prot · GW0917 · 2008-10-22 00:00:00 — Det handlar om korta snabba insatser, men det måste också handla om långsiktighet, hållbar utveckling och så vidare. Vi måste arbeta dels här och , dels på . Det är också därför infrastrukturpropositionen som har presenterat dels handlar om att sätta spaden i jorden nu på en gång, dels och lite längre fram. Jag vet också att min kollega forskningsministern snart kommer att lägga fram en proposition här i kammaren som handlar precis om detta, nämligen om en oerhört kraftfull och stark satsning på väldigt viktig forskning för att vi ska komma vidare. har alla statsministrar sagt att det är klimat och miljö det handlar om, och vi fokuserar på det. avsätter pengar till toppforskning, ett stort antal viktiga projekt som kommer att kunna starta och ge effekt. Det är en kraftfull satsning som jag ser fram emot och som kommer att ge resultat. 176 (): Närområdet och de nordiska grannländerna har en stark folklig förankring och en självklar ställning för och för befolkning. Att vi är tämligen överens när det gäller visar också de anföranden som har hållits här i kammaren. Jag tror att Nordenfrågorna känns väldigt nära. I finns också ett flertal av våra viktigaste handels- och samarbetspartner. är till exempel viktigaste exportmarknad. kommer på tredje plats för . Vi ser också gränshandelns betydelse med bland annat stora shoppingcentra som växt upp , till exempel i i . Vad Ikeas etablering i betyder för handeln i det området med en stor tillströmning av kunder från både och tror jag inte man inser fullt ut om man inte är bosatt eller verksam inom det området. I mitt hemlän har vi ett annat bra exempel på gränsöverskridande samarbete som dessutom ger väldigt många arbetstillfällen. Jag tänker på turistområdet som har en nästan ofattbar tillströmning av turister framför allt men också . Det nordiska samarbetet utgår från ett gemensamt kulturarv och en språklig gemenskap som helt naturligt har betytt och betyder väldigt mycket. Men samarbetet vilar också på gemensamma värderingar när det gäller demokrati, rättvisa och hur en rättsstat ska fungera. Samarbetet mellan de nordiska länderna spänner över alla samhällsområden, och på många sätt är vårt nordiska samarbete helt unikt vid en internationell jämförelse. Jag tror att vi alla är överens om att samarbete och öppenhet har gjort till en välfärdsregion av världsklass, och det kan vi konstatera utan att slå oss för bröstet. Vi ska vara däremot vara stolta över det. Genom att samtliga nordiska länder deltar i den europeiska marknaden har det nordiska samarbetet ytterligare stärkts. , och medlemskap i och och tillhörighet till det europeiska ekonomiska samarbetsområdet påverkar det nordiska samarbetet positivt. De baltiska staternas inträde i EU har dessutom skapat ytterligare dynamik i de nordiska ländernas samarbete med närområdet. En viktig fråga för det nordiska samarbetet har alltid varit främjandet av integration mellan de nordiska länderna och att underlätta för medborgare att röra sig över landgränserna. Det är många av de totalt 25 miljoner invånarna i som rör sig över landgränserna. arbetar till exempel ca 50 000 svenskar i , och 25 000 svenskar är folkbokförda i . För att ta ytterligare ett exempel gränspendlar ca 20 000 personer mellan och . I det här sammanhanget är det också värt att påpeka att tillkomsten av Öresundsförbindelsen väsentligt har förbättrat möjligheterna till integration i . Integrationen är viktig, eftersom den bidrar till att stärka tillväxten i olika regioner. Under ordförandeskap i det nordiska regeringssamarbetet , alltså 2003, lyftes särskilt frågorna om avveckling av hinder för personers rörlighet över de nordiska gränserna fram. Det är ett arbete som omfattar många olika politikområden. Avvecklingen av gränshinder bidrar även till att och som region kan verka mer framgångsrikt internationellt. Mycket bra har alltså gjorts, men framgångarna är ändå inte tillräckliga för att möta dagens och framför allt morgondagens