prot · GW0949 · 2008-12-15 00:00:00 — Någon skrivelse från departementet om psykiatrifrågor, som man hade lovat skulle komma , har inte heller synts till här i . Psykiatri verkar inte vara prioriterat hos regeringen. Regeringen har ändå budgeterat pengar till reformer inom psykiatrin, och det är bra. Men vi anser att pengarna inte räcker till och har därför ett större anslag till psykiatrin. vill också ha en långsiktig satsning på psykiatrin. Verksamheten med personliga ombud är utvärderad, och den gagnar bevisligen personer med psykisk funktionsnedsättning. Regeringen minskar anslaget med 20 miljoner för att det finns ett överskott som har uppstått . Regeringen verkar inte vara intresserad av att undersöka hur det kommer sig att underskottet har uppstått. Om verksamheterna ute i kommunerna kommer i gång fortare finns det alltså inte några pengar för ändamålet. Det finns inget minskat behov av personliga ombud utan tvärtom. fick vi läsa i tidningarna att vårdköerna ska kortas med belöning. Det handlar om en prestationsbunden vårdgaranti på . säger nej till förslaget. Vi vill i stället att pengarna ska gå till verklig vårdgaranti. Därför avsätter vi dessa medel för såväl utbildning som vidareutbildning och anställning via olika områden i vår budget. Prestationslön har provats på vissa håll i landet i syfte att öka tillgängligheten inom primärvården. På några ställen har det fungerat, men på lika många ställen, om inte fler, har det varit ett misslyckande. Återigen kan man fråga sig om det är rätt att använda pengarna på det sättet för att korta köerna? Kommer köerna att förkortas med det här? Det är tveksamt. var med och tog fram den nationella handlingsplanen för handikappolitiken, och vi tycker att den är mycket bra. Men dessvärre går genomförandet av planen trögt. Därför har vi anslagit för detta ändamål fördelade på för att nå upp till ett samhälle tillgängligt för alla. Vi menar också att det behövs ett omsorgslyft inom handikappomsorgen. Kompetensen hos personalen måste höjas. Personalen har ofta viktiga kunskaper och erfarenheter men saknar utbildning om funktionsnedsättning. anser att vi måste göra en långsiktig satsning på kompetenshöjningen inom handikappomsorgen, och vi vill avsätta för ändamålet. I betänkandet behandlas också ett förslag om smittskyddslagen. Det är nämligen så att har en av världens hårdaste smittskyddslagar. Sedan hiv och aids upptäcktes har lagstiftningen blivit mer och mer repressiv. Den ger stora möjligheter till isolering, tvångsåtgärder och till och med fängelsestraff. Trots den stränga lagstiftningen vi har fortsätter spridningen av såväl hiv som andra smittsamma och sexuellt överförbara sjukdomar. Antalet rapporterade klamydiafall var 47 000. Efter en period där antalet nya fall av hivsmitta har hållits på relativt låg nivå i ökade antalet anmälda fall med . Att antalet hivfall ökar så dramatiskt är mycket oroväckande. I många fall handlar det om personer som har burit på smittan och kommit under vård sent i sjukdomsprocessen. Det är problematiskt. Hiv är en sjukdom som kan behandlas såtillvida att det finns bromsmediciner som hindrar sjukdomsförloppet. Alltså är det mycket viktigt att komma under behandling . Det finns många aspekter som visar på att dagens lagstiftning borde utvärderas. Den kanske till och med är kontraproduktiv när det gäller smittskyddet. Därför menar vi att lagen måste ses över. När det gäller förebyggande arbete av hivsmittan är det ett stort problem att anslagen till hivprevention har legat stilla. Om vi ska kunna göra insatser på flera håll måste alla goda krafter samlas. Även om många insatser görs helt ideellt så har organisationer som jobbar med hivprevention och stöd till smittade fått väsentligt ökade kostnader . Det verkar inte bekymra regeringen. Det handlar inte om stora pengar i statens budget, men för organisationernas överlevnad är det otroligt viktigt att höja anslaget, som är ca . Vi anser att anslaget måste höjas med 15 miljoner. I detta anförande instämde (). 