prot · GW0939 · 2008-12-01 00:00:00 — Vi har sagt att när vi får redovisningen och allting går enligt tingens ordning kommer trossamfunden att få behålla pengarna. Det här är ett sätt för oss att återigen lyfta fram frågans betydelse. När det i övrigt handlar om satsningar på kulturen kan jag säga att de är väl underbyggda. Vi har drivit många av de här frågorna och argumenterat för detta. Det är inte heller någonting svårt att ta till sig om man vill. Men jag förstår att det kan finnas en gnutta avund hos allianspartierna därför att de inte har den här möjligheten att satsa. Vi har en annan ekonomisk politik. 27 i (fp) replik: Det är helt uppenbart att den globala finansiella oron inte har gått hem hos och . Jag tycker att det vore klädsamt att sansa sig en smula och inse att här är det människor som mister sina jobb, här varslas det. Det behövs en offensiv politik för att möta detta, inte en sedelpress i källaren som prånglar ut sedlar. Vi gör inte historia till något slagfält. Vi gör historia till ett kärnämne i svensk skola. Slagfälten står parti för historiskt sett. Jag hade hoppats att jag inte skulle behöva säga det en gång till här i kammaren, men när säger detta måste jag tala om det och säga att Forum för levande historia har en otroligt viktig uppgift i att upplysa om de brott mot mänskligheten som har skett under nazismen och under kommunismen. Det är inte acceptabelt att unga människor i vårt land inte känner till Gulag. Där gör Forum för levande historia en insats som inget universitet eller en vetenskaplig institution skulle kunna leva upp till. Därför satsade och hans regering på tillkomsten av Forum för levande historia. Det vore klädsamt om , när de sista överlevarna håller på att dö ifrån oss, slutade med tramset att vilja lägga ned Forum för levande historia. 28 () replik: pratar om kris, allas ansvar och om offensiv politik för att möta krisen. Då skulle jag gärna vilja höra lite mer om och vilka resonemang ni har fört om att lägga ned projektet mot bakgrund av den ekonomiska kris vi har och det faktum att många människor går raka vägen ut till arbetslösheten. 29 i (fp) replik: Krisen har rullat fram som en flodvåg, kan man säga. Ingen har kunnat prognostisera hur det skulle bli och hur fort det skulle gå. Jag hörde , en gammal industriledare, berätta att när det förr skedde sådana här saker globalt visste man att blev det oro i dröjde det den kom till och någon månad till innan den kom till . handlar det nästan om minuter eller från dag till dag. Ingen har kunnat prognostisera den här situationen, och fortfarande kan vi inte överblicka den totalt. tillkom som en tillfällig satsning, ett projekt med tydlig början och ett tydligt avslut. Det har vi sedan förlängt. Ett projekt är ju inte ett projekt om det blir permanent. går till historien som en mycket lyckad satsning, som ett mycket framgångsrikt projekt. Sedan får vi laga efter läge när vi ser vilken situation som uppstår. Ni kan vara alldeles övertygade också i om att alliansregeringen gör det allra bästa med den allvarliga situation som vi har för handen för att säkerställa också satsningar inom den kulturella sektorn, för det kommer att behövas över hela linjen. 30 () replik: Vad beträffar projekt är såvitt jag vet en del av idén att om det är lyckat ska det implementeras i den ordinarie verksamheten. Annars är det liksom ingen mening med att testa någonting. Varför skulle man säga om någonting var bra eller dåligt om man inte hade för avsikt att implementera det? ser vi ju att det faktiskt har varit väldigt lyckat och att vi befinner oss i en kris. Jag förstår liksom inte att ni över huvud taget inte har fört resonemanget. Den andra effekten som man kan se är att det just har gett jobb till kvinnor. Jag vet att värnar om ett jämställdhetsperspektiv, och här finns ju ett tydligt förslag som har ett jämställdhetsperspektiv. 