prot · GV0998 · 2008-04-17 00:00:00 — Vi har alltså i hög grad identifierat detta, inte som ett problem i första hand, utan som en fantastisk möjlighet för , och vi ska återkomma med ytterligare förslag för att stärka undervisningen i entreprenörskap i hela utbildningssystemet. 73 (): har redovisat hur trafiken utvecklades . Man noterar två positiva saker: dels att andelen miljöbilar är större än tidigare, dels att energianvändningen per nyförsåld bil är lägre. Men man noterar också att lastbilstrafiken har ökat mycket, och ökad lastbilstrafik och ökad vikt och last gör att det är mer koldioxid från lastbilstrafiken. Detta förtar de positiva effekterna från personbilssidan. Därför undrar jag hur infrastrukturminister tänker hantera det här problemet. Tänker ministern ansluta sig till Klimatberedningens helt eniga förslag från sju partier om att införa kilometerskatt för lastbilar för att komma till rätta med klimateffekterna av lastbilstrafiken? 74 Statsrådet (): Det som är oerhört viktigt och även drivande i den kommande inriktningen för planering av både väg och järnväg är naturligtvis klimatutmaningen. Därtill är naturligtvis Klimatberedningens underlag en viktig proposition att kroka arm med när vi lägger fram inriktningsmålen till 2020. Därav följer att det är ett oerhört viktigt arbete som pågår med anledning av remissarbetet kring de olika förslag som ligger i klimatberedningen, allt i syfte att begränsa koldioxidutsläppen och också se till att transportsektorn, vilket transportslag som än väljs, används på det miljöoptimala sättet. Inriktningen på det kommande arbetet är mycket tydligt att alla olika transportslag på ett mycket bättre sätt måste kroka arm med varandra så att varje transport som eventuellt går på väg har en smidighet när det gäller att gå över till järnväg och i nästa led också använda sjöfarten. 75 (): Jag fick inget svar på frågan om ministern planerar för införande av kilometerskatt för lastbilstrafik som , , och redan har gjort och som många andra länder planerar att göra. Det finns en stor skillnad mellan det slitage och övriga kostnader som uppkommer för samhället och vad lastbilstrafiken betalar in. Det glappet är mycket större än för sjöfart och järnväg som är alternativ för godstransporter. är det faktiskt billigare att åka en 40-tons lastbil än att åka taxi, och det är anledningen till att vägtrafiken ökar väldigt mycket mer än vad järnvägstrafiken och sjöfarten gör. Vi kommer aldrig att kunna nå klimatmålen om det inte blir ekonomiskt intressant. Vi kan bygga all infrastruktur i världen, men är det billigast att köra lastbil hela vägen kommer det att bli så i fortsättningen, och det kommer inte att stämma överens vare sig med regeringens eller med någon annans klimatambitioner. 76 Statsrådet (): Tack, , för frågan som sådan! Jag tror att det är viktigt att vi alla är införstådda med att när vi arbetar med ett flertal mycket viktiga politiska prioriteringar måste naturligtvis Klimatberedningens olika skatteförslag hanteras i sin ordning. Den klimatpropositionen är dock inte isolerad från infrastrukturplaneringen eller det långsiktiga vägvalet. Det hör i allra högsta grad samman med på vilka nivåer man lägger sig och med vilka skatter man väljer. Kilometerskatten är en sådan fråga som är ute på remiss. Jag vill ändå bara ta en parentes kring kilometerskatten. Vi har haft ett flertal diskussioner och debatter om den, med anledning av att jag är noga med att poängtera att nya skatter, om vi inför sådana, inte får slå negativt mot vår näring och vår industri. Skogsindustrin är en sådan industri som vi är mycket starkt beroende av i vårt land. är ett avlångt land, och skogsindustrin har inte så många transportalternativ. Därför får vi inte skapa skatter som slår ut vår egen industri. kommuns kostnader för eventuell flygskola 77 (): Jag vill rikta min fråga till näringsminister . Det gäller den europeiska flygskolan. beslutade regeringen att var den enda orten i som skulle vara kandidat för den europeiska flygskolan. fick regeringens uppdrag att utreda det. Det är en liten kommun, och man har lagt ned mycket arbete. Det har inte varit gratis att ta emot besök, svara på frågor och delta i utredningar och andra sammankomster. Notan ligger på 24 miljoner. skrev våra kommunalråd, socialdemokrat och centerpartist, till regeringen och bad att få veta när pengarna skulle utbetalas till . har man inte fått något svar. har man inte fått några pengar. Jag skulle vilja veta: Är det god ton av regeringen att inte svara på en sådan här allvarlig fråga för en liten kommun? 