prot · GV09125 · 2008-06-10 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om skriftliga frågor Förste vice talmannen meddelade att skriftliga frågor som inlämnats kl. 10.00fredagen skulle besvaras av statsråd efter det att frågan framställts. Meddelandet hade delats ut till ledamöter. 3 § Svar på interpellation 2007/08:647 om biodiesel utan palmolja 1 Näringsminister (): har frågat miljöministern följande: 1.Avser ministern att inom EU verka för så strikta hållbarhetskriterier i direktivet att nämnda förskjutningseffekter kan undvikas? 2.Avser ministern att verka för att direktivet utformas till ett minimidirektiv som ger EU:s medlemsländer möjlighet att ställa högre hållbarhetskriterier? 3.Avser ministern att nationellt, genom kriterier i den miljöanpassade offentliga upphandlingen, verka för att palmoljeetanolen inte kommer att köpas in av svensk offentlig förvaltning och statliga bolag? Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. När det gäller första fråga har vid flertalet tillfällen påtalat risken för snedvridning om EU tillämpar hållbarhetskriterier enbart för palmolja som blir biodiesel och importerar palmolja utan motsvarande krav för användning i livsmedel och kemisk-tekniska produkter. För att minska snedvridningen verkar inom EU för hållbarhetskriterier som ska omfatta samtliga biobränslen, oavsett användningsområde. Hållbarhetskriterierna i direktivet kommer till en början att omfatta biodrivmedel och flytande biobränslen, men en utökning till fasta biobränslen kommer sannolikt . är vår förhoppning att alla användningsområden, inklusive livsmedel och kosmetika, ska omfattas av hållbarhetskriterier. EU kan dock inte självt lösa problemet. Så länge inte alla länder ställer hållbarhetskrav kommer det alltid att finnas efterfrågan på palmolja i länder som inte har samma hållbarhetskrav. Eftersom detta är en angelägen fråga har jag å regeringens vägnar tecknat ett avtal med . Avtalet innehåller bland annat en överenskommelse om ett gemensamt arbete om hållbar bioenergi som prioriterat område. Jag kan också nämna att ambition inom ramen för de globala klimatförhandlingarna är att konstruera åtaganden, incitament eller mekanismer som bland annat hindrar skogsavverkning i tropikerna. Från svensk sida driver vi på för att hållbarhetskriterierna ska utformas så att skogsråvara från ett nordiskt hållbart skogsbruk fullt ut ska få tillgodoräknas. Det är viktigt för att inte hindra utvecklingen av andra generationens biodrivmedel som är effektivare än de befintliga biodrivmedlen. Låt mig nu kommentera andra fråga. Den har inte för avsikt att verka för att enskilda medlemsstater får ställa olika nationella hållbarhetskrav. Ur handelspolitisk synvinkel vore det inte önskvärt eftersom det skulle komplicera för exportörer i tredjeland att leva upp till olika krav i olika medlemsstater. Dessutom skulle nationella särkrav kunna utnyttjas av medlemsstater med protektionistiska motiv. Beträffande sista fråga vill jag framhålla att miljöanpassad offentlig upphandling är ett kraftfullt styrmedel i arbetet med att styra mot en långsiktigt hållbar konsumtion. är ett expertorgan som stöder offentliga upphandlare som vill ställa miljökrav. har i samband med regeringens handlingsplan för ökade miljökrav vid offentlig upphandling lagt upp en plan för att utveckla miljökriterier för offentlig upphandling. I planen ingår att ta fram miljökriterier för området drivmedel, där biobränslen ingår. Miljökriterierna kommer att tas fram tillsammans med en arbetsgrupp i en öppen process med olika intressenter. Arbetet kommer att ske . Exakt hur direktivets hållbarhetskriterier kommer att hanteras i detta arbete är inte möjligt för mig att kommentera . Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet förklarade förste vice talmannen överläggningen avslutad. 