595 av 970 som har varit anställda i projektet har varit kvinnor. Att ni över huvud taget inte för något resonemang om att man eventuellt kan förlänga projektet förvånar mig jättemycket eftersom just säger sig vilja ha ett jämställdhetsperspektiv i arbetet. 31 i (fp) replik: Det handlar om precis det jag sade, att Access började i ett helt annat läge och skulle sluta. Sedan har vi förlängt det lite för att just de påbörjade projekten skulle kunna avslutas. Det handlar till exempel om att människor har jobbat med digitalisering vid olika institutioner, arkiv, bibliotek och så vidare. De projekten avslutas. Man kan inte fortsätta med ett projekt i det oändliga när till och med arbetsuppgifterna är färdiga. handlar det om att göra nästa satsning och att se hur vi ska hitta en möjlighet att möta den situation som vi nu har för handen. kommer att gå till historien som ett mycket lyckat projekt, vill jag understryka än en gång. Jag är glad över att tar upp den här frågan och att vi får den här diskussionen i kammaren, för Access var bra när det tillkom och det var bra när det förlängdes. Men ska vi se vad nästa satsning kan heta . 32 () replik: Jag vill börja med att tacka för inlägget om betydelsen av det fria ordet. Jag vill instämma till fullo i detta. Sedan måste jag ta tillfället i akt att få reda ut lite grann kring fri entré. Vi har ju glatt oss väldigt mycket åt stöd för fri entré vid museerna och också förstått att det har varit en viktig fråga för att driva. lät det nästan som om det inte var så viktigt. Men jag hörde ju från en diskussion som deltog i efter att budgeten hade presenterats att en av de stående frågorna var att det nu fanns resurser för museerna själva att genomföra fri entré. Jag tycker att det skulle vara intressant att få lite grann belyst hur det ska gå till. Frågan handlar om att ha möjligheten att erbjuda fri entré, där vi tycker att man ska ha skyldigheten att erbjuda fri entré. Vi förstår att regeringspartierna tycker att det är upp till museerna att bestämma. Men en grundläggande tes är: Har man resurserna för att erbjuda detta? Vi har förstått att det finns en aspekt genom de 40 miljoner som anslaget på museiområdet nu ökas med och som jag vill säga till att vi ju är helt överens med regeringen om. Det finns ingen som säger att de pengarna inte ska tillskjutas när det gäller att vårda kulturarvet. Men av de pengarna är det bara 18,5 miljoner som är fria, som går till de museer som är myndigheter. Jag vill höra förklara så att jag förstår om det är de 18,5 miljonerna som gör det möjligt för museerna att helt fritt avgöra om man vill ha fri entré. Är kostnaden 18,5 miljoner enligt syn ? 33 i (fp) replik: Jag vill också tacka för instämmandet i uttalandet om yttrandefriheten. Det känns faktiskt väldigt gott. Om vi ska rekapitulera historien lite grann när det gäller museerna har vi satsat på att förstärka budgeten. I den bästa av världar skulle bestämma i den här frågan. Men lever vi bara i den näst bästa av världar, och bestämmer inte ensamt i den här frågan. Det går inte att få igenom allting som man har önskat sig. Det är faktiskt så att även på er sida är ni tre partier som ska jämka er samman. Här är jag väldigt nöjd med att vi har fått igenom denna kraftfulla resursförstärkning till museisektorn som gör att de själva kan prioritera om de vill satsa på pedagogisk verksamhet, på digitalisering, på fri entré eller eller någonting annat. Jag har pratat med flera av museiföreträdarna, som har sagt att det här innebär väldigt mycket. Det kanske inte innebär att man kan ha fri entré fem eller , men det innebär någonting i den riktningen. Får vi fortsätta ett tag till, den här mandatperioden och nästa vem vet hur det kommer att bli då? Vi kan i alla fall drömma om den situation som vill ha. Vi har landsmötesbeslut i ryggen. Det handlar om att det gemensamma kollektiva minnet ska vara fritt och tillgängligt för alla. Men till exempel har valt att med den resursförstärkning man får digitalisera och på det sättet tillgängliggöra samlingarna dygnet runt för alla människor runt om i hela vårt land. Det är också ett slags fri entré. 