prot · GV09134 · 2008-06-23 00:00:00 — Då kommer det med stor sannolikhet att visa sig att det har blivit fler jobb som har blivit vita och att fler människor har fått jobb i den här sektorn och att det också har inneburit en förbättrad allmän tillväxt därför att det ger en bättre möjlighet för människor att arbeta på marknaden. Det är därför detta är ett viktigt förslag. Det finns en helt entydig ekonomisk logik, inte minst beskriven i Finanspolitiska rådets arbete. I ett system där man beskattar marknadsarbete men inte beskattar hemarbete riskerar man att få en situation där människor arbetar för mycket hemma i stället för att utnyttja den utbildning de har fått och den roll de har i samhällsekonomin för att producera. Därför har ett sådant här förslag positiva effekter för tillväxten. Det är också alldeles uppenbart att det är bra för jämställdheten. Det finns skäl till att vi ser att håller på att halka efter jämställdhetsmässigt, att andra länder ser större ökningar av kvinnors arbetstid, att till exempel kvinnor i i genomsnitt jobbar mer än svenska kvinnor, att vi har en väldigt könssegregerad arbetsmarknad, att vi har få kvinnliga chefer. Ja, det spelar roll därför att det betyder att lönesättningen och värderingen av arbete i görs av chefer som är män, som gör den utifrån manliga värderingar. Ett hushållsavdrag ger därmed en möjlighet för fler kvinnor med längre utbildning och mer kvalificerade positioner att arbeta mer. Man kan naturligtvis önska att vi i stället kunde ha en jämställdhetsdebatt där vi fick männen i dessa hushåll att ta ett större ansvar. Det skulle jag naturligtvis också tycka var väldigt bra. Men den diskussionen har pågått i i 20, 30, 40, 50, kanske till och med , utan att det har haft några väldiga effekter. När barnen kommer återgår vi till väldigt traditionella könsmönster. Det här är naturligtvis skälet till att det här är ett bra förslag. Hon var inför den här reformen väldigt bekymrad över att det skulle blir svårartade gränsdragningsproblem. Men har vi haft det här systemet , och vi ser att det är alldeles uppenbart att huvuddelen av ansökningarna är kopplad till rent hushållsarbete där det inte finns något sådant gränsdragningsproblem. När man talar med säger de att deras egen bedömning är att det därmed inte har blivit så svårartade gränsdragningsproblem som man tidigare hävdade i debatten. Låt oss göra en utvärdering! Jag är övertygad om att den visar att det här är ett system som har bidragit till ökad jämställdhet, som därigenom också bidrar till minskade löneskillnader mellan män och kvinnor i ekonomin som helhet, att det är ett system som bidrar till en högre tillväxt, där vi bättre utnyttjar de många välutbildade personer som vi har i det svenska samhället och som ger en större legitimitet för det svenska skattesystemet. 36 (): Jag har försökt att diskutera skattesubventioner för hushållsnära tjänster för att se om de här svarta jobben verkligen har blivit vita, och vi har en finansminister som pratar om att det är en jämställdhetsreform. Jag finner det ganska befängt. Det är samma regering som har infört ett vårdnadsbidrag för att människor inte ska arbeta som pratar om arbetslinjen här. När det gäller som finansministern tar upp kan jag också påpeka att det för många av landets amerikaner krävs två arbeten för att klara sin egen försörjning. Det är klart att det då blir fler arbetade timmar. 26 miljoner amerikaner tvingades söka matkuponger för att över huvud taget överleva. Ta inte gärna upp som ett exempel på en lyckad politik, för jag tycker inte att de har en lyckad politik! Jag vill också säga att det är helt okej att köpa hushållsnära tjänster. Jag tycker inte att man ska förakta de människor som köper dem. Och jag tycker att det är viktiga och duktiga människor som jobbar med de här frågorna. De kan sin bransch; de kan utföra hushållsnära tjänster. Vad jag försöker diskutera är vad som är rimligt. Är det rimligt att vi tar pengar som skulle kunna gå till exempel till