82 (): Hälso- och sjukvård och social omsorg är viktiga delar i ett välfärdssamhälle, där mål är en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen alltså hälsa och livskvalitet för alla. Men den otrygghetskris som vi nu befinner oss i med ändrat sjukförsäkringssystem, ändringar i a-kassan och därtill lågkonjunktur med massiva varsel kommer att innebär att många människor känner sig ännu mer otrygga. Det kan i sin tur leda till ohälsa. delar synen som både Socialdemokraterna och har fört fram här; det behövs extraresurser till kommuner och landsting. Det har också vi fört fram i vår särskilda motion. Trots att vår sjukvård är en av världens bästa skiljer sig medellivslängden i ganska markant åt. Människor i lever längre än de som bor i . Det är lika stor skillnad som mellan och . Det är inte rimligt med så stora skillnader i hälsa. Och varför är det så? Är sjukvården sämre i ? Nej, hälsa och livskvalitet handlar om mer än sjukvård. , professor vid , har kartlagt hur medellivslängden och ohälsan varierar mellan kommuner och stadsdelar längs och pendeltågslinjer. Inspirationen kommer från en studie som är gjord i och som visar att medellivslängden i minskar med ett drygt år för varje mile man färdas från en rik förort in mot citykärnan med sin huvudsakligen svarta befolkning. Så groteska skillnader har man inte hittat i , men det är ändå förvånade att man ser så stora differenser. En sådan skillnad som i medellivslängd finns troligen mellan andra platser i också. Vad är det då som gör den här skillnaden? Det handlar inte främst om sjukvårdskvalitet eller yttre miljö som luft och vatten. Nej, det handlar snarare om sociala och ekonomiska faktorer. , där ligger, har betydligt bättre levnadsförhållanden än . I har man bättre inkomster och bättre utbildning och därmed bättre tillgång till sjukvård. Chansen är större att man är född av föräldrar som har bättre kunskap om vilken kost som är mest näringsriktig. Man kanske röker mindre för att man har bättre levnadsomständigheter. Att främja hälsa är ett sätt att förändra samhället till långsiktig hållbarhet ekologiskt, socialt och ekonomiskt. Det handlar om samhällsstrukturer, fysisk utformning, stadsplanering och politiska beslut inte bara om enskilda individers livsstil. Folkhälsa handlar alltså om politiska prioriteringar. Men den moderatledda regeringen prioriterar sänkt skatt för dem som redan har, en politik som leder till ökade hälsoklyftor. WHO har gett ut en rapport som heter Utjämna hälsoskillnaderna inom en generation. Jag rekommenderar er verkligen allihop att läsa den. De ger tre övergripande rekommendationer: Förbättra förutsättningarna för människors dagliga liv. Angrip den ojämlika fördelningen av makt, pengar och resurser. Utveckla och använd metoder för att mäta och följa ojämlikheten i hälsa, utveckla kunskapsbasen, utbilda människor som är tränade att se hälsans sociala bestämningsfaktorer och utveckla människors medvetenhet om dessa. Med denna kunskap ser det som självklart att satsa mer på folkhälsoarbete. har ansvar för uppföljningen av de elva folkhälsopolitiska målområden som finns på nationell nivå. Men för att nå dessa behövs ett aktivt och medvetet arbete med särskilda satsningar även på regional nivå. För att det verkligen ska få genomslag behöver det finnas ett samordningsansvar. Det gör det inte . Miljömålen ligger på länsstyrelserna att bryta ned på regional nivå. Men vi har inte motsvarande lagstiftning om folkhälsomålen. Det vill ändra. När det gäller de budgetförslag som vi har att ta ställning till är kritiskt till en hel del av de reformer som regeringen har infört och tänker införa på området. Vi är kritiska till apoteksmonopolets upphörande. Merparten av människorna i är nöjda med , och det kan utvecklas till att bli ännu bättre parallellt med att receptfria läkemedel kan säljas på andra ställen. Det är högst olyckligt att rasera strukturen med apotek och införa något som med allra största sannolikhet skulle bli dyrare. Den