prot · GW0948 · 2008-12-12 00:00:00 — Det finns inte för mycket pengar till humanitära ändamål. Det är fullt möjligt att använda resurser till minröjning. Redan när jag jobbade hos biståndsminister var jag ute och besökte fältprojekt med minröjning, bland annat i och . Jag tror att det var bombröjning i det ena landet och minröjning i det andra som drevs av Norsk folkebevegelse, bland annat stött av svenska och norska biståndsmedel. Minröjning är inte något totalt nytt. Problemet handlar om att pengar skulle kunna föras över till militära ändamål. Där säger vi blankt nej. ges 1015 gånger mer pengar till militära ändamål än till humanitära ändamål i världen. Det är inte en förstärkning på det området som behövs utan snarare en ökad fokusering. säger också att vi ska bli världsmästare på att skydda kvinnor. Men varför drar man då ned resurser till stöd för kvinnor i världen? Vi hörde tidigare nämna flera av de organ som kämpar för att skydda kvinnors rättigheter och utveckla kvinnors rättigheter i världen. Den nuvarande regeringen har dragit ned stödet till de FN-organen. Jag skulle vilja ha ett besked om hur detta ska komma till. Det handlar inte bara om fina ord. Man måste visa vägen. 22 () replik: Det är klart att vi från vår sida också jobbar hårt för att alla ministrar i så stor utsträckning som möjligt ska vara på plats under våra debatter. Vi kan konstatera att vi åtminstone har lyckats mycket bättre den här mandatperioden än under tidigare mandatperioder. Det har inte vi själva undersökt. Det har andra gjort. Det kan gå att göra minröjning med biståndsmedel. Men då får det inte vara militärer som utför det. Jag tycker att det kan vara rimligt om de nu är de bäst lämpade att man använder militärer till det. Det är inte vägen dit som är viktigast utan det resultat som vi når. Om vi når samma resultat som vi vill uppnå oavsett vem som kör själva minröjaren tycker inte jag att det har en stor betydelse. Det är ett stort fokus på kvinnors roll. Någon organisation som arbetar med de här frågorna kan få ett sänkt stöd medan någon annan kan få ett ökat. tog upp två organisationer som har fått ett något reducerat stöd. Men det finns andra områden där vi kan göra enorma insatser. Det finns inga jätteskillnader. Det ser man om man läser vårt utskottsbetänkande. De stora skillnaderna i utskottsbetänkandet ligger egentligen inte mellan alliansen och Socialdemokraterna, utan dem ser man när man börjar läsa reservationerna och ser att Socialdemokraterna tycker en sak, en helt annan och en tredje. Det är intressant. När det gäller de rödgröna kanske det blir den allra största röran på det utrikespolitiska området. Här har vi en tydlig borgerlig linje till skillnad mot en splittrad linje från de tre olika oppositionspartierna. 23 () replik: Jag vill börja med att hälsa att vi säkerligen kommer överens också på det här området i den nuvarande oppositionen och kanske framtida regeringen. Jag ställde en fråga tidigare till alla allianspartierna. Jag har inte fått något svar på den av . Det handlar om rimligheten att biståndet ska betala en tredjedel av hela migrationsområdet. Ska de fattigaste människorna i världen betala för att vi låser in människor i förvar här, upp till , kanske ännu mer? Det är människor som i många fall till och med har rätt att bo här, till exempel för att de är gifta med en svensk medborgare. Är detta rimligt? En tredjedel av hela migrationsbudgeten betalas med biståndsmedel. talade om att vi måste berätta för skattebetalarna vad pengarna används till. Ja, berätta för skattebetalarna att ni tar 2 miljarder av biståndet till att betala flyktingmottagning, till att betala att vi låser in människor i förvar i ! Det är människor som inte har begått några brott. Jag tror inte att skattebetalarna tycker att det är en bra lösning. Jag skulle vilja ha ett svar från på den frågan. Jag har också en del synpunkter på hur lättvindigt man ser på de internationella regelverken. Det är precis som om de är ett hinder i stället för en hjälp. De internationella regelverken har vi för att alla ska leva upp till samma standarder. Om vi vill göra något utöver de internationella regelverken kan vi göra det. I har vi förutom 0,7-procentsmålet, som är det internationella målet, ett enprocentsmål. Det står vi fast vid. Allt utöver det bör vi naturligtvis lägga utanför. Varför är de internationella regelverken så oviktiga? 24 () replik: Jag har inte sagt att de internationella regelverken är oviktiga, men jag tror att man bör kunna utveckla även dem och vår hållning till dem. När det gäller huruvida en tredjedel av migrationskostnaderna är rimligt är det det enligt de internationella regelverk som tar upp. Det är en öppning som finns i dem. Den nuvarande regeringen räknar på samma sätt som tidigare regeringsunderlag där man hade stöd av . Det finns mycket som kan göras bättre när det gäller migrationsdelen. Kanske ska vi framför allt se till att vi inte skapar en situation där man ser på migration bara som en kostnad. Det handlar också om att se alla de stora möjligheter som finns med migrationen. Det känns härligt att den borgerliga alliansen och ofta är ganska eniga. 