78 Näringsminister (): Det är en högst berättigad fråga som ställer. Dock skulle jag vilja säga att den gång en regering ger löften av olika slag är det rätt bra att man också ser till att det finns pengar. Vi har sett rätt många exempel på mitt departement och på många andra departement där man från den förra regeringen har lovat allehanda saker men tyvärr glömt att skicka med pengarna. Det är det som har hamnat i. Jag vet att min kollega har rätt många som tror att de ska få en del vägbyggnader som det inte finns pengar till. Det finns en massa järnvägssträckningar som det också getts löften om. Det är ett otyg när politiker, framför allt i regeringsställning, ger löften om vissa saker och säger att man kommer att få betalt. Fakturan har överlämnats till den nya regeringen, och vi måste bereda ärendet. Det är också fråga om vad som händer med det konkreta förslaget, och den beredningen pågår just nu i . Jag kommer att återkomma när den beredningen är klar. 79 (): Den här frågan är fortfarande högaktuell. I min senaste debatt med försvarsminister sade han att arbetet fortsätter och att det är ett land som inte har skrivit på . Det kommer att dra ut väldigt mycket, och kanske går hela projektet omkull, fast är beroende av piloter. Men det kostar oerhörda summor, så jag förstår att det är en svår fråga. Trots allt fanns det ett avtal med den förra regeringen, och det finns fortfarande med den här regeringen till utgångspunkten: är en liten kommun. 24 miljoner är oerhörda summor för oss där hemma. De pengarna skulle vi behöva ha till annan verksamhet. Det är ett svårt läge hos oss. Vi förväntade oss att det här skulle ha gett oss jobb. Det har det inte gjort jo, en massa jobb men ingenting betalt för det och inte det antal arbeten som vi hade räknat med. Jag skulle fortfarande vilja ha ett svar på när pengarna kommer. 80 Näringsminister (): Jag upprepar det jag sade. Det är otroligt tråkigt om den förra regeringen lovade en massa pengar till kommunen utan att skicka dit några pengar. Det är ett löftesbrott, tycker jag. Det är också otroligt underligt att man ger löften men inte avsätter några pengar i budgeten. Möjligen skulle man ha behövt syna detta så kallade avtal med regeringen lite tidigare. Vi tycker att det är bra att olika kommuner försöker ha olika strategier för att skapa jobb och tillväxt. Det har naturligtvis också en nationell betydelse. Det jag har gjort är att fördela de resurser som vi har till regional utveckling ut till länen. Vi har strukturfonderna som vi jobbar med, vi har medfinansiering från de regionalpolitiska medlen och ytterligare medel. I första hand är det de medlen som ska användas för den här typen av åtgärder runt om i landet. Annars är det många kommuner som med rätta skulle kunna vända sig till regeringen och säga att man behöver pengar. Vi har försökt trycka ut det på länen så att det finns ett regionalt ansvar nära de kommuner som tar fram de olika idéerna. Just det här ärendet bereds nu i regeringen, och jag kommer att återkomma i frågan. 81 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . kom granskning av lärarutbildningen, och två bilder blev tydliga. Den positiva bilden visar att kvalitetsutvecklingen går framåt, åt rätt håll, och att lärarutbildningen utvecklas i ett väl fungerande program. Den negativa bilden är att allvarlig kritik riktas mot tio lärosäten, framför allt därför att man saknar forskarutbildade lärare. chef säger i ett pressmeddelande: Det är oförsvarbart att det avsätts så pass lite forskningsresurser till landets största grundutbildning. Jag undrar vad statsrådet avser att göra för att vi ska få fler forskarutbildade lärare i lärarutbildningen. 82 Statsrådet (): kritik riktade sig väl i första hand mot de här lärosätena, för det finns fler än tio lärosäten som inte fick kritik. Där har man uppenbarligen gjort en prioritering och avsatt sådana resurser att man har kunnat betala forskarutbildade lärare. Men alla vet att den här regeringens huvudmål på högskoleområdet är att höja kvaliteten. Till kvaliteten hör att det i lärarkåren finns åtskilliga med egen forskarerfarenhet. Vi har avsatt mer pengar, 120 miljoner , 240 miljoner det här året, av vilka huvuddelen har gått till det humanistiska och samhällsvetenskapliga området, bland annat lärarutbildningar. Jag tycker nog att regeringen har gjort vad den kunnat för att öka möjligheterna till det. ska man väl säga att ju inte byggdes . Det är klart att det tar att rätta till sådana här brister. För mig är