nya tandvårdsreformen gör det inte billigare för människor att gå till tandläkaren. Den innehåller inte heller de förebyggande incitament som vi i skulle vilja ha in i tandvården. Vi anser att den moderatledda regeringsreformen bygger på helt felaktiga principer. Det blir inte billigare för människor, förutom för dem som har väldigt höga kostnader. Och som sagt: Det premierar inte heller ett förebyggande perspektiv och förhållningssätt. Vi föreslår i stället frisktandvård till fast pris. Förslaget liknar det som har utarbetats av tjänstetandläkarna. Vi föreslår också gratis tandvård upp till i stället för att som ha en gräns vid , just för att vi vet att det är de unga som inte går till tandläkaren i den omfattning som de skulle behöva. När det gäller mångfald och valfrihet är människors möjlighet till val en grundläggande rättighet i en demokrati. Möjligheten att välja vårdinsatser regleras bland annat i hälso- och sjukvårdslagen, där man skriver att vården ska byggapå respekt för patientenssjälvbestämmande och integritet. För att möjliggöra val inom vården behöver man skapa en mångfald som motsvarar människors behov, som utbuden ska vara förenliga med vetenskap och beprövad erfarenhet. Mångfald kan alltså inte vara begränsad till i vilken form vården bedrivs offentligt, non-profit eller kommersiellt utan behöver även syfta på innehållet av utbudet, alltså vilka metoder man använder, hur miljön ser ut och annat. Det är verklig mångfald. Vi har tidigare här varit inne på vårdens finansiering, och har ett hälso- och sjukvårdssystem som bygger på en solidarisk finansiering, vilket är en förutsättning för att tillhandahålla en god vård såsom det står i hälso- och sjukvårdslagen. Men nuvarande regering har ändrat spelreglerna inom vården så att det numera är fritt fram för så kallad blandfinansiering, det vill säga skattemedel, försäkringsbolag eller privat. Vissa argumenterar att eftersom så många kommer att ha en bättre privatekonomi framöver kommer man att kunna köpa sig den vård man vill ha. Argument som att privat finansiering skulle korta vårdköer tror jag inte håller. Konsekvenserna av ett försäkringsstyrt sjukvårdssystem kan vi se på andra håll, till exempel i där hushållens vårdkostnader skenar utan att människor för den skull får bättre vård. Problemet med detta system är uppenbart: många av dem som är försäkrade får inte vård när de blir sjuka på grund av komplicerade klausuler i försäkringsvillkoren. Systemet är i princip helt utan politisk kontroll. Att förändra det svenska systemet till någonting som liknar det amerikanska är för mig helt fel väg att gå. När det gäller valmöjlighet och kvalitet ska utformningen av system i stället utgå från det som människor värdesätter och vill välja. Men det är också viktigt att det finns tydliga spelregler när samhället finansierar. Och vi måste ha ett förebyggande och hälsofrämjande perspektiv som byggs in i hela vården. Det är också viktigt att andra utförare, till exempel idéburna företag och småföretag, ska ha en rimlig möjlighet att verka. I alternativa budget har vi ett antal förslag. Låt mig här nämna några. Inom läkemedelsområdet har vi lyft fram att strukturerna behöver ses över så att de blir mer hälsofrämjande och att lagstiftningen behöver förstärkas, till exempel genom inrättande av en kommission för läkemedelssäkerhet, som vi debatterade här i kammaren. För att främja psykisk hälsa behöver vi avsätta mycket mer pengar. Vi har i vårt förslag avsatt ytterligare 600 miljoner för de kommande tre åren med följande fördelning: För det första 400 miljoner till förstärkning av elevhälsovården. För det andra 100 miljoner till fysisk aktivitet för psykiskt sjuka och psykiskt funktionshindrade. För det tredje 100 miljoner till förstärkning av personliga ombud. Vi menar att riskerna med en bristande elevhälsa kan vara alltifrån oupptäckta hälsoproblem till andra slags problem, till exempel att elever blir utagerande mot andra elever och lärare, börjar skolka, utvecklar