äldreomsorgen, till sjukvården och till skolan för att människor som inte har tid att städa hemma ska få den tjänsten till ett lägre pris? Är det så? Vi skulle kunna genomföra en massa andra saker för de här skattepengarna. Det är klart att man kan använda skattepengarna precis hur man vill. Det är det regeringen visar. Jag frågar om det är lämpligt att göra det. Jag undrar också om de här svarta jobben verkligen har blivit vita, för vi vet att oerhört många som tidigare köpte svarta tjänster inte har gjort avdrag för vita arbeten . Mycket tyder på att det är mycket billigare att köpa svarta tjänster och ha en egen hushållerska boende i källaren. Jag tycker att det är ett befängt system. 37 Finansminister (): Låt oss bara avslutningsvis konstatera att hushållsavdraget är en viktig reform för att öka tillväxten, förstärka legitimiteten i skattesystemet och också öka jämställdheten! På det sättet är den också en logisk fortsättning när det gäller att den här regeringen för en mycket aktiv politik för att minska skillnaderna mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden. Jag tänker naturligtvis på att jobbavdraget och arbetet mot utanförskapet bidrar till att inkomstskillnader mellan män och kvinnor på ett antal års sikt kommer att minska. Det mycket aktiva arbete vi gör för att förbättra företagsamhet, inte minst inom välfärdssektorerna, kommer också att underlätta kvinnors ställning på arbetsmarknaden. I den helheten utgör också avdragsrätten för hushållstjänster en viktig komponent. Det är en reform för ökad tillväxt, en reform för jämställdhet och en reform för ett mer legitimt skattesystem. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellationerna 2007/08:707 och 757 om begränsningsregeln i fastighetsskatten 38 Finansminister (): har frågat mig om jag avser att garantera att ingen får höjd fastighetsskatt genom förslaget om begränsad fastighetsavgift för pensionärer. Hon har även frågat mig om jag avser att vidta något ytterligare initiativ för personer med låga inkomster som inte är berörda av förslaget samt om jag avser att följa upp och utvärdera hur fastighetsskatten verkar för enskilda, grupper och regioner. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa en begränsningsregel som upplevs som rättvis mellan olika boendegrupper och som inte leder till ökat administrativt krångel. Jag väljer att avge ett gemensamt svar på interpellationerna. För dem som omfattas av den föreslagna regeln om begränsad fastighetsavgift innebär förslaget givetvis inte en höjning utan en begränsning av fastighetsavgiften. Regeringen har bedömt att det i och med införandet av den kommunala fastighetsavgiften inte finns något större behov av en generell begränsningsregel för att tillgodose att den löpande beskattningen av småhusen hålls på en rimlig nivå. Regeringen är därför inte beredd att föreslå att regeln om begränsad fastighetsavgift görs generell eller utvidgas till andra grupper än pensionärer och personer som får sjuk- och aktivitetsersättning. Det ligger i sakens natur att en regel om begränsad fastighetsavgift innebär en viss administration. Detsamma gällde även för den tidigare begränsningsregeln för statlig fastighetsskatt. Begränsningen av fastighetsavgift kommer i de allra flesta fall att kunna hanteras maskinellt av . Jag anser därför inte att några särskilda åtgärder är påkallade i detta avseende. Lagstiftningen om fastighetsavgift trädde i kraft , men fastighetsavgiften kommer inte att börja tas ut förrän vid taxering. Det kommer således att dröja innan det finns ett faktiskt utfall att analysera. Jag avser därför inte att nu ta initiativ till en sådan uppföljning och utvärdering som efterlyser. 