prot · GV09134 · 2008-06-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Svar på interpellation 2007/08:706 om stöd för introduktion och delaktighet 1 Integrations- och jämställdhetsminister (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder i syfte att introduktion och delaktighet i det svenska samhället inte ska förhindras av avsaknaden av . Jag instämmer med om att tillgång till är viktigt för människors möjlighet till introduktion och delaktighet i det svenska samhället. En särskild utredare har också lämnat förslag till lösning på hur personer som är folkbokförda i ska kunna få ett (SOU 2007:100). Utredaren föreslår att polisen ska ansvara för att utfärda sådana . Justitieministern har emellertid, som också nämner i sin interpellation, i ett skriftligt frågesvar förklarat att det under beredningen av utredarens förslag gjorts bedömningen att polisen inte bör anförtros uppgiften. Skälet till detta är att polismyndigheternas arbete bör koncentreras till det som ligger inom polisens kärnverksamhet. arbetar vi nu vidare med beredningen av ärendet och kommer att redovisa regeringens ställningstagande i budgetpropositionen, och jag kan försäkra att frågan har hög prioritet. I avvaktan på att problemet får en lösning fortsätter jag att arbeta för att introduktionen för nyanlända flyktingar med flera ska bli så snabb och effektiv som möjligt. 2 (): Jag ska börja med att tacka för ett svar som knappt är något svar. Jag har ställt frågan med anledning av att jag har lyft fram frågan om vid ett flertal tillfällen. Det första tillfället som jag lyfte fram frågan var i en motion . lämnade jag in en interpellation till i frågan om . Interpellationen besvarades av integrationsminister . Hon utlovade då en skyndsam utredning för att åstadkomma en tillfredsställande lösning på problemet att många människor nekas att få . har slutat att över huvud taget utfärda . Det fanns också stora svårigheter. hänvisas människor till bankväsendet. Jag har blivit kontaktad av studentföreningar som berättar att utländska studenter inte kan få . Jag har också blivit kontaktad av personer som beskriver att det även blir problem med den fria rörligheten inom EU med arbetskraft som verkar i därför att man inte kan få . Att utländska studenters studier nu ska försvåras genom att man ökar avgiften för dem är inte ett sätt att lösa problemet med . Vad jag skulle vilja veta är vad man gör från regeringens sida. I svaret från ministern står det att polismyndigheternas arbete bör koncentreras till det som ligger inom polisens kärnverksamhet. Då måste jag fråga ministern om pass är en kärnverksamhet, för är det ju polisen som utfärdar pass. Eftersom utredaren ansåg att polisen är särskilt lämplig för den här uppgiften blir min fråga: Varför tycker inte regeringen det? Om jag har förstått det rätt är det polisstyrelsen som anser att man inte bör utfärda . Men regeringen har ju haft för vana tidigare att köra över remissinstanser och inte lyssna på dem, och i det här fallet var utredaren väldigt noga med att påpeka att lämpligheten hos polismyndigheten är god. Det som jag utlovades var att det skulle ske en skyndsam hantering. I svaret som jag har fått från hänvisas det till budgetpropositionen. Då blir frågan: När kommer ett resultat? Justitieministern säger ju i sitt svar att hon inte kan utlova en lösning 2008. Det betyder att det blir . Då är det alltså jag ställde min första interpellation i ärendet. Därför tycker inte jag att frågan har högsta prioritet, som ministern säger i svaret här i kammaren. Problemet med introduktion och delaktighet är, och jag har försökt rada upp ett antal problem, att människor har svårt att söka jobb då de inte kan identifiera sig, kan inte hyra film, kommer inte in på krogen, kan bli nekade att handla på Systembolaget. Det här gäller utländska medborgare från olika länder som inte får tag i . Då frågar jag vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att introduktion och delaktighet