. Det är inte miljoner vi pratar om utan miljarder. Vi vill säkra att svenskt fordonskluster det är inte bara de här fyra företagen eller de två bilföretagen vi pratar om ska ta fram alla innovationer och allt kunnande som man har för att säkra jobben framöver. Sedan är det upp till ägarna, och GM, hur de väljer att sköta försäljningsprocessen. Jag har inga som helst möjligheter att gå in i den delen. Däremot har vi naturligtvis kontakter så att vi vet på ett ungefär vad det är som händer, om det finns intressenter och om det finns saker som man kan önska för att öka möjligheten att köpa de här bolagen och också investera här i . Jag tror att det är väldigt viktigt att vi skiljer på den politiska rollen och företagens roll. har vi skapat en grund för att säkra jobben framöver om vi lyfter oss i kragen och jobbar med innovationer. Sedan måste företagen känna sitt ansvar för att det finns en bra försäljningsprocess och ansvarsfulla ägare som tar över. Vi ska naturligtvis också finnas med i den dialogen. Skatten på bensinen i etanol 92 (): Jag har en fråga till finansminister . Det är fantastiskt roligt att som det såldes bilar i var andelen miljöbilar starkt ökande, och det gällde inte minst etanolbilar. har världsmarknadspriset på olja gjort att bensinpriset sjunkit rejält. Det gör att det är betydligt dyrare per mil att köra på etanol. vet vi att etanoldrift minskar utsläppen av koldioxid, som är klimatförstörande, jämfört med bensindrift. Det gör att försäljningen av etanol har minskat kraftigt. Det är rent vansinnigt ur klimatsynpunkt. När man tankar etanol är det bensin i den, och är det . undrar jag om inte finansministern skulle kunna tänka sig att sänka skatten på bensinandelen i etanolen så att det blir billigare att köra på etanol jämfört med att köra på bensin. 93 Finansminister (): ger i grunden svaret på hela frågan i slutet av sitt anförande. Skälet till att etanolpriserna nu har gått upp är att vi nu har vinter, och följaktligen ökar man bensininblandningen i etanolen. Etanolen är utomordentligt skattemässigt gynnad i i relation till bensin och diesel. Bensin och diesel ska vara tungt beskattade. När vi blickar framåt ska vi tänka oss att vi konsumerar mindre bensin och diesel och släpper ut mindre koldioxid, och ska naturligtvis viktiga ekonomiska styrmedel bidra till det. handlar det om höjda koldioxidskatter och andra styrmedel. Att förorda en sänkning av etanolskatten ser jag inte i korten . Vi har ett skattesystem som är väl avvägt mellan bensin och etanol. 94 (): Relationerna i priset mellan etanol och bensin beror dels av det som finansministern påpekar, dels av världsmarknadspriset på olja som har sänkt bensinpriset rejält. Självklart är det så. Då är det vansinnigt ur klimatsynpunkt att ett bränsle som ger mindre klimatstörande utsläpp inte är lönsamt. Mängder med människor som tidigare gick över till etanol och körde på detta miljövänliga bränsle ser sig nu nödgade att köra på bensin i stället därför att det kostar en hundring mer per tank att köra på etanol. Vilka andra åtgärder är finansministern, som jag också tror är miljöminister i någon mening, beredd att vidta för att komma till rätta med de här skevheterna? Det måste vara billigare att köra miljövänligt än att köra miljöstörande. 95 Finansminister (): Det är naturligtvis mycket billigare att köra miljövänligt. Ju mindre man kör, desto mindre utsläpp orsakar man och desto mindre skatt betalar man. Det är själva grunden till att koldioxidbeskattning är det effektivaste sättet att minska utsläppen. De beskattade vill ha bort koldioxiden. Vi har en väl avvägd beskattning. Komponenterna i fordonsbeskattningen och skatten på diesel, etanol och bensin är ett komplext system där styrmekanismen ska vara mot koldioxidutsläpp. Sedan kommer det att ske förändringar med årstider, med världsmarknadspriser och annat som på kort sikt förskjuter det. På lång sikt måste vi ha en väl avvägd balans mellan de här olika komponenterna. Jag kan inte se att vi har skäl att förskjuta den i något kortsiktigt avseende. Däremot har vi skäl att se över det långsiktigt. Hur ser avvägningen mellan diesel och fordonsskatt ut? Hur ser avvägningen mellan koldioxidskatten och våra behov av att få ned utsläppen ut? Jag tror att inriktningen långsiktigt måste vara att vi konsumerar mindre bensin, åker miljövänligare bilar och gradvis skärper de ekonomiska styrmedlen. Helikoptrar till stöd för svenska trupper i 96 (): Jag har en fråga till försvarsministern. I utskottet är vi på väg att anta en proposition från regeringen om . I den ingår våra Medevacer våra helikoptrar som ska rädda eventuellt skadade killar och tjejer därifrån. innan vi har dem på plats tar hand om det som händer. Vi har en överenskommelse som har fungerat så här långt. Vi vet redan att de helikoptrar som det står om i propositionen som vi får från regeringen inte kommer att levereras. Ändå ska vi här i kammaren fatta beslut om helikoptrar. Jag skulle vilja veta varför regeringen lägger fram ett förslag till oss i som vi innan vi ens har fått det hit vet inte kommer att genomföras. Så här kan det inte få vara. Vi kommer att lura våra killar och tjejer där nere in i något som de inte är medvetna om. De förväntar sig att de här kommer. 