4 § Svar på interpellationerna 2007/08:657, 666 och 694 om tillgången på drivmedelsstationer på landsbygden 2 Näringsminister (): , och har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkra tillgången till fossila och förnybara drivmedel på landsbygden. Vidare har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att främja de lokala initiativ som tas för att säkra tillgången på drivmedel, och har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att finna gemensamma lösningar tillsammans med bensinbolagen. Slutligen frågar om jag avser att ta några initiativ när det gäller saneringsansvaret för drivmedelsstationer. Som jag konstaterade när jag var här i kammaren och besvarade två tidigare interpellationer om landsbygdens drivmedelsförsörjning utgör landsbygden med sina naturresurser och fantastiska livsmiljö en stor tillgång för . För att förbättra möjligheterna att ta till vara denna utvecklingspotential arbetar regeringen med att ta fram en strategi för att stärka landsbygdens utvecklingskraft där mäns och kvinnors tillgång till kommersiell service är ett viktigt område. Aktörer på regional och lokal nivån har avgörande roller i den regionala tillväxtpolitiken, inte minst när det gäller att utveckla den kommersiella servicen. Regeringen beslutade därför att ge ett utökat och mer långsiktigt stöd till riksorganisationen ska leva genom ett verksamhetsbidrag på totalt för åren 20082010. Ett par områden som jag då framhöll att regeringen satte särskilt värde på var riksorganisationens arbete för lokal mobilisering och lokala servicelösningar. Nationella myndigheter, länsstyrelser och länsbygderåd har gjort olika redovisningar av drivmedelsförsörjningen på landsbygden. Detta arbete fortsätter, och jag förutsätter att oljebolagen vid behov medverkar i dessa kartläggningar. Vad gäller saneringsfrågan råder det enighet om principen att förorenaren är ansvarig och ska betala för en sanering. Det är mycket viktigt att denna princip ligger fast och att oljebolagen får fortsätta att ta ett stort ansvar för förorenade områden kring drivmedelsstationer. Ansvaret för sanering av förorenade områden regleras i 10 kap. och tillhör därmed miljöministerns ansvarsområde. Enligt balkens bestämmelser är det i första hand verksamhetsutövaren, eller i andra hand vissa fastighetsägare, som är skyldiga att bekosta undersökning och sanering. I ett svar på en riksdagsfråga konstaterade miljöministern att han tagit emot synpunkter om att reglerna om ansvaret för miljöskador är svåra att tillämpa. Miljöministern svarade också att han kommer att fortsatt följa utvecklingen på området och vid behov vidta åtgärder. Jag hoppas att det framgått att regeringen, i samverkan med lokala, regionala och nationella aktörer, kontinuerligt arbetar för att skapa goda förutsättningar för att alla delar av , på sina sätt och utifrån sina förutsättningar, ska medverka till hela landets ekonomiska tillväxt. 3 (): tror jag att det var som det gick en tv-serie som hette Macken. Den slutade alltid med: God natt då macken, vi ses i môrrn! ställer sig många i glesbygden just frågan om det är god natt för macken eller om de kommer att ses . Det är egentligen därför jag interpellerar, för jag tror att det är en viktig fråga. För många i glesbygden vet vi att macken utgör en central del av samhällsservicen. Det är också viktigt att komma ihåg att den ofta kombineras med andra faciliteter som är viktiga närlivsmedel, lantbrevbärare och utgör en väldigt viktig del för detta. Vi vet också att tidigare regering drev igenom, som jag tyckte, förhastade beslut om en deadline för att kunna genomföra förhandlingen om ansvaret för att också ha miljövänliga drivmedel. Jag tror att ministern känner till det. Alla allianspartier har faktiskt reserverat sig, inte mot förslaget i sig utan mot hur man genomförde det. Och har ministern fått frågan på sitt bord som tack för brevet och för att vi vann valet. Det kan ju vara roligt. vet vi att det är väldigt bråttom, därför att det här beslutet snart ska träda i kraft. I min interpellation till ministern frågar jag om det inte finns möjlighet att senarelägga