34 () replik: Jag tycker naturligtvis att den här formen av tillgängliggörande är viktig. Jag vill understryka det. Vad jag vill komma åt är dock att av den resursförstärkning som och övriga partier i regeringen föreslår är det mesta bundet till olika åtgärder. Det handlar om utställningsersättningar, resurser till nya museer, som ska bygga, flygplan som ska skyddas och så vidare. Det är alltså bundna medel. Det är 18,5 miljoner kvar som delas upp på de olika museerna. har sagt i debatten efter att budgeten kom att museerna nu har möjlighet att bestämma själva. Ska jag tolka det som att hade kunnat bestämma sig för att införa fri entré med de pengar man fick, men i stället valde att lägga dem på digitalisering? Det är min fråga. Det får inte finnas någon uppfattning om att vi socialdemokrater inte skulle tycka att man ska vårda kulturarvet. Jag blir så trött på att höra det här . Vi har exakt samma pengar för detta. Dessutom har vi 15 miljoner mer när det gäller kulturmiljövården, där ni låter länen betala kostnaderna för . Jag tycker att det är beklagligt att ni gör så. De behöver de här pengarna också för kulturarvsarbete ute i länen. Men håller vi oss till de statliga museerna, och då blir min fråga: Är det så att det är den här miljonen som ett museum kan få som man kan klara fri entré med? 35 i (fp) replik: När ber mig att tolka hur väljer att göra sin prioritering kan jag bara hänvisa till det pressmeddelande som gick ut strax efter att budgeten var framlagd. De berättar där hur de vill göra. Det här är egentligen replik. brukar säga: Vi är i stort sett överens. kan jag säga: Vi är i stort sett överens. Socialdemokraterna har 123 miljoner mer än alliansregeringen som budgetalternativ. När vi var i opposition sade jag samma sak: har mest; vi har 100 miljoner mer. Det är oppositionens privilegium att få föra debatten med det trumfkortet på hand. Jag vet precis hur bra det känns. Men jag vet att det Socialdemokraterna vill göra egentligen är att med hjälp av en skattechock höja anslaget till kulturen. Man föreslår en liknande satsning som vi nu har genomfört med till exempel Skapande skola. Den heter Kulturbryggan. Men jag konstaterar att av socialdemokratiskt regeringsinnehav blev det ingenting. Det blev inte ens en livboj, än mindre någon brygga. Så viktig var den skapande skolan då för er. Men är det viktigt, och det är oppositionens privilegium att få anslå mer pengar än man egentligen kanske kommer att kunna finansiera. Man inledde inte ens processen med att introducera detta med kultur i skolan. är det glädjande att vi är nästan överens om det också. Det är egentligen bara storleksordningen som skiljer oss åt. Jag kan försäkra om att vi kommer att hävda detta. Om vi får igenom det i budgetförhandlingarna är en annan sak. Men vi skulle naturligtvis gärna se mycket mer pengar till och en utbyggnad när det gäller låg- och mellanstadiet. I sak är nog egentligen och jag överens om det goda vi vill. 36 Kulturminister (): När ska besluta om 2009 års budget för utgiftsområde 17 sker det i ett kulturklimat som präglas av en intensiv och engagerad kulturdebatt. Den kanske inte alltför välfyllda kammaren kan i och för sig ge ett något annorlunda intryck. Men runt om i vårt land förs en spännande och framåtsyftande debatt om kulturens villkor och möjligheter bland kulturskapare, kulturentreprenörer och journalister, på institutioner och hos vanliga kulturkonsumenter. Som kulturminister är jag stolt och glad över att det äntligen finns en så livaktig debatt, att olika åsikter möts och att det finns en mängd idéer om kulturens betydelse och vad som kan göras för att stärka kulturlivet. Vilken skillnad jämfört med debattklimatet för bara ! Då uppfattades ofta diskussion om förändring som ett hot. möter jag, och inte bara jag, både nyfikenhet och förväntningar inför de förslag och förändringar som regeringen vill genomföra. Jag får också själv ta del av en mängd konstruktiva idéer och förslag. Det känns därför riktigt bra