i det svenska samhället inte ska förhindras, och svaret är: Inget. Ministern svarar: Jag fortsätter att arbeta för att introduktionen för nyanlända flyktingar med flera ska bli så snabb och effektiv som möjligt. Men hon har ingen konkret åtgärd. Därför, herr talman, kvarstår min fråga: Vad tänker regeringen göra? Och hur kan man tycka att det är en skyndsam hantering när frågan har dragits i långbänk ? Det är obegripligt för mig. 3 Integrations- och jämställdhetsminister (): Som säger ställde hon en interpellation till regeringen . Hon fick svar . tillsattes en utredning som skulle lägga fram förslag på vem som skulle utfärda för att personer som är bosatta i men som inte kan identifiera sig ska kunna få på ett rättssäkert sätt. Utredaren har lagt fram ett antal olika förslag. Bland annat nämns polismyndigheten, och . bereder regeringen förslaget inom . Vi har fattat beslut om att polismyndigheten inte är den rätta myndigheten för detta. Även om de utfärdar pass betyder det inte att vi kan ålägga dem hur många andra uppgifter som helst, för syftet är att de ska kunna renodla sina uppgifter så långt möjligt. Vi återkommer i budgetpropositionen med alla svar som vill ha. bereds frågan i . Det var som sagt som utredningen lades fram för regeringen, och är det juni. Det är inte ovanligt att den här typen av frågor tar lite att bereda än vad vill göra gällande här. Återigen vill jag påpeka att det handlar om människor som inte kan identifiera sig. Därför måste vi hitta ett rättssäkert sätt att göra detta, och då kan vi inte hålla på med tillfälliga lösningar. Jag förstår att det är många människor där ute som har svårt att uträtta sina vardagliga ärenden när de saknar , men vi bereder detta skyndsamt och återkommer så fort som möjligt. 4 (): Problemet är att det inte händer någonting. Som jag noggrant påpekade hade jag så sent som fortfarande inte kunnat se på regeringens hemsida att man hade tillsatt någon utredning. Sedan fick jag svaret att det hade tillsatts en utredning . Jag har sedan legat på i den här frågan, och man har återkommit och sagt att det ska komma ett konkret svar från utredaren och att frågan ska lösas. De här människorna som befinner sig i är inte en liten grupp. Vi pratar om utländska studenter, vi pratar om gästprofessorer och vi pratar om människor som är anställda på företag och verkar i som inte är gifta med en svensk medborgare och därmed inte kan skaffa sig ett svenskt . Det är en jättestor grupp. Svenska medborgare som inte har en anhörig och inte kan verifiera vem de är har inte heller möjlighet att skaffa sig . Det kan handla om en så enkel sak som att kunna ta ut pengar. är det många som har betalkort. Men det är inte alla som har den möjligheten, framför allt inte de människor som har anlänt till och som inte kan få ett konto. Den här frågan måste komma till en lösning. hänvisar till budgetpropositionen. Med all respekt för att regeringen säkert har massor av bra idéer, vilket jag i och för sig inte riktigt tror på, och återkommer till frågan i budgetpropositionen, så kommer det att ta . Jag förstår inte hur frågan kan höra hemma där. Det här är en sak som måste lösas. Om polisen inte ansågs vara en lämplig myndighet, finns det då inte någon annan myndighet som eller skattemyndigheterna? Det finns ju flera myndigheter. Min fråga är då: Är det därför att polisen anser att det här inte ingår i deras kärnverksamhet och att man behöver pengar för detta som man har sagt nej? Kan man hävda att pass är en kärnverksamhet är steget inte långt till att utfärda . Därför kan jag fortfarande inte förstå svaret från . Jag kan inte heller förstå hur man ska jobba för att introduktionen för nyanlända flyktingar ska bli så snabb och effektiv som möjligt när det gäller delaktighet i det svenska samhället om man inte kan få . Det försvårar omständigheterna för människor. Diskussionen och debatten om papperslösa visar människor som lever på skuggsidan, men talar vi om människor som