anorexi eller tappar sin livslust. Skol- och elevhälsan ser påtagligt olika ut i skolorna över landet. Enligt dagens skollag 14 kap. ska skolhälsovård anordnas, men det är inte tydligt vilka krav som ställs. Det vill vi förändra så att det blir betydligt bättre med resurser till skolhälsovården. Forskning visar att människor som har en ohälsosam livsstil löper större risk att hamna i psykisk sjuklighet än människor med hälsosamma vanor. Forskare från i samarbete med har också lyft fram att fysisk aktivitet har stor betydelse för psykisk hälsa. Vi vill alltså göra en satsning på 100 miljoner för att lyfta fram och främja fysisk aktivitet för dem med psykisk sjukdom och psykiskt funktionshinder. När det gäller förstärkningen av personliga ombud delar jag den uppfattning som här lyfte fram, att det är helt fel väg att ta bort pengar. Vi vill i stället se till att resurserna ökar. Ombuden hjälper människor att få tillgång till den hjälp som de har rätt att få från kommuner, landsting och olika stödenheter. Ombuden har som funktion att arbeta nära den de är ombud för och helt på dennes uppdrag. Utvärderingar visar bra resultat genom minskat antal vårddagar för dem som får denna hjälp. De flesta upplever det här som mycket positivt. På en del ställen har man lagt ut verksamheten på brukarorganisationer. Det har stora fördelar. Statsbidraget kan översiktligt sägas täcka tre fjärdedelar av löne- och overheadkostnaden. vill ändra på denna konstruktion och i stället ge fullt statsbidrag till de personliga ombuden. Det skulle innebära en ekonomisk lättnad för kommunerna, både för dem som har verksamhet med personligt ombud och för dem som inte ännu har anställt sådana. För detta avsätter vi alltså . Vi föreslår också att man ändrar konstruktionen så att de personliga ombuden kopplas till brukarorganisationerna i stället för till kommunerna. Fördelarna är att man får bort det indirekta beroendeförhållande som är inbyggt i konstruktionen. Slutligen vill jag lyfta fram ett område där lägger 14 miljoner mer än regeringen, nämligen insatser för män som slår. Mäns våld mot kvinnor är ett område där mycket behöver göras. Tyvärr tog man bort de samordnare som fanns vid kriscentra för män. Vi yrkar på att de ska återinföras. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 10, men jag står självklart bakom samtliga reservationer. (Applåder) I detta anförande instämde (). 83 (): Först vill jag informera om att socialminister tvingades prioritera . På det sättet tillvaratar han intressen i den delen. I socialutskottets betänkande SoU1 behandlar vi budgetmässigt utgiftsområde 9, ett stort antal motioner från allmänna motionstiden och redogörelse för hanteringen av pandemier. Det är viktiga och konkreta frågor som sammantaget berör många människor i vårt land. Jag tackar mina utskottskolleger för gott samarbete i framtagandet av betänkandet. Jag yrkar bifall till socialutskottets betänkande i sin helhet och avslag på samtliga motioner. I tider av finanskriser, lågkonjunktur och andra utmaningar som kräver sina åtgärder är det viktigare än någonsin att höja blicken och fundera på hur vi vill utveckla och värna vår välfärd. Möjligheten att försörja oss själva är en viktig faktor för att skapa trygghet och god hälsa. Det måste också finnas ett starkt ekonomiskt skyddsnät om individen blir sjuk, och rehabilitering måste sättas in . Det förebyggande hälsoarbetet är viktigt, både och i arbetslivet. Kraften som finns i våra sociala nätverk kan inte nog understrykas. Vi ska ha en tillgänglig vård och omsorg av hög kvalitet och med bra bemötande som är solidariskt finansierad och ges efter behov. När man på ålderns höst, vid en funktionsnedsättning eller av annan anledning behöver stöd ska den finnas där på de villkor som man själv bestämmer över för varje människa är ju unik. För någon vecka sedan inbjöd till ett samtal om hälsovillkor i vid mening. Professor som på WHO:s uppdrag tagit fram rapporten hälsoskillnaderna inom en generation medverkade. Här