globala utmaningar. Därför behövs ett än mer utvecklat och förstärkt samarbete. Inte minst i det sammanhanget anser vi socialdemokrater att har en mycket viktig funktion att fylla. Även om integrationen mellan länderna och de olika regionerna i har kommit långt återstår en hel del att uträtta. De nordiska ländernas lagar och regelverk skiljer sig fortfarande åt, vilket ibland medför problem för de människor som rör sig över gränserna och likaså för organisationer och företag. Därför menar vi socialdemokrater att det är både viktigt och nödvändigt att öka integrationsinsatserna ytterligare. Självklart är det upp till varje land att stifta sina egna lagar, men genom ett gott samarbete kan vi till allas fördel få bort byråkratiskt krångel och hjälpas åt med att ge de nordiska invånarna en fullgod och lättillgänglig information om olika viktiga frågor, bland annat skattelagstiftning, tullbestämmelser och socialförsäkringssystem. Ministern nämnde tidigare socialförsäkringsportalen. Jag tycker också att det är ett bra exempel på ett nordiskt samarbete, och precis som ministern sade upprättades denna portal med information om olika frågor: a-kassa, sjukpenning, föräldrapenning och pensioner. Jag tycker att det är fantastiskt när man går in på nätet och ser att denna portal har haft över 25 000 träffar samt att ca 5 000 har varit inne och läst bara . Detta visar att det finns ett mycket stort behov av information. Jag vet också att högt på sin agenda har frågor som handlar om gränshinder, framför allt hur man får bort hindren, och det tycker jag är bra. Det är väl inte så ofta som jag själv och vi socialdemokrater är helt överens med de borgerliga partierna, men i det här fallet tror jag att vi alla har samma uppfattning, att gränshindren ska man så långt möjligt försöka få bort. Den socialdemokratiska regeringen har tidigare, precis som under svenskt ordförandeskap, arbetat bra med de här frågorna, och , fru talman, är det upp till den nuvarande regeringen och ansvarig minister att se till att vi inte tappar tempo när det gäller det nordiska samarbetet och gränshindersfrågorna. Om vi blickar lite framåt tror jag dessutom att vi kan hävda att den nordiska arbetsmarknaden står inför flera utmaningar. På kort sikt hotar förstås den pågående finanskrisen att leda till stigande arbetslöshet. Men på lite tror jag att det är åldrande befolkning och bristen på arbetskraft som blir, om inte ett hot så ändå ett allvarligt bekymmer för vårt välfärdssamhälle. Det är ytterligare en orsak till att undanröja hinder och underlätta för enskilda individer att arbetspendla över landgränser. Rörligheten på arbetsmarknaden är stor , och jag är övertygad om att den kommer att öka ytterligare. Avslutningsvis vill jag säga att jag tycker att det är mycket positivt att ett nordiskt gränshindersforum har bildats inför det svenska ordförandeskapet i . Jag är, fru talman, övertygad om att Gränshindersforum inte blir utan arbetsuppgifter. 177 (): Det nordiska samarbetet engagerar väldigt många riksdagsledamöter. Trots att vi är ganska eniga är talarlistan imponerande lång. Jag tillhör inte , men jag tycker att det är ett viktigt forum och följer arbetet med stort intresse. En av de frågor som rådet beslutat att arbeta med när det gäller att möta globaliseringens utmaningar tillsammans är just det ökade samarbetet runt . Det gläder mig verkligen. upplever den kraftigaste ekonomiska tillväxten i , även om det fortsatt är stora skillnader mellan länderna. Länderna runt har en samlad befolkning på drygt hundra miljoner och en bnp på . Det ger stora möjligheter för ett ökat handelsutbyte mellan våra grannländer, vilket leder till högre ekonomisk tillväxt och fler arbeten. Regionen har stora möjligheter att utvecklas. Vi vill ha fri handel och en marknad som gynnar alla parter, både och våra handelspartner. Men det ska vara en ansvarsfull frihet som också tar hänsyn till människor och miljö. Vi tjänar alla på att skapa långsiktigt hållbar ekonomi som också tar hänsyn till