39 (): Jag ska väl tacka för svaret. Det verkar som om just det här med begränsad fastighetsavgift och fastighetsskatter är ett litet troll i regeringen. Jag hade faktiskt nästan väntat mig att socialminister skulle vara här. Han har ju varit väldigt ivrig när det gäller just fastighetsskatten, men det är väl bra att det är finansministern som får svara på frågor. När det gäller den begränsningsregel som den här regeringen har beslutat om hade vi en gammal begränsningsregel som omfattade 120 000 individer. Den här regeringens nya regel kommer att omfatta ca 51 000 personer. Då blir min fråga till finansministern: Vad säger man om de 69 000 personer som inte kommer att omfattas av er regel? Jag tycker att det är positivt i och för sig att man säger att begränsningsregeln hängs upp på individ i stället för hushåll, men det kan få oanade effekter. Om man i ett hushåll skriver över fastigheten till den person som omfattas av begränsningsregeln kan det bli positivt att gifta sig med en person som omfattas av fastighetsregeln. Då slipper man att betala den här fastighetsavgiften. Har finansministern räknat på den effekten? Jag har de frågorna, och jag tycker att det är viktigt att man nu ser över det. Det har varit ett löfte till människor att man ska förändra fastighetsskatten och göra det billigare, men uppenbarligen är det några som kommer att få betala priset. Många av dem som hade dyra hus här i , även i min kommun, ska få sänkt avgift på bekostnad av dem med lägre inkomst. Det vore också intressant att veta när det gäller dem som ska omfattas av begränsningsregeln och att man ska kunna gå tillbaka till arbete även om man har förtidspension: När upphör begränsningsregeln att gälla, vid vilken inkomst? Personerna ska ju kunna jobba ett antal timmar och få en viss inkomst utan att det ska påverka deras sjukersättning, men då kanske de inte tillhör den gruppen. Är det något finansministern har lagt in i beräkningen när det gäller vilka som ska omfattas av begränsningsregeln? Det vore intressant om man följde upp och utvärderade hur fastighetsskatten verkar för enskilda grupper och regioner. Precis som i den förra interpellationsdebatten säger finansministern att det är för tidigt att göra en utvärdering. Frågan är i så fall: När kommer en utvärdering? Om det inte kommer någon , när kommer det då någon? Varför är det inte viktigt att utvärdera de här frågorna? Man skulle kunna följa dem löpande, tycker jag, halvårsvis, årsvis. Jag ser gärna att man följer upp det och ser vad som händer med det antal som omfattas av begränsningsregeln. 40 (): Jag tackar finansministern för svaret. är det fastighetsskattedebatt igen. Jag tycker att det är lite spännande att regeringen lägger fram förslag om att införa en begränsningsregel. Jag kommer ihåg att var det mycket fnysande kring vår begränsningsregel. Man tyckte från alliansens sida att vi inte ska behöva ha ett system som kräver att det finns en begränsningsregel. Jag har alltid tyckt att begränsningsregeln är bra. Jag tycker att den har en bra fördelningspolitisk profil. Där finns det en koppling till förmågan att betala fastighetsskatt. Det är det som har varit den bärande kritiken mot fastighetsskatteuttaget. Det har redan kommit en proposition om detta till . Den kom efter att jag hade skrivit den här interpellationen till finansministern. Men det är intressant att debattera det här ändå. Beslutet kommer förmodligen inte att tas förrän . Den centrala frågan är: Varför omfattar inte begränsningsregeln alla människor som av olika skäl har en låg inkomst? Varför begränsar regeringen detta till att gälla pensionärer eller personer som har aktivitets- eller sjukersättning? Det är väl lika legitimt att underlätta för andra grupper som av olika skäl inte har en hög inkomst. Jag har också siffror på detta. Jag har frågat . Mina siffror liknar siffror. Ca 51 000 individer skulle omfattas av regeringens förslag, men om man byggde ut systemet att omfatta alla skulle det handla om drygt 110 000 småhusägare. Jag tycker att finansministern i sitt svar på den här interpellationen förminskar problemet en hel del. Jag hittade ett pressmeddelande som var utsänt från . Man skrev när förslaget kom: Vi vet att många pensionärer har det knapert ekonomiskt. Det är säkert ett helt riktigt uttalande, men jag tror väl att både vi och finansministern vet att det även finns andra människor som har det knapert ekonomiskt. Jag är intresserad av att höra finansministerns kommentar till detta. Varför ska inte alla omfattas av den här regeln? Vi pratade förut om gränsdragningsproblem och administrativt krångel. Man kan instämma i vad flera remissinstanser har påpekat: Att selektera människor på det här sättet innebär en ökad administrativ börda. 