att kunna presentera en kulturbudget som är större än . Med de förstärkningar som regeringen presenterar i det förslag som vi nu debatterar i kammaren kan jag med tillfredsställelse konstatera att utgiftsområde 17 haft en så stor del av statsbudgeten. Regeringen har tre tydliga prioriteringar för kulturpolitiken: barns och ungas rätt till kultur, kulturarv för framtiden och förbättrade villkor för den nyskapande kulturen. Det är tre prioriteringar som styr såväl denna som våra tidigare budgetpropositioner. Det är tre prioriteringar som är bra för kulturen och för samhället i stort. Det är tre prioriteringar som ger förutsättningar för ett vitalt kulturliv nu och . Barns och ungas rätt till kultur är central. Det har visat sig i debatten också. Om jag ska rangordna mina prioriteringar är det kanske den viktigaste av dem alla. Jo, därför att kultur har en sällsynt förmåga att få människor att växa och tro på sig själva. Därför är det så viktigt att sänka trösklarna och öppna dörrarna till kulturen för nästa generation. Kulturen får aldrig bli en angelägenhet för bara en liten grupp människor. En bra kulturupplevelse för mig är den som lämnar kvar något i sinnet som jag inte bar med mig tidigare. Efteråt är jag kanske inte längre alldeles densamma, utan har fått med mig nya insikter som kommer att påverka mig, . Vi vet att kulturupplevelser tidigt i livet är avgörande för att man sedan ska utveckla ett kulturintresse som vuxen. Därför är barns och ungas rätt till kultur ett viktigt kulturpolitiskt mål. Det är i sin tur en förutsättning för att det ska finnas ett starkt och livskraftigt kulturliv också . Redan i fjolårets budget satsade regeringen därför bland annat 55 miljoner på , en reform för att få mer professionell kultur i skolan. Med årets budget bekräftar vi det vi sade då: Det här är en långsiktig satsning för barns och ungas rätt till kultur. Skapande skola är inget barnkulturår eller något tillfälligt projekt. Det är ett uttryck för en målmedveten ambition att göra kulturen och kulturupplevelserna till en självklar del av undervisningen och elevernas vardag. Och vi vet att det här är en välbehövlig och efterlängtad satsning, inte bara därför att skolorna får mer pengar utan därför att man nu på allvar måste diskutera hur kulturen bättre kan samspela med övriga skolämnen. Det måste finnas en handlingsplan. 213 kommuner, 34 stadsdelar och 49 friskolor har sökt och fått bidrag. Det innebär att elever i av kommuner har fått eller kommer att få del i Skapande skola. Jag har inlett en besöksturné för att få veta mer om hur denna reform har tagits emot av lärare och elever och planerar att besöka tiotolv kommuner och förvåren. Jag vill veta vad som har fungerat bra och vad som möjligen har fungerat mindre bra. Jag vill veta hur vi kan bli bättre på att stärka kulturens roll i skolarbetet. Regeringens ambition är, som flera av mina allianskolleger redan har tagit upp, att Skapande skola ska byggas ut successivt och omfatta alla elever i . Våra myndigheter och institutioner har naturligtvis också ett uppdrag att särskilt arbeta med barn och unga, och det ska genomsyra hela verksamheten. Vi kommer också att lyfta fram frågan om läsfrämjande insatser. Jag är oroad över att barn och unga det gäller framför allt pojkar läser mindre . I begynnelsen var Ordet, och det lär inte förändras oavsett hur avancerade tekniska produkter vi än får fram, därför att språket är avgörande för delaktighet och för demokrati. Litteraturen och berättandet utvecklar vår förmåga till fantasi och förståelse för varandra. Jag kommer därför att bjuda in bland annat förläggare, författare och biblioteken till en dialog om hur vi gemensamt kan stärka barns och ungas lustfyllda läsande. Vi ser också till att barn och unga även i fortsättningen kan gå in fritt på de statliga museerna. Det gäller alla utställningar, inte bara, som tidigare, basutställningarna. I denna budget, herr talman, ger vi ett tillskott till de statliga museerna på . Totalt innebär