miljön. Inom alla politikområden finns möjligheter till samarbete och utveckling. Det är inte bara handel runt som kan utvecklas utan även kultur skapar ökat samförstånd och kan vara en enande kraft mellan de nordiska länderna och . Men, fru talman, det går inte att tala om utan att nämna den planerade gasledningen på . Ledningen är ju tänkt att gå genom en stor del av ekonomiska zon, men den berör alla länder runt . De miljömässiga invändningarna är starka. är klassad som ett särskilt känsligt havsområde. På botten finns giftiga tungmetaller, gamla minor och kemiska stridsmedel sedan . Vid ett bygge måste allt detta flyttas eller förstöras, med alla de risker det innebär för miljö och fiske. En fullständig miljöprövning måste göras. Det måste också redovisas alternativa sträckningar, både på land och till sjöss. Förutom gasledningen finns andra miljöfrågor att hantera inom Helcom som arbetar för att utveckla en aktionsplan för miljö. Dessvärre är stödet från medlemsländerna inte tillräckligt starkt. Länderna i regionen måste ta ett helhetsgrepp för att rädda sitt innanhav. Miljardinsatser kommer att behövas för saneringen av . Med tanke på de subventioner som kommer regionen till del via EU bör de nordiska länderna verka för att EU-medel avsätts för att renovera . Vi bör också arbeta för att EU:s olika politikområden samordnas på ett sätt som gynnar aktiv naturvård. Ett konkret exempel är att jordbrukssubventionerna inte samordnas med miljöpolitiken. får jordbruket subventioner som motverkar EU:s ramdirektiv om vatten. Detta direktiv syftar till god vattenkvalitet i floder, sjöar och kustvatten. Helcom har lyckats åstadkomma en del punktinsatser. Flera reningsverk har byggts och industrier har börjat rena sina utsläpp. Men fortfarande släpper vi ut ofattbara kväve i , varav det mesta kommer från jordbrukets gödslingsmedel. Mycket återstår att göra inom Helcom. Hela måste ta ett samlat grepp för den gemensamma miljön, och uteblivna åtgärder måste bestraffas kännbart. Möjligheterna finns nu för och genom den strategi som EU håller på att utveckla, där kan föreslås som ett modellhav. Trots alla bekymmer som är nämnda här finns det också goda exempel på samarbetsprojekt som kan göra skillnad. De projekt jag ska nämna handlar i och för sig om EU-pengar, men de gynnar ju och hela . Inom ramen för Baltic finns ett stort antal avslutade och pågående projekt som visar goda exempel på fruktgivande samarbete inom många olika samhällssektorer. Baltic Gateway har ambitionen att utveckla ett omfattande system av högkvalitativa transporter och transportnära tjänster för att sammanlänka just med nordvästra , den europeiska kontinenten, de baltiska staterna, , , och . Det främjar ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling i södra då förbättrad kommunikation medför ökad tillgänglighet inom och mellan regioner. Inom forsknings- och utbildningsområdet pågår flera intressanta projekt, till exempel Baltech. Det är en sammanslutning av tekniska universitet i bland annat , , , och inte minst . är ett nätverk av 180 universitet och andra högre utbildningsinstitutioner i . Det programmet har utvecklats till det största universitetsnätverket i världen. Cruise Baltic är ett nära samarbete mellan 10 , 16 destinationer och 28 partner i . Syftet är att integrera regionens internationella kryssningsindustri för ett fruktbart samhälle och ökad tillväxt. Det ger också unika möjligheter för . De olika projekten engagerar medborgare och politiker på alla nivåer. Ett initiativ som förtjänar att nämnas heter , Kommunernas internationella miljöorganisation. Man startade på norskt initiativ för miljö. Det grundades i . Där är det åtta länder runt med sammanlagt 128 kommuner som är involverade. har i tagit initiativ till att bilda , ett motsvarande kommunalt nätverk just för att värna miljö och framtid. För är grundandet av en naturlig del av engagemanget i den miljön och en hållbar utveckling för och är väl värt att uppmuntra. De nämnda exemplen visar på vikten av ett fortsatt och utökat samarbete i och för att man ska kunna fortsätta och ytterligare stärka och öka möjligheterna att bli en global vinnarregion. Med detta har jag velat belysa både de politiska utmaningarna och möjligheterna för samt vikten av det nordiska engagemanget för den expansiva och för framtida miljö. 