redovisades hälsoskillnader globalt men även inom varje land, också i . Hälsoskillnader och stora sociala klyftor är ett problem för rättvisan och folkhälsan. Personer med förgymnasial utbildning lever ca fyra kortare liv än de med eftergymnasial utbildning. Det är en stor skillnad som kan och bör hanteras genom en mer rättvis fördelning av hälsans bestämningsfaktorer: egenmakt och innanförskap. och alliansregeringens politik leder till större egenmakt. Den ger större möjligheter att påverka den egna vardagen. När arbetslinjen som alliansregeringen driver och genomför ersätter vänsterpartiernas bidragslinje och folk kommer i jobb och utanförskapet minskar kan jämlikheten öka och folkhälsan förbättras. Egen försörjning är bra för hälsan. Från ser vi gärna en nationell kommission för att följa upp WHO:s rapport så att vi gör vad vi kan nationellt och globalt. Vi gör nog alla besök runt om i landet inom sjukvården, vid äldreboenden, dagverksamheter, föräldragrupper etcetera. Visst kommer det fram en frustration över att det inte finns tillräckligt med resurser, men ofta möter man också en arbetsstolthet över att kunna visa upp fina resultat. Detsamma gäller enskilda patienter, hyresgäster, brukare och föräldragrupper. är det svårt att komma till, men när man väl gör det är man oftast nöjd med den vård och omsorg som ges. Vi kan självfallet bli betydligt effektivare. Vi kan korta köer, förbättra bemötande, uppvärdera vård- och omsorgsyrken, öka personalens kompetens, öka patientens inflytande, förbättra patientsäkerheten, ta till vara engagemanget hos vårdpersonalen och underlätta för dem som vill starta eget. Listan kan göras lång. Vi kan göra mycket och det gör alliansregeringen. En av de största satsningarna är upprustningen av psykiatrin. Den fortsätter med ytterligare 20092011. Barn och unga står i fokus. En kraftfull satsning görs för att personer med psykisk funktionsnedsättning ska få meningsfull sysselsättning. Det är bra och nödvändigt. Låt mig ta några fler exempel. Vi gör det lättare för patienter att få vård. Det senaste är kömiljarden som kommer att hjälpa. Dessutom har det presenterats förslag på en skärpt vårdgaranti. Vi synliggör vårdresultaten genom öppna jämförelser så att såväl patienter som läkare och beslutsfattare får kunskap om vårdens kvalitet. Vi genomför också vårdval inom primärvården. Vi underlättar företagsamheten inom vården. Genom etableringsfrihet blir det enklare att starta och driva vårdcentraler. har presenterat förslag på råd och stöd för dem som vill starta eget inom vård och omsorg. Nya möjligheter ges för den ideella sektorn att bidra. Vi riktar in arbetet med folkhälsan på ett nytt sätt och avsätter till detta. Vi utvecklar även IT i vården. Vi satsar på att höja vårdens kvalitet med medicinska kvalitetsregister. Patientsäkerheten ses över och en ny tillsynsorganisation byggs upp där hälso- och sjukvården och den sociala tillsynen samordnas. Vi gör en jättesatsning på forskning där medicin är ett prioriterat område. Särskilda resurser har gått till forskning om alkohol, narkotika och tobak. Vi vill förenkla tillvaron för människor. Det ska bli fler apotek att välja på och ökat öppethållande. Servicen och tillgängligheten till läkemedel förbättras genom omregleringen av apoteksmarknaden. Inom äldrepolitiken satsar vi på äldreboenden, kvalitetsfrågor och anhörigstöd. Vi genomför fritt val inom äldre- och handikappomsorg vilket fått stort stöd över landet. Vi uppmuntrar frivilliginsatser som viktiga komplement. Vi fördubblar anslaget till tandvården . Vi intensifierar arbetet med att nå ett samhälle tillgängligt för alla. Listan kan göras mycket längre. Jag har gjort den här redovisningen för att alla som lyssnar på, eller på annat sätt tar del av, dagens debatt ska förstå att vi nu äntligen har en handlingskraftig regering i och fyra allianspartier som är på offensiven. Den förra regeringen stod ju för väldigt lite verkstad. händer det saker som är positiva för den enskilda människan