41 Finansminister (): Det är kanske viktigt att vi försöker klarlägga hur det här systemet fungerar. När man läser interpellation får man intrycket att en pensionär i skulle få höjd skatt. Systemet är uppbyggt så att man ska betala en avgift som reduceras så att den inte kan överstiga . För den som har ett småhus handlar det om att man har ett taxeringsvärde på med 0,75 procents skattesats. För dem som har hus som är taxerade lägre än så blir det naturligtvis inte en höjning till . Jag antar att inte heller har gett den bilden till de pensionärer som hon har haft kontakt med. Det vore att skrämma upp människor i onödan. Det handlar naturligtvis om en begränsningsregel. För dem som har lägre taxeringsvärde, som inte omfattas av begränsningen, blir det då naturligtvis ingen höjning. efterfrågas åter en utvärdering. Men det går inte att utvärdera begränsningsregler innan de har trätt i kraft, innan vi har haft systemet , det har satt sig och påverkat fastighetspriser och annat. När vi väl har sett det kan vi naturligtvis utvärdera också den här delen av fastighetsskattereformen. Då kommer vi säkert att finna att den har haft en bra funktion i det att det har varit ett relativt enkelt sätt att begränsa genomslaget för fastighetsskatten för grupper med sämre inkomster. Jämfört med den gamla begränsningsregeln är det här, som flera remissinstanser påpekar, en administrativt enklare regel. Den är därmed en mindre belastning på det allmänna systemet än den tidigare. 42 (): Det är glädjande att finansministern använder det begrepp som vi har använt , nämligen fastighetsskatten. Det är en fastighetsskatt ni kan kalla det fastighetsavgift eller inte. Nej, jag har inte gett pensionärer i några andra uppgifter än dem jag hade att komma med. Hon hade läst sig till att hon skulle få en höjning. Därför hörde hon av sig till mig. Av den information jag hade hade jag svårt att reda ut huruvida hon skulle få en höjd fastighetsskatt. Jag har lovat att återkomma till henne. Som sagt var, den gamla begränsningsregeln omfattade, som jag uppfattade det, 120 000 individer det kan vara 110 000 som sade. Den nya kommer att omfatta 51 000. Det betyder att 69 000 personer inte kommer att omfattas av er regel. Då blir frågan om man har tittat mer på den här gruppen från . Den här regeringen och framför allt vår finansminister är väldigt förtjust i nationalekonomisk teori. Man pratar om ekonomiska och skattemässiga incitament till arbete. Den som är förtidspensionär, har sjukersättning och är på väg till arbete kommer att behöva beakta den skattemässiga negativa effekten av att inte längre omfattas av begränsningsregeln för fastighetsskatten om han eller hon går tillbaka till arbete. Har man tänkt på att den person som har sjukersättning kanske inte får högre inkomst bara för att han eller hon börjar arbeta? Hur har ni tänkt på den frågan? Ni pratar om att det är viktigt att folk går tillbaka till jobbet och att man ska ta bort sådant som minskar möjligheterna att komma tillbaka till jobb som att man får högre skatt och så vidare. Men det här är de facto det som händer för den här personen. Jag tycker att det är jättebra att människor kommer tillbaka till arbete. Det vill jag understryka. Men regeringen håller på att göra vårt skattesystem så krångligt och så ogenomträngligt för vanliga människor att det är obegripligt snart också för oss politiker. Jag hoppas i alla fall att statsrådet kommer att återkomma när det gäller just uppföljning av fastighetsskatten överlag, för det är viktigt att se vad den får för effekter. Att jag som boende i får en sänkning av fastighetsskatten och en sänkning av skatten på många olika sätt känner jag till, men det är också viktigt att se hur det här slår ur fördelningsynpunkt och hur det slår i staden, på landet och i glesbygden i olika delar av . 