178 (): Jag hade tänkt inleda med att uttrycka min glädje över att samarbetsministern var närvarande i kammaren vid debatten, men tyvärr har hon nu lämnat kammaren. Jag får då hoppas att hon och hennes medarbetare i varje fall läser protokollet så att hon ser vad vi kloka människor efter henne hade att säga. För oss som lägger ned ganska mycket tid och kraft på det parlamentariska samarbetet och på att finna lösningar på gemensamma problem i de nordiska länderna och för de nordiska medborgarna är just denna debatt en av de roligaste och kanske viktigaste . Så är det inte så mycket för att vi står för en spänstig debatt där vi bryter så många partipolitiska argument mot varandra, utan mer för att vi genom debatten får möjlighet att exponera samarbetet och visa vad vi har gjort. Det nordiska och det europeiska samarbetet har många likheter. Båda syftar till att vara till nytta för medborgarna och till att underlätta rörligheten mellan länderna. Båda har en parlamentarisk församling och på ministersidan ett ministerråd. Det innebär att det nordiska samarbetet är ett viktigt instrument i det internationella samarbetet. Men det som är riktigt roligt och något som det nordiska samarbetet har till skillnad från det europeiska samarbetet är den folkliga förankringen. En klar majoritet av de nordiska medborgarna vill till och med bygga ut det nordiska samarbetet. Trots att till exempel medierna inte uppfattar det nordiska samarbetet som viktigt är det alltså starkt förankrat hos våra medborgare. För mig som riksdagsledamot är detta det allra viktigaste. Det relativt smala nordiska samarbetet har en starkare folklig förankring än det bredare europeiska samarbetet. Säkert skulle EU kunna lära sig mycket av det nordiska samarbetet när det gäller just förankringen hos medborgarna, trots att just förankringen av vårt arbete är en av de frågor som vi ständigt diskuterar och känner att vi borde kunna förbättra. , som ju det här betänkandet handlar om, blev ett innehållsrikt år i rådets 56-åriga historia. Inom parentes ska man kanske nämna att det är just 2007 som betänkandet handlar om, för när man läser betänkandet blir man ibland något förvirrad. Här blandas tilltag . Motioner från besvaras med åtgärder som man planerar under innevarande år och som kanske fullföljs först . Men så blir det kanske när man i ett betänkande ska redovisa verksamhet. blev fokus väldigt tydligt på globaliseringen och klimatfrågorna. Den förstnämnda frågan formades främst av statsministrarnas möte i och senare deras, i mina ögon, något jippoliknande möte vid en bit in på detta år, det möte som man kallade Globaliseringsforum. Kanske är det fel att kalla det jippoliknande, men utifrån vad som sades om att det skulle vara ett möte med väldigt bred folklig förankring på plats blev det för oss som satt långt ifrån händelsernas centrum mer liknande ett jippo än ett seriöst möte med fokus på nordiska initiativ på globaliseringsområdet. Men ni som var på plats kan kanske beskriva en annan bild om hur detta forum lyckades åstadkomma en folkligt förankrad, framåtsyftande aktivitet. För rådets del blev statsministrarnas globaliseringsinitiativ väldigt påtagligt när notan skulle betalas. Innehållsmässigt var väl initiativet mycket bra, även om kulturministrarna inte förstod poängen med att lyfta fram några egna projekt. Men när notan skulle betalas drabbades alla pågående verksamheter av statsministrarnas ovilja att föra till nya pengar i samarbetet. En av rådets huvuduppgifter fram mot förra sessionen blev alltså att finna möjliga ekonomiska lösningar för detta problem. Man lyckades hyggligt bra , men man kan inte komma ifrån att pågående