det att vi har tillfört mer än . De statliga museerna får därmed större möjligheter än tidigare att själva prioritera i verksamheten och att vårda och visa vårt rika kulturarv. Låt oss heller inte glömma bort att besökssiffrorna ökar. i lär till och med ha fler besökare nu än med så kallad fri entré. Samma sak gäller och . Jag tycker det är viktigt att framhålla att regeringen för till nya resurser utan att i detalj peka på hur man ska använda sina nya resurser. Jag är övertygad om att personalen och ledningen på museerna själva vet bättre än vi politiker hur vårt gemensamma kulturarv ska tas om hand och hur det ska kunna göras tillgängligt för dagens och morgondagens generationer. Vid sidan om barn- och ungdomskulturen och kulturarvet vill vi också skapa goda villkor för den nyskapande kulturen. Därför gör regeringen en satsning på scenkonsten, både på den fria och på institutionerna. Totalt sätter vi av , 10 miljoner till den fria scenkonsten och 10 miljoner till de regionala institutionerna. Även de nationella institutionerna Operan och liksom får mer resurser. Jag är också glad att tillsammans med näringsministern kunna göra en satsning på entreprenörskap inom kultursektorn. Vi får aldrig glömma bort att kulturen är långt mycket större än det som ryms i de offentliga kulturbudgetarna. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att detta är en kulturbudget som tillgodoser många av de behov som finns hos institutioner och det så kallade fria kulturlivet. Men det finns naturligtvis också, som flera har varit inne på, en oro för framtiden. Den internationella finanskrisen slår åt alla håll, och hur det kommer att påverka kulturen vet vi inte. Kommer vi att köpa färre böcker och bio- eller konsertbiljetter? Eller blir det kanske till och med så att vi prioriterar om till mer kultur och fler upplevelser: hockeybiljetter i stället för nytt kylskåp, teaterbiljetter i stället för ny gräsklippare, eller operabiljetter eller en ny gitarr i stället för en charterresa till solen? Det har också betydelse för kulturskaparna. Allt som allt har dock mer än 300 miljoner tillförts kulturbudgeten sedan alliansregeringen trädde till. Och som jag sade inledningsvis är det så att mitt politikområde har varit en så stor del av statsbudgeten som vi har vågat omprioritera. Det gör att jag är glad att få vara här i kammaren och presentera en budget som tydligt pekar ut våra viktigaste uppgifter: barn och unga, kulturarvet och den nyskapande kulturen. Tillsammans med ökade resurser gör det att vi skapar förutsättningar för ett bättre och rikare kulturliv i . (Applåder) I detta anförande instämde , , , och (alla m), och (båda c), i (fp) samt (). 37 () replik: Jag har ett antal frågor som jag skulle vilja få besvarade. Jag ställde i mitt anförande frågan om kulturministern kommer att återkomma i första tilläggsbudgeten om omställningskostnader till Rikskonserter eftersom konsekvensanalysen inte hade gjorts. vet man ju mer. Min andra fråga handlar om att kulturutskottet har en del förslag om pensionsvillkoren inom scenkonsten. Då blir det naturligtvis viktigt att ställa frågan: När kommer de här frågorna att få sin lösning vad gäller den ekonomiska biten? Det här kommer ju att kosta pengar. Min tredje fråga handlar om att för sedan hade ett önskemål om att man skulle återföra skelettmaterial. Kulturministern uttalade sig i väldigt positiva ordalag om att detta skulle ske på ett bra sätt. har jag fått information om att man inte har kommit fram till någon lösning, och då undrar jag vad kulturministern kommer att göra i det sammanhanget. Min sista fråga blir kulturministern säkert inte överraskad över. Den gäller det finsk-svenska tv-utbytet. Vi hade en interpellationsdebatt där kulturministern lovade att träffa ett antal kvinnor i för att diskutera möjligheten att förvaltningsområdet i för sverigefinnarna skulle få samma möjligheter som man har i , och , alltså att få möjligheten att avgiftsfritt se den finska kanalen. 