och hennes behov. En blandad kompott med lite smått och gott så sammanfattar jag oppositionspartiernas så kallade budgetalternativ. Det låter stort i försöken till de ideologiska pamfletterna, men i socialbudgetens konkreta förslag är det förhållandevis lite som oppositionen kommer med. Det finns ingen samlad skuggbudget. Det är en blandad kompott. Socialdemokrater och miljöpartister kryddar lite extra på några områden. Det är inte mycket att säga om. öser på i vanlig ordning; det känner vi igen. Slutsatsen är alltså att det inte finns någon samlad skuggbudget. Vi har en bra uppslutning från stora delar av oppositionen för alliansregeringens socialbudget. I den delen är det bra, tycker jag. Att man sedan, särskilt från , får höra stora ord som försöker skyla över att det finns så lite att komma med är något man får ta. Det får man leva med när vi har budgetdebatt och oppositionen naturligtvis vill prioritera. Det finns inga sedelpressar, och det finns inga enkla lösningar. Det finns egentligen ingenting i oppositionens alternativbudget som pekar på någon lösning i den delen. Det saknar trovärdighet. Vi behandlar också 160 motionsyrkanden. I betänkandet har vi från majoriteten klargjort våra motiv till avslag. Det finns på flera områden många goda idéer som framförs i motioner. Många av dem är med i olika utrednings- och beredningsarbeten. har också granskat och haft synpunkter på samhällsberedskap när det gäller pandemisk influensa. Även här redovisas att regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att komma till rätta med det. Jag yrkar bifall till förslagen i socialutskottets betänkande. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda c), (), och (båda fp) samt och (båda kd). 84 () replik: Jag tycker lite synd om när jag lyssnar på honom. Han låter som en företrädare för det gamla då man tyckte att det var viktigt att människor var i arbete och inte slängdes ut utan trygghet, då man tyckte att det var viktigt att det fanns stabila trygghetsförsäkringar när man blev sjuk. Ditt nya centerparti, , och den regering som ni ingår i har ju en politik som har sett till att 73 000 människor nu riskerar utförsäkring från sjukförsäkringen . Det är en halv miljon människor som på grund av er politik har lämnat a-kassan och därför står utan skydd när de nu blir varslade och uppsagda. Av dem som är kvar i a-kassan är det många som tvingas försöka leva på en ersättning som är så låg att de förmodligen måste gå till för att be om påfyllning för att klara sig och sina familjer. Det är er politik som har lett till att funktionshindrade och långtidsarbetslösa unga har stått helt utanför den uppgång i konjunkturen som vi har haft och de jobb som har skapats. De har inte fått vara med och dela på de nya jobben. Det är ni och er regering som för en politik som man tror kommer att leda till 9 procents arbetslöshet och som resulterar i nedskärningar i vården och omsorgen. Det är er politik som har sett till att man har nedrustat arbetsmarknadspolitiken, yrkesutbildningen och komvux så att man nu står handfallen inför den enorma kris och uppbromsning i ekonomin som sker. Jag tror att är ensam i världen om att anse att det regeringen nu gör innebär att det händer saker. Tvärtom ropar ju alla aktörer i samstämmigt på att regeringen ska vakna och börja agera. Vi saknar agerande från regeringen. Man står och ser på hur krisen fördjupas och gör ingenting. 85 () replik: står för en arbetslinje. Alliansregeringen står för en arbetslinje. Så mycket som har gjorts när det gäller företagande och entreprenörskap inom det privata näringslivet och inom vård- och omsorgssektorn har aldrig kunnat åstadkomma med sin politik. Det vet vi. Vi har ju facit. Det var i princip noll när det gällde satsningar på att släppa fram engagemang och entreprenörskap. står alltså för en arbetslinje i stället för en bidragslinje. Det har ju gett resultat. Jag kan peka på resultat i form av att fler har kommit i jobb och fler har kommit i sysselsättning.