verksamheter påverkades på ett negativt sätt, och det kommer att bli ännu mer påtagligt när vi blickar fram mot 2009 och den budget som vi ska besluta om under kommande session. Klimatfrågan har i aktiviteter varit väldigt central i rådets arbete , inte minst frågan om hur vi nordiska länder ska kunna få en tydlig roll vid i . Denna fråga är naturligtvis central med tanke på hur klimatförändringarna påverkar vår närmiljö här uppe i . De inspel som har gjort i denna fråga tror jag kan få en stor betydelse för konferensens resultat, inte minst frågan om en folklig närvaro vid konferensen och en folklig påverkan i de beslut som ska fattas vid konferensen. Jag är övertygad om att just den folkliga förankringen har en avgörande betydelse för möjligheten till framgång för den typen av konferenser och de därpå följande aktiviteterna. Det nordiska samarbetet är i viss mån ett unikt samarbete. Vi är ibland ett gott exempel för andra delar av och övriga världen på hur man kan organisera samarbete inte bara mellan länder utan även mellan folkvalda parlamentariker och regeringar. Jag har tidigare kunnat konstatera hur bra det har fungerat, både på politisk nivå och mellan tjänstemän på rådet och ministerrådet. Med en öppen och ärlig dialog lyckas vi på kulturområdet forma om hela samarbetet, och det säger inte så lite, eftersom kultur i nordiska sammanhang inte är så marginaliserad som den är som politikområde på nationell nivå. Men tyvärr var detta goda exempel just bara ett gott exempel. Går man in och granskar samarbetet mellan ministerråden och rådets alla olika utskott lite närmare kan man konstatera att det har väldigt mycket mer att erbjuda. Det måste bli viktigare för ministrarna att träffas på nordisk nivå. Det måste bli viktigare för ministrarna att söka kontinuerlig dialog med rådets utskott, och det måste växa fram en vilja hos ministrarna att arbeta fram förslag i dialog med oss parlamentariker. Det måste stimuleras till ett mer förtroendefullt samarbete mellan rådets och ministerrådets sekretariat. Eftersom finns som grund för det nordiska samarbetet är det något helt annat att arbeta fram förslag inom det nordiska samarbetet än vad det är på nationell nivå. Ska det nordiska samarbetet vara det framgångsrika regionala samarbete i som vi alla vill att det ska vara måste vi nog anstränga oss att finna ett arbetssätt med en dialog mellan oss nordiska parlamentariker från denna mångfald av partier och alla regeringar, som ju också är av olika kulörer över tiden. En viktig förklaring till att de nordiska länderna utgör ett kluster som är i täten av snart sagt varje rankning med ambition att visa framgångar eller tillkortakommanden för stater är troligen den ömsesidiga språkförståelsen i . Språkförståelsen är grundläggande för flera av de förklaringsfaktorer som bidragsgivarna beträffande rapporten som en global vinnarregion pekar på. Att vidmakthålla och förstärka denna ömsesidiga språkförståelse är alltså inte en fråga om kulturell kuriosa. Det är en fråga av största vikt när det gäller nordiskt samarbete och av stor betydelse för framtidens välfärd och konkurrenskraft i . Trots att måste betraktas som en region i världsklass när det gäller konkurrenskraft och välfärd kan åtskilligt göras för att ytterligare förbättra situationen. Utmaningen från befolkningsrika stater som och medför att det är angeläget att dessa möjligheter till förbättringar tas till vara. Det gäller därför att på bästa sätt ta till vara de närmast unika goda möjligheter till dialog som erbjuder. De nordiska regeringarna kan bidra till att rådet blir ett centralt forum för att skapa en politik som leder till att som region förblir i världsklass som välfärdsregion. Jag har inte för avsikt att ställa några yrkanden, även om man i betänkandet avstyrker väldigt många kloka motioner. Då menar jag inte bara mina motioner, även om de är riktigt riktigt bra, utan även andra motioner från kloka ledamöter som värnar det nordiska samarbetet. Läser man betänkandetexterna kan man konstatera att vi alla har en läxa att göra, nämligen att göra det nordiska samarbetet ännu mer intressant för våra kamrater i riksdagsgrupperna så att de politiska produkter vi röstar om i kammaren inte blir en urvattnad redogörelse verksamhet, utan mer en skrivelse som innehåller visioner och idéer om hur vi på olika sätt politiskt vill driva detta samarbete framåt. 