är här legalt. Det är människor som genom EU:s fria rörlighet är här och arbetar och verkar men som inte kan få ett . Det handlar också om svenska medborgare, men problematiken gäller nu de utländska medborgare som har kommit till , fått uppehållstillstånd och verkar här utan att kunna få ett . Man borde därför försöka snabbutreda vem som ska göra det och inte hänvisa till en budgetproposition. Med all säkerhet kommer den att dra ut . Vi kanske inte får ett resultat . Om den myndighet som regeringen då föreslår inte vill ha det säger regeringen att man måste utreda det vidare. Vad ska dessa människor göra ? Vad är svaret från integrationsministern? Hur ska de kunna identifiera sig ? Hur ska de försöka verka och leva? Hur ska de kunna bli delaktiga? Vid EU-valet kommer de som är EU-medborgare att krävas på legitimation när de ska rösta. Då kan de inte identifiera sig med ett och hindras från att rösta. Jag har inte fått ett svar, herr talman. Jag vill gärna ha ett svar. Jag upprepar mina frågor till integrationsministern. 5 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag håller med om att det är ett problem. Mitt svar är att frågan bereds inom . Vi återkommer till frågan i budgetpropositionen. Vi ska se till att dessa människor kan rösta i EU-valet ; det kan jag lova dig. Frågan bereds i vanlig ordning. Vi kan inte ge en tidpunkt för när det ska bli möjligt att utfärda , men vi återkommer till frågan i budgetpropositionen. kan väl inte tro att bara för att vi säger att vi ska återkomma i budgetpropositionen så jobbar vi inte med frågan i ? Vi återkommer med detaljerade svar till och resten av i budgetpropositionen . 6 (): fick vi svaret att polisen skulle ta hand om frågan. 2008 får vi reda på att regeringen bereder frågan och återkommer i budgetpropositionen. Vi får alltså kanske ett svar på samma fråga: Vem ska utfärda ? Jag har påpekat att jag tycker att regeringens hantering av frågan är ovanligt saktfärdig. Jag önskar för alla de människor som upplever problem med att frågan får en mycket skyndsammare hantering och att vi slipper vänta ända . Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellationerna 2007/08:650, 654, 655 och 660 om fastighetsskattens effekter 7 Finansminister (): , , och har interpellerat i frågor som samtliga är ställda mot bakgrund av att låtit SCB göra en prognos av utfallet av fastighetstaxering för småhus. Enligt denna prognos kommer taxeringsvärdena att öka. Jag väljer att avge ett gemensamt svar på interpellationerna. Den statliga fastighetsskatten på bostäder är ersatt av en fastighetsavgift. Utöver den av regeringen utlovade begränsningen av fastighetsavgift för pensionärer har jag inte för avsikt att vidta någon annan förändring av boendebeskattningen. Att den relativt begränsade fastighetsavgiften i vissa fall kan bli högre och senare år beror dels på höjda taxeringsvärden, dels på indexeringen av fastighetsavgiftens takbelopp. Dessa höjningar är sådana som kunnat förväntas, vilket framgår av propositionen om fastighetsavgift. Jag avser därför inte att vidta några särskilda åtgärder med anledning av detta. De pengar som tillkommer genom avgiftshöjningarna kommer kommunerna till godo utan att statsbidragen sänks. Jag vill framhålla att avgiftssatsen på av taxeringsvärdet är lägre än fastighetsskattesatsen på av taxeringsvärdet. Detta förhållande samt taket för fastighetsavgiften betyder att taxeringsvärdeshöjningar för småhus inte längre ger lika stora ökningar av beskattningen som var fallet med de tidigare fastighetsskattereglerna. Hur den kommunala avgiften fördelas över landet kommer att kunna besvaras först när det faktiska utfallet är känt. Då , som framställt interpellation 2007/08:654, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen. Talmannen konstaterade att , som framställt interpellation 2007/08:650, inte var närvarande i kammaren. 