97 Försvarsminister (): Tack, , för en ohyggligt angelägen fråga. Det är en av de frågor jag har jobbat mest med sedan jag tillträdde den här tjänsten . Sedan jag tillträdde har jag fått svaret att de kommer . Det spelar ingen roll när jag har ställt frågan; det har varit svaret. Två av dem står i . De har alltså anlänt från den norska tillverkaren. De är ännu inte i skick att levereras vidare från FMV till Försvarsmakten. Det finns vissa brister att åtgärda. Det uppstod till exempel sprickor under transporten från . När de har levererats vidtar en utbildningsprocess. Därefter kan de användas operativt och sändas till . Det har varit min första ambition för insatsen i och det fortsätter att vara det att tillföra Medevacförmåga, ambulanshelikoptrar på ren svenska, till stöd för säkerheten för svenska killar och tjejer. Jag kan inte ge upp det hoppet genom att gå till med en proposition som skulle omöjliggöra att vi sänder dit dem om möjligheten uppstår. Det vore inte heller ansvarsfullt. Däremot kan jag säga att när det gäller dessa helikoptrar generellt är jag öppen för att titta på andra möjligheter om problemen inte löses. 98 (): Jag vet att helikoptrarna står i . De har stått där rätt . Vi vet att det inte är som gäller. Försvarsmakten vet att de inte kommer att levereras . Oavsett om det handlar om utbildning eller annat kommer vi alltså att vänta , kanske längre. Vi är ju inte nöjda med dem. Vi accepterar dem inte som de är. Jag tycker inte att regeringen ska komma med ett förslag som inte är sanning ens när det levereras hit, och inte kommer att införlivas på . Det är att luras. Våra killar och tjejer där nere behöver något bättre än det. Det ska stå i propositionen från er att det inte kan levereras. 99 Försvarsminister (): Propositionen lades ju inte fram . Riksdagsbehandlingen av propositionen i utskottet togs . Det innebär att propositionen lades fram . Man skriver en proposition efter vad som gäller vid tillfället. Det tror jag också att förstår. De här helikoptrarna skulle vara färdiga att användas i . Det gick inte. Vi fick i stället använda gamla , hjälpligt ombyggd. Jag vet att överbefälhavaren är personligen mycket starkt engagerad i att tillföra medicinsk förmåga och medicinsk evakuering för killarna och tjejerna i . Om problemen inte går att hantera i närtid får vi börja titta på andra lösningar. Jag kan inte nu säga om det kommer att bli nödvändigt, men jag kan inte heller lägga fram en proposition till där jag dömer ut något som faktiskt kanske kan lösa sig. Det gläder mig att Socialdemokraterna , efter alla sina interna diskussioner, beslutade sig för att ställa upp på propositionen och därmed på de killar och tjejer som finns i . Detta har varit regeringens huvudprioritering. Vi ska tillföra insatsen i medicinsk förmåga. 100 (): Frågan är riktad till finansminister . Det kom ett mejl: Livet som småföretagare i är upp och ned. Vi har haft ett stående avtal med vår bank där man delfinansierar våra beställningar. Stora bolag betalar . Det är tufft för oss små. sade banken upp avtalet utan förvarning. Vi kunde inte betala vare sig löner eller till våra leverantörer. Vi hade räknat med bankens garanti om pengar. Banken hade slarvat bort 60 miljoner i , och skulle vi och andra bankkunder betala. Inget roligt besked. Vi har dock lyckats lösa denna finansiella situation, men det tär på mig och min partner. Så långt mejlet. Vilket besked, vilken uppmuntran eller vilket hopp har finansministern att skicka med till detta företag? 101 Finansminister (): tar upp en fråga som jag möter näst intill dagligdags i kontakten med företagare. Många upplever att bankernas krav har skärpts. Många upplever att det är utomordentligt svårt att klara verksamheten med de villkor som ges. Jag tycker att det är viktigt att vi är tydliga mot bankerna med att de har ett samhällsansvar för att bete sig väl i såväl goda tider som dåliga tider. De har ett samhällsansvar för sina långvariga bankkontakter. Vi har lagt på plats en likviditetsgaranti. Vi ligger via Riksgälden och ute med 500600 miljarder i likviditet i bankerna. Vi har en allmän bankgaranti som säkrar att banker som hamnar på obestånd kan hanteras. Vi har garantin för enskilda lån. Som helhet ger det en grund för systemet. Vi måste gå vidare och jobba med att stärka de här systemen delvis i enlighet med det som ställde frågor om tidigare, delvis i enlighet med att vi måste söka andra kanaler för att säkra kreditgivningen till företag. 102 (): Tack för svaret. Företaget undrar var flexibiliteten finns. De gick till som har pengar på ett konto för åtgärd. Besked om instruktioner väntas innan de kan börja använda pengarna. Om gör det nu kan de kanske göra fel. Detta upplever företaget som ett otroligt frustrerande system. Det här företaget och säkert många andra företag vill tro att även de har och kan ta ansvar för framtid . Då behövs ett smidigt samarbete. 103 Finansminister (): Vi ska vara medvetna om hur verkligheten ser ut.