43 (): Jag ställde en fråga till finansminister , men jag tycker inte riktigt att jag har fått svar på den. Varför är det bara vissa grupper som ska kunna använda sig av begränsningsregeln? Varför ska den inte gälla alla med lägre inkomster? Det är egentligen det centrala i det vi debatterar här. Det har lite grann blivit regeringens kännemärke att ha olika skatteregler för olika grupper. Jag tänker på jobbskatteavdraget som inte ska gälla till exempel pensionärer och människor som får sjukersättning eller a-kassa. Kan det vara så att man efter den starka kritik man fått, framför allt från olika pensionärsorganisationer som menar att pension är uppskjuten lön, vill blidka dessa grupper och därför i panik tar till ett sådant här förslag och säger att vi återinför begränsningsregeln och så låter vi den gälla just för pensionärerna? har ni också flaggat för att i varje fall pensionärerna ska få jobbskatteavdraget eller någon typ av inkomstskattereduktion. Men är det inte så att ni har trasslat in er ganska rejält när det gäller skattesystemet? Jag tänker på den likformiga beskattningen med generella regler. Om man som ni gör det ena avsteget efter det andra hamnar man väl till slut i att stå och plottra och säga att nej, den ena gruppen ska inte omfattas, men det ska den andra gruppen och så helt plötsligt, precis som säger, kan det vara så att människor i ena stunden kan befinna sig i den ena gruppen för att därefter befinna sig i den andra gruppen. Och vi får ett system som blir allt krångligare. Finansministern, jag vill ha svar på varför inte alla kan omfattas av begränsningsregeln. 44 Finansminister (): Låt oss börja med att klargöra det som är viktigt här: Den pensionär i som hänvisar till kommer alltså inte att få en höjd skatt med denna begränsningsregel. Skatten höjs inte till , och jag är naturligtvis glad över att nu har fått detta klart för sig. Det framgår visserligen klart och tydligt i propositionen, och det är ju viktigt att vi inte skrämmer pensionärer och får dem att tro att det blir kraftiga skattehöjningar när så inte är fallet. Det är alltså glädjande att är tydlig på den punkten. menar att vi måste se fastighetsskatten ur ett nationalekonomiskt perspektiv. Då tycker jag att det kan vara rimligt att vänsterpartierna står upp och gör det. har vi ett läge där man mörkar. mörkar man har ingen klar linje. mörkar man har ingen klar linje. Socialdemokraterna mörkar man har ingen klar linje. Det finns inte ett samlat förslag från vänstersidan om hur fastighetsskatten ska utformas, och därför går det inte heller att utvärdera vad det skulle innebära för pensionärer, för löntagare och för andra grupper i samhället. Men givet att vänsteralternativet är så förtjusta i fastighetsskatten: Varför inte stå och försvara den som den var? Varför inte säga att det med de nya taxeringsvärdena för en normal villa i ska handla om en skattehöjning på 10 000, 15 000, 20 000 eller kanske till och med ? Förklara för normala villaägare och löntagare i att deras skatt ska inte bara höjas med när ni gör om jobbskatteavdraget, utan även med ytterligare när ni gör om fastighetsskatten! Legitimiteten i en demokrati bygger på att man före ett val berättar vad det är man avser att göra efter valet. Jag förstår att Socialdemokraterna egentligen inte räknar med att få en vänstermajoritet efter valet då är det logiskt att man inte berättar om sin politik. Men om vi mot förmodan skulle ha otur och landa i den sitsen är det ett rimligt krav från väljarna att få veta vilken politik man avser att stå för. Är det så att de som bor i ska räkna med att skatten höjs med 2 000, 3 000 eller med ett socialdemokratiskt vänsteralternativ? väljer att föra in jobbskatteavdraget. Låt oss vara tydliga med att det sannolikt är