8 (): Interpellationen är skriven av och handlar om den beräkning som finansminister hänvisade till. Den visar att fastighetsavgiften kommer att slå hårt runt om i vårt land. Jag vill börja med att visa en tidningsbild där en allianspartner till finansministern säger oj, oj, oj till att av läns småhusägare får höjd skatt. Tittar vi på , som jag kommer från, i samma beräkning som sade oj, oj, oj till är det åtta kommuner som får 100 procents höjning av fastighetsskatten och fyra kommuner får . I min hemkommun får vi 95 procents höjning av den kommunala fastighetsavgiften. I får man . Det ska jämföras med kommuner som , , och som inte får höjd fastighetsskatt. Det är det som interpellation bottnar i. Orättvisan är total. Svaret från är att det är för tidigt att dra några växlar; vi får vänta och se. Men låt oss leka med svaret lite grann, finansministern, och än en gång räkna upp: i åtta kommuner i och ingenting i , och . Vad är finansministerns svar i det läget? 9 (): Jag tackar finansminister för svaret på min interpellation. hälsar också och tackar, men hon liksom jag är inte riktigt nöjd med svaret. SCB och Villaägarnas beräkningar visar att mer än hälften av alla småhusägare i landet kommer att få höjd skatt . har de haft en låg fastighetsskatt men får nu skatten höjd till . Sedan fortsätter höjningarna allteftersom index räknas upp. För mitt hemlän visar prognoserna att taxeringsvärdena stiger i samtliga av länets åtta kommuner. I sju av dem är det mellan och av husen som får en höjning. I , med de högst taxerade husen, är det drygt hälften som kan räkna med en höjd skatt. Det är minst sagt ett svek mot alla som trodde på de borgerliga partiernas löften om avskaffad fastighetsskatt. Regeringen har bytt namn på skatten, men den finns likväl kvar. Dessutom är den så kallade kommunala avgiften mer än dubbelt så hög mot vad som sades i valrörelsen. Undra på att protesterna är högljudda runt om i landet. Det som folk protesterar mot är inte bara de brutna vallöftena. Det handlar lika mycket om den stora orättvisa som gäller . Husägarna i glesbygden betalar samma skatt för sina små egnahem som husägarna i , och gör för sina hus. Där är villorna värderade till . I är värdet i bästa fall några . Värdet på villorna i , och växer utan att ägarna behöver göra annat än att se på. Värdet på husen i minskar oavsett hur väl man sköter dem. De höjda taxeringsvärdena är i första hand resultat av indexuppräkning. Trots helt olika förutsättningar ska husen beskattas lika. Denna orättvisa blir särskilt tydlig i det exempel som jag skrev om i min interpellation. Det handlar om en kvinna som hittade ett trevligt hus i som hon ville köpa. Utgifterna för lån och andra boendekostnader skulle inte bli högre än hyran för den lägenhet som hon bodde i. Därför skulle det inte vara något problem för henne att klara av utgifterna för sitt nya boende. Men banken gav inte lån till husköpet utan stoppade affären. Banken menade att husets värde inte borgade lånet eftersom man räknade med att värdet kommer att minska framöver. I motsats till husen i huvudstadens välmående grannkommuner är inte ett husköp i en lönande investering för framtiden. Det är en förlustaffär. Här köper man hus för att bo i, inte för att spekulera i kommande vinster, ändå kan inte alla förverkliga sin dröm om en liten röd stuga på landet. Trots detta anser alltså regeringen att boende i och på andra mindre orter i landet ska betala samma skatt för sitt hus som villaägarna i tillväxtregioner. Det är inte rimligt utan i högsta grad orättvist. Min fråga till finansministern kvarstår: Vad tänker finansministern göra för att husägarna i landet ska få mer rättvisa villkor för sitt boende? 