179 HANS (): Det är ungefär den förra redogörelsen och debatten i kammaren om och Nordiska ministerrådets arbete. Jag vill därför ta tillfället i akt och tala något om några av de förslag jag finner särskilt viktiga i vårt nordiska samarbete. Vi är 20 riksdagsledamöter som utgör den svenska delegationen till det 87 personer starka med parlamentariska företrädare för , , , och samt de tre självstyrande områdena , och . Våra insatser, frågor och inlägg finns samlade i protokoll som enkelt går att finna på exempelvis hemsidan , men de antecknas aldrig tillbaka till vår egen riksdag och våra protokoll mer än med denna redogörelse samt den efterföljande debatten. Därför kan det finnas anledning att för enskilda ledamöter göra en återkoppling här . Först som sist vill jag nämna att ett mycket gott samarbetsklimat präglar den svenska delegationen över partigränserna. Jag vill särskilt nämna att ordföranden och vice ordföranden som personer medverkar till just en bra stämning. finns åsiktsskillnader och det är också bra. För egen del tycker jag att det nordiska samarbetet, precis som det europeiska, ibland präglas av en dragning mellan överstatlighet och nationellt självbestämmande. Det paradoxala är att partier som i andra sammanhang är starkt kritiska eller öppet motståndare exempelvis till EU så förbluffande är villiga att använda just överstatlighet och beslut i internationella organ som tvingande för , i varje fall så länge det kommer deras politiska vänsterintressen till del. Själv är jag av den uppfattningen att samarbete är viktigt och värdefullt inom vissa specifika och på förhand utpekade områden. I övrigt ska man akta sig för klåfingrighet och tjänstemannastyre såväl i som i EU och . Ett övergripande tema för arbetet både inom och är och har varit ambitionen att göra något åt gränshindren. Några steg framåt har tagits, precis som har redovisats här i afton, men det behövs fler regelförenklingar och regelförändringar. Det är också viktigt att vi, när vi som lagstiftare i våra respektive parlament tar fram nya förslag eller genomför ändringar, framför allt inom välfärds- och trygghetssystemen blir bättre på att anlägga en nordisk dimension. Vi måste lära oss att tänka i termer av hur nya förslag påverkar andra nordbor och deras möjligheter att ta del av dem. Det är en styrka att i ha ett växande antal medborgare som väljer att bo i ett land men arbeta, studera eller vistas i ett annat land. Som jag ser det kan gränshinder delas in i två kategorier: formella och reella gränshinder. De formella verkar nu tillbaka hanteras genom den arbetsgrupp med en företrädare för varje land som arbetar på direkt uppdrag av respektive lands regering. Här handlar det ytterst om lagstiftning och nya regler. Men även reella gränshinder väcker ilska och skapar barriärer. Det kan handla om allt från tv-sändningar i eller till behov av mer samhällsinformation för de unga svenskar som arbetar inom den norska servicesektorn. För egen del har jag kommit att intressera mig för en särskild sorts gränshinder, nämligen avgifter i samband med kortbetalningar i andra länder. Framför allt är detta ett problem i förhållande till . Det finns ett eget danskt kreditkort, Dankort, som i vissa affärer och i samband med betalningar är det enda accepterade kortet. Personer med andra kort hänvisas till bankomat eller också blir det ingen affär alls. De med vanliga kort kan i vissa fall vidare åläggas en avgift på mellan per transaktion. Vid stora betalningar kan det således handla om ganska mycket pengar. Det här är inte ett formellt utan ett reellt gränshinder då det medför tröghet och irritation.