när detta ska träda i kraft, därför att vi ser vilka problem som uppstått genom att inte minst oljebolagen inte tar sitt ansvar, tycker jag. Om man tar på sig en samhällsservice i ett samhälle har man både del i vinsterna och i ansvaret. Man kan inte dra sig undan när man inte tycker att lönsamheten är tillräckligt bra utan får lov att hitta goda lösningar. Jag vet att ministern har haft en samling med de olika intressenterna. Jag vet också att glesbygdsriksdagen har uttalat att man har behov av vissa lagjusteringar. Man kräver också lösningar för framtiden. I min interpellation skrev jag att jag tyckte man skulle kunna göra åtminstone två saker, senarelägga ikraftträdandet och kravet på miljövänliga bränslen från just det datum som anges i tidigare beslut samt hitta en lösning genom att se detta både som ett glesbygdsstöd och ett klimatstöd. En sak är nämligen säker och det är att en avvecklad mack kommer aldrig att återupprättas med miljöbränslen. Det kan vi vara övertygade om, för det kostar mycket pengar att investera. Detta drabbar inte endast norra . Det drabbar även mitt hemlän där man haft problem men lyckats lösa dem. Om vi räknar miljönyttan av att kanske behöva köra för att hämta bensin inser vi att det inte är någon vidare miljönytta med det, oavsett vilket bränsle vi har. Vi måste hitta en lösning på detta. Ingen vinner något på ett exakt ikraftträdande, inte miljön i alla fall. Därför vill jag fråga ministern hon var lite svävande i sitt svar om det finns någon möjlighet att något senarelägga ikraftträdandet. Ser ministern någon möjlighet till att eventuellt hitta några medel för dem som installerar miljövänliga bränslen, alltså inte för de andra mackarna utan för dem som väljer att investera för att överleva? Det finns ju en hel del pengar i form av glesbygdsstöd. Det är just investeringarna och saneringarna som medför de stora kostnaderna för dem som övertar dessa mackar. Ministern vill ju värna småföretagen genom att sänka deras arbetsgivaravgifter. Det tycker jag är positivt. Därför vill jag fråga ministern om något av de förslag jag lagt fram vore något att tänka på. 4 (): Jag vill tacka ministern för svaret. Jag ställde tre frågor i min interpellation men tycker inte att jag fått något uttömmande svar på frågorna. Jag frågade om ministern var beredd att vidta åtgärder för att långsiktigt kunna lösa problemen så att landsbygdens befolkning garanteras drivmedelsstationer . Det tycker jag inte att jag fått något svar på. Den andra frågan gällde de gemensamma lösningarna med bensinbolagen och den tredje hur även landsbygdsbefolkningen ska ha möjlighet att tanka miljövänligt. Jag är själv landsbygdsbo; vi sopsorterar och gör en mängd andra saker. Jag tycker inte att svaren är bra. Jag tittade på nyhetsprogrammet i . Där sändes ett ganska långt inslag med ministern. Hon tyckte att också marknadskrafterna måste ta sitt ansvar. Visst är det så, visst måste de ta sitt ansvar, men även staten måste ta ansvar för att vi på landsbygden ska ha tillgång till samma spelregler som gäller i övriga delar av landet. Det är sådant som gick till val på och lovade oss landsbygdsbor, och dessa diskussioner förs på landsbygden. Det finns en kändis, inte landsbygdsbo utan någonting mittemellan, som sagt att den enskilde konsumenten är fullkomligt maktlös, att marknadsekonomin helt enkelt inte fungerar på vissa ställen. Det är som skriver det i en stor artikel i . har som ledare för talat mycket om vikten av utvecklingen på landsbygden, och i svaret skriver hon om att stärka landsbygdens utvecklingskraft där mäns och kvinnors tillgång till kommersiell service är ett viktigt område. Så är det. Det är vi rörande överens om. Det är bra med de 41 miljoner som riksorganisationen ska leva fått. Jag blir dock förvånad när ministern på tv-reporterns fråga vad hon ska svara landsbygdsborna, vilket stöd hon ska ge dem, svarar ungefär att ja, de får väl bjuda in bensinbolagens representanter. Ministern är ju själv en