10 HANS (): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret på interpellationen, även om det är förbluffande att finansministern är så uppenbart nöjd med ett skattesystem som ger samma skatt för en lyxvilla som är värd flera miljoner som för ett ordinärt småhus som är värt . Det är en mycket märklig syn på rättvisa. Det skattesystem som vi har när det gäller fastighetsskatten innebär, om vi tar mitt hemlän , att i stort sett alla fastighetsägare får höjd fastighetskatt när taxeringsvärdena höjs 2009. Det upplever man naturligtvis som väldigt orättvist eftersom man helt slipper höjning för dyra fastigheter som framför allt finns i storstadsregionerna men även i mitt hemlän. Dessutom har man tidigare fått en väldigt stor sänkning av skatten för de dyraste fastigheterna. Det fanns väljare som lyssnade på lockropen från de borgerliga partierna inför valet. Det var lite olika bud; en del ville avskaffa fastighetsskatten helt, en del ville sänka den ordentligt. Det talades om ett tak på . Det är ganska långt från de vi har . Om man dessutom är låginkomsttagare har man fått uppleva att man inte har fått del av de stora skattesänkningarna på dyra fastigheter. Man har blivit av med den begränsningsregel som tidigare fanns när det gällde skatten som innebar en begränsning av hur mycket fastighetsskatt man behövde betala i förhållande till inkomsten. tänker regeringen återinföra en sådan begränsningsregel, men bara för pensionärer har jag förstått. Det upplevs som ännu mer orättvist. Om man säljer sitt hus får man dessutom vara med och betala den sänkta fastighetsskatten för de dyra fastigheterna i form av höjd reavinstskatt. De som sitter med låga inkomster i små billiga fastigheter får en höjd beskattning, medan de som äger de dyraste villorna får sänkt skatt. Det är ett oerhört bakvänt resonemang. Före valet pratades det om en gräns på . Jag har förståelse för att finansministern kom till slutsatsen att det inte går att sätta gränsen så lågt. Pengarna behövs för att finansiera den allmänna välfärden. Det är en riktig bedömning av finansministern. Pengarna behöver tas in. Men vad jag inte kan begripa är att man väljer att ta in dem på ett så fruktansvärt orättvist sätt. Det måste ju gå att ta in pengarna med en betydligt rättvisare fördelning. Jag vill därför fråga finansministern om han verkligen inte är beredd att göra någonting åt den uppenbart orättvisa utformning vi har av fastighetsskatten. 11 (): Jag vill tacka interpellanterna för att vi får möjlighet att diskutera fastighetsskatten i denna härliga . Jag vill också tacka statsrådet för svaret. Frågan är: Hur ska fastigheter beskattas? Det är det grundläggande. Ska vi beskatta efter inkomst till exempel? Det är väl ingen här som tycker att man ska betala hyra i bostadsrätter eller hyresrätter efter hur hög inkomst man har. Det systemet har vi haft tidigare. Det har inte funnits något samband mellan inkomsten och den skatt man ska betala när man bor i villa. Jag tycker att det viktigaste är att ta reda på vad Socialdemokraterna tycker. Vad tycker Socialdemokraterna, i den här frågan? Kan ni lova att återinföra det gamla systemet? De tidigare statsråden och ägnade sig ofta åt att diskutera alternativen. Interpellationsdebatter har just karaktären att man får granska vad de andra säger. Hur vi än har granskat under de här två åren har vi inte sett något alternativ till den bostadsbeskattning som finns . Härförleden lade alliansen i skatteutskottet fram en beräkning, som jag har framför mig, om hur stor skillnad det var mellan det gamla systemet och det nya. Vice ordföranden i skatteutskottet sade att han tyckte att det var fel att jämföra det nya systemet med det gamla. Han var här och diskuterade detta. Han hade inget svar då heller. Jag är beredd att jämföra med vilket system som helst som Socialdemokraterna lägger fram, men det kommer inget system. I denna fina tid tycker jag att man ska åka hem och skriva debattartiklar. I till exempel, som kommer från, får 8 369 hushåll sänkt fastighetsskatt med jämfört med om man hade haft det gamla systemet. Det är inte mycket, men något. Jag undrar om de säger nej till detta. I får man något mer, och de är något fler, 4 500. I får man . Det är hela 12 565 hushåll som får det. Det är dubbelt så mycket som . Jag undrar om de säger nej till detta. Man kan gå vidare till