det oerhört viktigt att vi har en lärarutbildning av högsta kvalitet. Jag sade den dag jag tillträdde som statsråd att jag ser det som min kanske viktigaste uppgift att höja kvaliteten i lärarutbildningen, och det håller jag fast vid. 83 (): Ordförandena för lärarfacken sätter fingret på den ömma punkten i en debattartikel . De skriver: Att det finns för få forskare på lärarutbildningarna beror på att det inte finns några pengar till att bedriva forskning. säger statsrådet att ni har gett mer pengar till grundutbildningen i högskolan. Ni ger med ena handen och tar tillbaka med den andra. Rektorer ute på högskolorna säger att de inte upplever några kvalitetsförstärkningar. När det gäller andra utbildningsprogram är det vanligt att forskningsresurserna uppgår till av grundutbildningsanslaget. Så är det inte inom lärarutbildningen. De når upp till . Därtill noterar jag att statsrådet inte ger några löften om mer forskningsresurser till lärarutbildningar. Därför återkommer jag till frågan: Är statsrådet beredd att avsätta mer resurser till forskning i lärarutbildningen? 84 Statsrådet (): Jag ska be att få återkomma till det exakta svaret på frågan i forskningspropositionen. Där ska vi behandla högskolornas och universitetens forskningsresurser. Jag vill också påminna om att regeringen har tillsatt en utredare, , som ska komma med förslag på uppläggning av lärarutbildningen. Om jag känner henne rätt hon är ju själv professor i pedagogik kommer kvalitet och forskningsanknytning för henne att vara en viktig del av den lärarutbildning hon föreslår. Jag kan ge ett mycket tydligt svar i princip: Ja, jag anser att det är viktigt att lärarutbildningen har en hög grad av forskningsanknytning. I detalj måste jag be att få återkomma i forskningspropositionen. 85 (): har i sin rapport konstaterat att staten borde vidta åtgärder för att höja yrkeskompetensen hos omvårdnadspersonalen. Det är alltså dags för regeringen att gå från ord till handling och presentera något konkret om hur just yrkeskompetensen för personalen ska höjas. Äldreminister brukar vara snabb att berätta för kammarens ledamöter att kompetens är svaret på hur kvaliteten inom äldreomsorgen ska förbättras. Därför var det både ologiskt och obegripligt när regeringen tog bort Kompetensstegen för personalen inom äldreomsorgen som den förra, socialdemokratiska regeringen införde. Dessutom har regeringen försämrat möjligheten till vuxenutbildning och fullkomligt strypt pengarna till arbetsmarknadsutbildningar. Frågan som går till äldreminister är därför enkel: När tänker den borgerliga regeringen avsätta medel i budgeten för kompetenshöjande åtgärder för omvårdnadspersonalen? 86 Statsrådet (): Tack för frågan! Jag tror att det är oerhört viktigt att vi hittar långsiktiga lösningar på kompetensfrågorna i äldreomsorgen. Det är att bygga för framtiden, och det är precis det vi försöker göra. Kompetensstegen har varit jättebra. Den har gett en injektion och varit väldigt bra ute i verksamheten. Den har fortsatt precis som planerat, och den fortsätter även nu när SKL har tagit över hemsidan där ett fortsatt erfarenhetsutbyte sker. Men den har inte löst det långsiktiga problemet. Den har inte ändrat förhållandet att bara sex av tio inom äldreomsorgen har en vårdutbildning. Därför gör vi saker som har betydelse för det långa perspektivet. Jag har tillsatt en utredning som ska titta på yrkesbenämningar och yrkeskrav, så att det blir likartat i hela . Utredaren ska vidare titta på möjliga vägar in i vården och jag är övertygad om att det behövs många olika vägar och dessutom titta på karriärvägar, så att man kan vara i vårdyrket hela livet. 87 (): Tack så mycket för svaret! Det är faktiskt ganska roligt att det finns åtminstone ett statsråd som kan ge den förra regeringen lite kredit för de insatser som den faktiskt gjorde. Jo, det fungerar ganska bra att berätta om kvalitet, kvalitetshöjning och metodutvecklingar. Men det är faktiskt så att verksamheten och personalen ute i verksamheten behöver pengar för att kunna höja sin kompetens. Därför blir frågan fortfarande: När kommer äldreministern att avsätta en påse pengar för just denna kompetenshöjning hos personalen? 