del av befolkningen och förtroendevald. Det är framför allt hon som ska föra deras talan, och jag tycker att hon har ett särskilt ansvar just när det gäller landsbygdsutvecklingen. Regeringen har, med i spetsen, en landsbygdsstrategi. Vi har en landsbygdskommitté som lagt fram mängder av förslag. Vi har också utredning. Då kan man fråga sig hur det ska bli när staten drar in en mängd service på landsbygden. Ska vi dra in allting och sedan ut med det igen? Det är vad han fått i utredningsuppdrag. Det finns många frågor att besvara. Konkret vill jag, och många med mig, ha reda på vad ministern tänkt vidta för åtgärder för att drivmedlen ska säkerställas på landsbygden . 5 (): Jag vill tacka ministern för svaret. Det var ett tag sedan vi debatterade samma fråga. Jag återkommer än en gång för det handlar om att antingen ge upp landsbygden och låta marknadskrafterna råda eller också ta politiskt ansvar för landsbygden. Sedan sist har ni på departementet haft ett möte med branschen. Vad blev kontentan av det? Kommer branschen att ta sitt samhällsansvar? Det var ministerns önskemål när vi senast debatterade frågan. I min interpellation frågade jag vilka konkreta initiativ som kommer att tas utifrån det. Sedan sist har vi även haft en nationell drivmedelskonferens i i med deltagare från hela landet. Det gavs en redogörelse av läget och gjordes många kloka inlägg om de möjligheter som finns. Det fanns önskemål om att vi politiker ska ta vårt ansvar och inte vara tysta och låta marknaden styra, för marknaden kommer inte att lösa landsbygdens servicebehov. Några frågor som jag gärna vill att ministern svarar på gäller bland annat att jag anser att det behövs en lokal kartläggning, en försörjningsplan över landet. Vad anser ministern om behovet av en sådan, och vem skulle kunna genomföra den? Det är en konkret sak som man skulle kunna genomföra. En annan fråga gäller ökade medel till det kommersiella serviceanslaget. Är det på gång? I den förra debatten hänvisade ministern till just de kommersiella serviceanslagen. Jag håller med om att det är en av ingångarna, men det saknas tillräckliga medel och en likvärdig tillämpning av reglerna. Vi har också saneringsansvaret. Var ligger det, och vilka ska finansiera saneringen när det kommer dithän? Det krävs politiskt mod och vilja för att lyfta fram landsbygdens möjligheter. Det finns, som ministern skriver i svaret, en väldig potential. Men det finns också stora problem som måste åtgärdas. I , som jag känner till bäst, har vi en skaplig bild över läget tack vare ett aktivt länsbygderåd och FLF-mentorerna, alltså Föreningen . Det finns 40 försäljningsställen, 15 mackar med kedjeleverans och 14 så kallade vita mackar, det vill säga mackar där mackägaren äger allt, även under jord. Vidare har vi elva uppsagda mackar. De ligger på landsbygden, med långa avstånd. Av de 40 försäljningsställena är 24 mackar ihop med annan livsmedelsservice. Det är dagsläget i , och det ser ungefär likadant ut i övriga . Verkligheten kommer i kapp oss för det är då vi ser att stängningarna börjar bli tydliga. Jag kan ge några konkreta exempel. I Sillerud i drivs lanthandel och mack tillsammans. Det finns ett brett serviceutbud. Lanthandeln visar på symbiosen, att det är viktigare än man tror att affären på landsbygden går bra eftersom bensin och handel finns på samma ställe. Det alternativ handlaren har är att endera investera 1 miljon i en ny anläggning eller riva och bekosta saneringen för drygt ½ miljon. Ett annat exempel är i Boa i längst upp i norra . Han driver en lanthandel där servicen är just samordnad. Det finns apotek, post, systembolag, handel, ATG, drivmedel. Hans mack finns med i nedläggningsvågen. Vad tror händer med servicen i , denna by på gränsen till , om bensinmacken läggs ned? Allting hänger ihop. Han har också två alternativ: att upphöra med försäljningen och låta Statoil stå för saneringen eller att ta över och jaga nya leverantörer, vilket innebär att han får stå för saneringen själv den dagen det är dags att lägga ned. Jag vill ha svar från om vilka konkreta initiativ som är på gång, dels för att se till att man har service över hela alltet, dels för saneringsansvaret. 