den mest centrala skattereform som har genomförts , om vi talar om full sysselsättning. När utvärderar reformen handlar det om en sysselsättningsökning på nästan 90 000 personer. , , kommissionen, alla landar vi på siffror i den storleksordningen. Det är alltså ett mycket viktigt steg tillbaka till full sysselsättning som därmed tas. Det är naturligtvis så att skulle vi mot all förmodan få en vänsterregering i och man då försämrar jobbskatteavdraget får vi återigen ett system där man jagar ut arbete och sysselsättning ur . Det är så de politiska alternativen ser ut. Vi har naturligtvis inte tagit fram en perfekt fastighetsskattereform. Ett så komplext system som fastighetsskatten kommer aldrig att bli perfekt, men det nuvarande systemet är förutsägbart. Villaägarna vet ungefär vad de kommer att betala i skatt. De som får höjd avgift kommer att få det med några och inte med i skattehöjningar. Systemet är legitimt därför att människor kan förutse hur skatten slår och påverkar deras ekonomi. Mot detta står ett vänsteralternativ som inte berättar någonting. Vi får höra långa litanior om hur bra fastighetsskatten är som skattebas, men vi får inte veta någonting om hur man tänker höja den. Kan man inte få lite besked? Blir det höjning för en normal Stockholmsvilla? Det är väl en rolig diskussion, och den ser jag fram emot, men den lär väl dröja eftersom Socialdemokraterna vet att de aldrig kan få legitimitet för sin linje i fastighetsskattefrågan. 45 (): Valrörelsen ska bedrivas 2010, och då lovar jag att det kommer att finnas besked i alla frågor man är intresserad av. Det stämmer att pensionären i förmodligen inte får höjd fastighetsskatt, men boende i som har låga inkomster kommer att få det. Det är precis vad finansministern nu har stått och redovisat. De kommer nämligen inte att omfattas av den här begränsningsregeln som har pratat om. Det är som är nationalekonom, inte jag. Jag är brevbärare, för tillfället tjänstledig från Posten och ledamot av riksdag. Men jag försöker ändå sätta mig in i de här frågorna med de begränsade erfarenheter jag har, och jag försöker göra så gott jag kan. Fastighetsskatten är inget jag kan till , men jag förstår i alla fall när människor som har höga inkomster får sänkt skatt medan de som är sjuka och arbetslösa får sänkt ersättning och vilka effekter detta får. Jag förstår också vilka effekter det får när människor med låga inkomster inte omfattas av begränsningsregeln och när 69 000 personer får betala mer än vad de tidigare gjorde. Till och med det resonemanget förstår jag men jag är inte nationalekonom. Jag tyckte att det var viktigt att lyfta upp frågan och tydliggöra hur de här reglerna ser ut, och jag hoppas i alla fall, hur mycket och än tycker om det här med fastighetsskatten, att man ändå försöker utvärdera systemet för att se vad det får för konsekvenser med ett system där människor som kanske har samma inkomst betalar olika typer av fastighetsskatt. Man måste få stor kunskap om det. Med det, herr talman, vill jag önska personalen i kammaren och hela inklusive talmannen en trevlig sommar. Till finansministern vill jag säga att jag hoppas att han begrundar det jag just har sagt. 46 (): Finansminister säger att mörkar om fastighetsskatten. , jag har skrivit en interpellation. Jag vill ha svar på varför inte alla omfattas av ert förslag till begränsningsregel såsom vi hade det förut, för jag tycker att det är mer rättvist. undviker galant att svara på den frågan. I stället sätter han i gång och pratar och kastar tillbaka debatten i mitt knä och säger att jag mörkar om fastighetsskatten. Men vad jag vet skulle den här interpellationsdebatten inte handla om förslag till fastighetsskatt utan om och regeringens förslag till utformning av begränsningsregel, och med anledning av det har jag ställt en fråga. När det gäller vårt förslag till fastighetsskatt tog jag i förra interpellationsdebatten upp att vi tycker att det regeringen har gjort, att återföra uppskov med reavinstskatt, är en bra åtgärd.