till exempel. är inte med i debatten, men det är ändå intressant. Där får man . Det är 9 128 hushåll. Man kan diskutera om beräkningarna är exakta. Som har påpekat är det en brist att man inte har tagit hänsyn till 4-procentsregeln. Man kan också diskutera hur höga skattepåläggen kommer att vara i varje enskild kommun. Det viktigaste är: Vad har vi att jämföra med när vi ska diskutera fastighetsskatten? Jag tror att det finns väldigt många hushåll här i landet som funderar på om Socialdemokraterna tillsammans med och kommer att återinföra den helt absurda skatteregel som tidigare fanns på bostadsbeskattningens område. 12 (): Först vill jag tacka interpellanterna som gör det möjligt för oss att en sådan här fin dag debattera fastighetsskatten. Lite grann tenderar det att här bli hembygdens dag, har jag en känsla av. Också jag tänker tala om hur fastighetsskattenivåerna kommer att höjas i detta utifrån den undersökning som har gjort med hjälp av SCB. Jag tycker att det finns anledning att debattera frågan mot bakgrund av de utfästelser som regeringen trots allt har gjort när det gäller fastighetskatten att alla nu ska få mycket lägre fastighetsskatt. Men i till exempel Värmlandskommuner som , , , och kommer av fastighetsägarna att få höjd fastighetsskatt. Jag tycker att detta är anmärkningsvärt. Jag vet att totalt sett tar den här regeringen ut mindre i fastighetsskatt i kronor räknat än den tidigare regeringen med hjälp av och gjorde. Självklart vet jag det. Men uttaget fördelas på ett djupt orättvist sätt. Det visar den senaste fastighetstaxeringen. Ute i landet blir det höjd fastighetsskatt, medan man i kommuner i inte alls drabbas på samma sätt. föregick mig lite grann. Han vet att jag är väldigt kritisk till de beräkningar som ni från alliansens sida i panik gjorde när ni fick se de här siffrorna. Ni menar att alla tjänar på era förslag. Ni har gjort listor som gäller alla kommuner och talar om hur bra alla fastighetsägare får det. Men det är inte så. Ni ljuger med era siffror. Ni har inte tagit hänsyn till att vi tidigare hade en begränsningsregel som gällde alla och som innebar att ingen skulle behöva betala av hushållets inkomst i fastighetsskatt. Inte heller tar ni upp att det fanns en dämpningsregel; i en liten fotnot skriver ni om det. Ni har alldeles glömt bort att ni faktiskt har höjt reavinstskatten till för att finansiera det hela. Vilka får betala? Ja, naturligtvis är det de boende som får betala. Det är viktigt att också detta kommer fram i debatten. Jag tycker att ni ska vara ärliga. Efter er fastighetsskatteomläggning är, vet vi också, den enda region som betalar en mindre del av det totala fastighetsskatteuttaget jämfört med tidigare. Alla andra regioner betalar en lika stor eller större del när det gäller fastighetsskatteuttaget. Detta är något att tänka på. Jag har också läst den kommentar som hade när regeringens ekonomiska politik gicks igenom. De sade att sänkningen av fastighetsskatten ökar inkomstklyftorna och missgynnar näringsverksamhet intressant. De menar att utvecklingen gör att man hellre investerar i fastigheter än man investerar i företag. Misslyckad reform av fastighetsskatten var rubriken på ett pressmeddelande som fanns på . Men detta är väl bara en randanmärkning. Egentligen har jag samma övergripande fråga som övriga debattörer här: Vari ligger det rättvisa i den här regeringens fastighetsskatt? 13 (): Vi har hört flera debattörer här säga att man ska vara försiktig med siffror, så också jag får väl vara det. Därför säger jag att jag inte kan gå i god för att mina siffror är alldeles korrekta. I fastighetsskattedebatten, som jag har försökt att följa, har jag till exempel fått informationen att det är ca 250 000 villaägare som har fått höjd fastighetsskatt nu kallad avgift. Det har förekommit exempel på fastigheter som fått sänkningar med både 50 000 och , medan andra har fått höjningar med ca . Naturligtvis är både fastigheter och betalningsförmågan olika.