6 (): Tre interpellanter månar om tillgången till drivmedel på landsbygden. Näringsministern visar i sitt svar på betydelsen av samarbete mellan olika aktörer för att vi ska ha en levande landsbygd. Jag instämmer verkligen i ministerns svar. Landsbygden är en stor tillgång för . Jag antar att interpellanterna är av samma åsikt, även om jag av historiska skäl är lite skeptisk till att alla partier verkligen skulle vara så samhällstillvända. Vi som var med minns ska leva och de vackra orden om att vi ska ha en levande landsbygd. Det fanns då en affisch som jag kommer ihåg. Den föreställde de dåvarande partiledarna, som satt i en båt. Budskapet var: Vi sitter alla i samma båt. Vi vet hur det gick. Det var några som valde att lämna båten. Några har kommit tillbaka. Men det är ett parti som har funnits med på den fortsatta seglatsen. Det är , som drivit de viktiga landsbygdsfrågorna. Det har vi fortsatt med i regeringsställning. Tyvärr tycks inte bensinbolagen ha samma engagemang för en levande landsbygd. Det är inte bara i som flera bensinmackar hotas av nedläggning. Även i den del av som vi ibland kallar , alltså nordöstra , vill inte bensinbolagen tillhandahålla lika god service som . Det är tyvärr så att mer än en lanthandel kommer att upphöra då de inte längre får kombinera verksamheten med bensinförsäljning. Vi kan ibland hämta goda exempel från . Jag tänker på den mobila drivmedelsförsäljningen. Jag ska citera i Butikkutvikling Syd. Han har tagit fram ett koncept med sju gånger containerliknande mackar som kan transporteras på släp. finns ett tjugotal liknande mackar på plats. Fördelarna är flera, säger han. Anläggningen är helt datoriserad och det enda som behövs för installationen är en elkabel. Inga tankar behöver alltså grävas ner i backen. Och om det inte fungerar går det snabbt att flytta till mer tätbefolkade orter, utan att riskera för miljösanering. Själva etableringen finansieras genom ett samarbete mellan kommunen, länet, firman , banklån samt ett bygdeaktiebolag, där folket får köpa aktier. är övertygad om att konceptet skulle kunna fungera även i . Här i har vi dessutom möjligheter att söka EU-bidrag. Jag undrar om näringsministern har satt sig in i det norska projektet och kan tänka sig att vi kan få något liknande här i också. 7 Näringsminister (): För det första tror jag att det är viktigt att förstå varför det här händer. Det är viktigt att beskriva att det är en strukturrationalisering som oljebolagen gör. De säger att de har för många mackar i i förhållande till det underlag som de har. Det är inte på grund av direktivet om att de ska ha förnybara drivmedel. De mackar som är är undantagna. De riktigt små mackarna omfattas alltså inte av detta. Det är viktigt att vara korrekt, och jag har ställt frågan till oljebolagen själva vid det möte som jag hade. För det andra är det viktigt att säga att bara för att oljebolagen drar sig undan sitt ansvar är det inte självklart att skattebetalarna ska betala. Det är det som är min ingång. Det är därför jag är noga med att säga: Ta inte ifrån oljebolagen deras ansvar! Säg inte: Jaha, nu försvinner oljebolagen. försvinner marknaden som Vänstern gärna säger och ska skattebetalarna in. Jag vill behålla trycket på oljebolagen. De är också ansvariga för hur kunderna, konsumenterna, uppfattar att deras service är. Det är därför jag har uttryckt att konsumenterna också måste rikta sin kritik mot de oljebolag som i så fall lämnar sina kunder som finns ute på landsbygden. Jag är lite överraskad, ska jag säga, över att både Socialdemokraterna och så snabbt lämnar den kritiken och går över till att säga att vi ska ha offentliga pengar och att skattebetalarna ska in. För det tredje: Om vi ska ha en levande landsbygd måste folk vilja och kunna bo där, och