88 Statsrådet (): Vi tar det långsiktiga perspektivet med oss, för det är oerhört viktigt och försummat. Men vi gör också saker kortsiktigt. Vi tillför mer pengar just nu för att utveckla kvaliteten inom äldreomsorgen. När det handlar om en förbättrad demensvård är det självklart kompetenshöjning hos personalen som är en viktig del. Det finns sju olika förbättringsområden inom ramen för stimulansmedlen. Och jag vet att en hel del nya kompetenser har tillförts äldreomsorgen genom dessa medel. Det är det som vi gör konkret i pengaform just . Men jag skulle vilja säga att det är än mycket viktigare att göra det där långsiktiga som har fattats och försummats förut och som vi nu har tagit tag i. Därmed är dagens frågestund avslutad. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärende som slutdebatterats MJU14 Biologisk mångfald Punkt 2 (Spansk skogssnigel) 1. utskottet 2. res. 1 (s) Votering: 176 för utskottet 98 för res. 1 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 22 c, 20 fp, 19 kd, 19 v, 17 mp För res. 1: 98 s Frånvarande: 32 s, 18 m, 7 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 2 mp Punkt 3 (skyddsområden) 1. utskottet 2. res. 2 (v, mp) Votering: 239 för utskottet 36 för res. 2 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 s, 79 m, 23 c, 20 fp, 19 kd För res. 2: 19 v, 17 mp Frånvarande: 32 s, 18 m, 6 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 2 mp Punkt 6 (Miljökvalitetsmålen) 1. utskottet 2. res. 3 (mp) Votering: 239 för utskottet 17 för res. 3 19 avstod 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 s, 79 m, 23 c, 20 fp, 19 kd För res. 3: 17 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 32 s, 18 m, 6 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU19 Kommittéberättelse 2008 Kammaren biföll utskottets förslag. KU23 Utlåtande om mobil-tv Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. UbU13 Nya skolmyndigheter Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Statliga utvecklingsinsatser på skolområdet m.m.) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 141 för utskottet 134 för res. 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 23 c, 20 fp, 19 kd För res. : 98 s, 19 v, 17 mp Frånvarande: 32 s, 18 m, 6 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 2 mp TU7 Kollektivtrafik och trafikupphandling Punkt 1 (Ökade satsningar på kollektivtrafiken) 1. utskottet 2. res. 1 (s, mp) Votering: 141 för utskottet 115 för res. 1 19 avstod 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 23 c, 20 fp, 19 kd För res. 1: 98 s, 17 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 32 s, 18 m, 6 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 2 mp Punkt 3 (Kollektivtrafikens prissättning och miljöanpassning) 1. utskottet 2. res. 5 (v) Votering: 256 för utskottet 19 för res. 5 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 s, 79 m, 23 c, 20 fp, 19 kd, 17 mp För res. 5: 19 v Frånvarande: 32 s, 18 m, 6 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 2 mp Punkt 5 (Tillgängligheten för funktionshindrade i kollektivtrafiken) 1. utskottet 2. res. 6 (s, mp) Votering: 141 för utskottet 115 för res. 6 19 avstod 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 23 c, 20 fp, 19 kd För res. 6: 98 s, 17 mp Avstod: 19 v Frånvarande: 32 s, 18 m, 6 c, 8 fp, 5 kd, 3 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FöU10 Lagändringar med anledning av den nya biföll utskottets förslag. 13 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2007/08:594 Värdig äldreomsorg för homo- och bisexuella av () till statsrådet () 2007/08:595 personalminskningar av () till finansminister () 2007/08:596 Regeringens jobbpolitik av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:597 kritik av regeringens arbetsmarknadspolitik av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:598 Polisens möjlighet att utreda arbetsmiljöbrott av () till justitieminister () 2007/08:599 Utbildning för landets åklagare i arbetsmiljölagen av () till justitieminister () 2007/08:600 Tillsyn i konkurs av () till justitieminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2007/08:1108 Formerna kring avgång av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:1109 verksamhet i av () till utrikesminister () 2007/08:1110 Möjlighet till skuldsanering och kommuntillhörighet av () till justitieminister () 2007/08:1111 Villkoren för de deltidsarbetslösa av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:1112 Fackligt förtroendevalda och a-kassan av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:1113 Kultur i arbetslivet av i (s) till kulturminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2007/08:1071 och mongoler i av () till utrikesminister () 2007/08:1072 Uigurerna i av () till utrikesminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av talmannen därefter till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.