38 Kulturminister () replik: När de gäller Rikskonserter kan jag konstatera att verkar tämligen ensam i hela utskottet och, ska jag väl säga också, bland samtliga partier med att ifrågasätta den omprioritering som vi nu gör. Det här var heller ingen nyhet för Rikskonserter. Det var ett antal träffar , och det var också en hearing då parti ändå, kan man väl säga, satt med i diskussionerna, där man ifrågasatte mycket av det som Rikskonserter då gjorde. Det är alltså inte så märkligt att vi omprioriterar. Jag vet att frågan dessutom varit uppe i utskottet. När det gäller pensionsvillkoren är det en fråga som debatterats , , vill jag minnas. Det är en följetong. Det vi nu gjort, vilket den förra regeringen inte gjorde, är att vi tillsatt en utredare. Ärendet ligger under Finansdepartement och blir klart i vår. Tillsammans med scenkonstinstitutionerna, såväl de fackliga organisationerna som Svensk Scenkonst, går man noga igenom hur man ska försöka lösa detta , för det är ingen lätt fråga. Det visar också den tid som det har tagit. Beträffande har jag sagt att vi från vår sida är beredda att hjälpa till så långt det över huvud taget är möjligt för att kvarlevor ska kunna återföras till dem som kan ta hand om dem. Det finns inga som helst hinder i vägen från sida. Vi bidrar också genom de dialoger vi har med de museer som är engagerade, för att därigenom hjälpa till. Den frågan stoppas alltså inte från vår sida. Frågan om de finsk-svenska tv-sändningarna är tekniskt komplicerad, och det vet också. En del som inte hade tillgång till tv-sändningar har det , andra har det inte. Jag har fört upp diskussionen med såväl den finska kulturministern som kommunikationsministern, och man gör vad man kan för att försöka lösa det hela. Mer tillkommer förhoppningsvis. 39 () replik: Låt mig börja där kulturministern slutade, att det är en teknisk fråga att ge samma möjligheter till förvaltningsområdet i som de som , och har. Jag skulle vilja säga att det handlar om vilja. Det handlar om att bestämma sig för att vara rättvis eftersom vi har ett särskilt ansvar för det förvaltningsområde som sverigefinnarna och finska språket har i . Det är bra att , och har de möjligheterna, men jag förstår inte logiken i det här sammanhanget. När det gäller Rikskonserter säger kulturministern att jag är ensam om att tycka saker och ting. Det är möjligt, men det behöver inte betyda att jag har fel. Det jag säger är att det finns en viktig principiell frågeställning när det gäller beredningen. Vi vet att det förekommit en dialog, men det har inte klart uttalats hur stor neddragningen skulle vara. Jag tycker som gammal kommunalkamrer att man alltid ska göra konsekvensbeskrivningar för att veta hur man kan genomföra neddragningar, vilket alltså inte har gjorts i det här fallet. Vidare tycker jag att man också ska ta ansvar för den verksamhet som finns så att alla förändringar kan ske på ett bra och acceptabelt sätt. Beträffande pensionerna och så vidare har det ju förekommit en hel del pensionsöversyner och utredningar även under den socialdemokratiska regeringstiden. Frågan är: När kommer dessa förändringar att genomföras? Vi har från kulturutskottet föreslagit ett tillkännagivande. Det innebär att regeringen har frågan i sitt knä. Det är kulturministern som bestämmer när det kan genomföras så att det blir ett positivt resultat. 40 Kulturminister () replik: Låt mig börja med det sista som tog upp. Vi kan inte fatta några som helst beslut förrän utredningen är klar och vi har förslag att ta ställning till. Som jag sade i mitt tidigare inlägg kommer den någon gång under marsapril, och då återkommer jag gärna till med en diskussion om förslagen. När det gäller Rikskonserter och konsekvensanalyser kan man möjligen tycka att de ska göras, men signalerna var väldigt tydliga att det skulle bli neddragningar och omprioriteringar för att stärka det fria musiklivet. Ändå har Rikskonserter låst en stor del av pengarna innan de fått budgeten och beslut fattats, vilket kan tyckas en smula märkligt.