de måste kunna jobba. Det är därför näringspolitiken är så himla viktig ute på landsbygden. Folk ska kunna starta och driva företag. Vi sänker arbetsgivaravgifter och gör det enklare att vara företagare. Vi ser till att stimulera företagen. Jobbtillväxten sker just nu i företagandet på landsbygden. Infrastrukturen är det andra. Regeringen satsade 1,2 miljarder i den senaste budgeten på just infrastruktur, så att människor kan bo där och kan ta sig fram på de vägar som finns. Det är ett anslag som Socialdemokraterna har valt att inte stödja. De lägger pengarna i storstadsområdena i stället. Det tredje handlar om det som tar upp, samordnad service. Det är den kritik jag har att rikta mot den förra regeringen. När man såg allt det här läggas ned, statlig service, kommersiell service och annan service, gjorde man ingenting. Det är därför det som görs kring samordning av samhällsservice, både på myndighetsnivå och med kommersiella delar av samhället, är så viktigt för att få en bra service. Till det har vi stödet till kommersiell service, som det finns resurser att jobba med. Vi har den regionala tillväxtpolitiken med strukturfondsprogrammen. Vi har landsbygdsprogrammet, som går att använda till de här delarna. Vi har sett till att det här är ett viktigt område. Jag har sett till att efter det möte vi hade har fått i uppdrag att sammanställa länsstyrelsernas, självstyrelseorganens och samverkansorganens bedömningar vad gäller den framtida drivmedelsförsörjningen. Jag vill veta hur det här ser ut. Den kartläggning som pratar om är redan på gång. Det är väldigt viktigt att vi skapar oss en bild. Det länsstyrelserna i , och många andra län har gjort är bra. Länsstyrelserna är staten. Det är mina organ för att kunna jobba nära de medborgare som finns ute i länen. Vi får se hur det där ser ut när kartläggningen är klar. Jag menar att det finns verktyg. vill jag säga att det är bra om vi hittar nya lösningar. Jag tar som exempel. Där kommer det efter macknedläggningen nya aktörer, som inte är de stora oljebolagen. Jag tror att det behövs ytterligare alternativ när de stora oljebolagen drar sig undan. Den utvecklingen vill jag gärna stimulera, för den ökar konkurrensen. 8 (): Jag tyckte att var för snäll i sitt inledande tal om att glesbygden är viktig för . Jag tycker att den är nödvändig för . Jag vågar säga det. Vi har en energisk regering, men den ska inte driva bensinstationer. Det är vi överens om. Jag vet mycket väl att är kravet. Man kommer inte ifrån det. Men det är 1 000 mackar som riskeras i av de 3 000 som finns. Det är klart att det också finns ett politiskt ansvar att se till att detta fungerar. Jag delar uppfattning att det finns lösningar med flexibla tankställen, mobila eller vad man kallar dem. Man kan säkert hitta en lösning. Det är bra att har pratat med de intressenter som är involverade. Det är väl länsstyrelserna, gissar jag, och kommunerna som har ansvar om man vill göra en inventering av vad som finns och hur man skulle kunna lösa detta. Det tycker jag också ligger på detta plan. Jag kritiserade tidigare regeringen för att man inte har tagit ansvaret hela vägen ut. Jag håller fast vid den uppfattningen. Man bör kunna hitta ett incitament som gör att de olika inblandade får möjlighet till en viss utveckling av det miljövänliga bränslet. Det är min poäng. Det är egentligen inte själva tillgången till bränsle som är faran, utan att vi inte har tillräckligt med miljöbränsle. Detta kommer att utarmas i de här bygderna. Det är den biten jag inriktar mig på. Oljebolagen måste ta sitt ansvar för det som finns i marken. Så gjorde man i i , som ligger ett par mil från andra tankställen. Där gavs efter en energisk insats från taxistationen som drev macken möjlighet att överta Uno-X, som skulle läggas ned. Då lyckades man få byta ut detta, så att man slapp kostnaden för saneringen genom ett byte, så att säga. Men man behöver givetvis också ha alternativa drivmedel. Det har man inte tillgång till.