25 () replik: Jag vill återkomma till de internationella regelverken. antogs tilläggsprotokollet till de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Det var ett enigt beslut, men att det över huvud taget har kommit så långt att det blev ett tilläggsprotokoll är inte något som den har stött. Snarare har den motarbetat detta. När det gäller UNHCR och flyktingmottagande går vi i täten för att skicka tillbaka människor till och . Vi håller på att förlora det goda rykte som har i andra länder. Det är ni moderater som är i täten för de departement som har med de internationella relationerna att göra. Därför har ni ett stort ansvar. Man kommer från olika organisationer och pratar med mig om olika frågor. Signalerna är att de inte förstår vad det är som händer. De förstår inte vad det har tagit åt som alltid har stått upp för solidaritet, som har varit främst i ledet och helt plötsligt inte är det. Vi motarbetar saker. Det handlar till exempel om klusterbomber. Det är väldigt mycket där vi nu inte är i täten längre. Det är beklagligt, tycker jag. Jag vill uppmana att inför nästa års budget när det gäller migrationsfrågorna vara uppmärksam på hur mycket pengar som tas från flyktingmottagande. Vi har inte tagit tillbaka allting, men vi ifrågasätter storleken på det här. Vi vet att det är tillåtet enligt Dacreglerna. Vi tycker inte att det är bra. Vi tycker att vi borde ta bort det helt och hållet. Vi har gått med på det som samarbetsparti till Socialdemokraterna, men vi tycker inte att det är bra. Vi tycker att det helst skulle vara utanför budgeten. 26 () replik: tycker inte att det är bra, men man har ändå inte tagit bort det. Vi tycker att det kan vara rimligt att i det fallet följa de internationella regelverk som finns och göra avskrivningarna på det sättet. Vi ska ha en god migrationspolitik och ett bra omhändertagande av de människor som av olika skäl behöver ta sig hit. Vi arbetar mycket med att utveckla en politik som inte alltid har fungerat. Alliansregeringen lägger ett stort fokus när det gäller de mänskliga rättigheterna på de demokratiska och politiska rättigheterna som är universella och grundläggande. Där viker vi oss inte. Det är oerhört viktigt. Det finns också andra delar som är viktiga, men detta är grunden och kärnan i politiken. 27 (): Vi befinner oss i en stämning som inte bara präglas av att tågar här och där. Många av oss märker av den finansiella kris som drabbat vårt land och övriga världen. Många av oss märker också av den klimatkris som drabbat inte bara oss utan även den övriga världen. Båda dessa kriser finns i fokus för mycket av det internationella arbetet just , också inom ramen för EU. Från sida handlar det verkligen om att investera och se möjligheterna i krisen. Att se möjligheterna handlar om att se människor, för människor gör skillnad. Att se möjligheter handlar om att våga se möjligheter också på miljö- och klimatområdet inte bara problem. måste jobba på det området nationellt, men också internationellt. EU är ett aktivt redskap som vi ska bruka. Vi ska också vara tydliga med att gå den multilaterala vägen. Det är en väg som är framgångsrik om vi vill bygga och forma en hållbar värld en hållbar värld inte bara ekonomiskt utan också socialt, på klimatområdet och miljömässigt. Därför har vi från sida fattat beslut om en förnyelse på PGU:s grunder, politik för global utveckling. Det handlar verkligen om global utveckling och om att försöka arbeta utifrån våra förutsättningar för att göra det bästa möjliga av detta. Vi har sagt att vi i biståndsdelen ska jobba fokuserat fokuserat på länder, fokuserat på områden. Vi ska anstränga oss för att det ska vara effektivt för vår skull, för våra skattebetalares skull men också för mottagarnas skull. Det handlar naturligtvis om att ha regelverk som fungerar, som gör att det också kan vara effektivt från mottagarsidan. Framför allt ska det göra skillnad så att vi når de resultat som vi önskar och verkligen når en politik för global utveckling. Det är självklart för oss, och jag ser en samlad riksdag bakom den prioritering som regeringen har gjort. Det handlar om att satsa på områden som miljö och klimat, demokrati och mänskliga rättigheter, kvinnors och flickors möjligheter när det gäller jämställdhet, genderperspektiv, rätten till sin egen kropp, att klara hiv/aids och sådana utmaningar. När jag läser oppositionens förslag noterar jag att man i många stycken delar dessa prioriteringar. Som oppositionen brukar göra vill man lägga till lite mer i olika utsträckning, men man är ändå ofta i samma härad som regeringen och vi har prioriterat. Bistånd löser de facto inte fattigdomsproblemet. Det är andra saker som måste till. Men bistånd kan vara och måste vara en viktig del för att göra det möjligt. Det kan vara den droppe som urholkar stenen. På det sättet bidrar det till att bekämpa fattigdomen och nå de mål som vi har varit överens om, nämligen att halvera fattigdomen till 2015 och att klara de uppgifter som vi gemensamt har enats om. Biståndet är alltså vårt stöd för att stärka utvecklingskraften hos fattiga människor. I den budget som vi kommer att ta ställning till och som vi pratar om just nu handlar det om 30,1 miljarder, eller av vår bruttonationalinkomst. Utskottet har konstaterat att vi står samlade bakom denna nivå, av bni. Det kommer att vara en samlad riksdag som fattar beslut om att anslå av bni. Regeringen står bakom detta, och vi från gör det självklart också. Därmed har vi tagit steget vidare över 0,7-procentsnivån som FN har lagt fast. Det är fem länder som har gjort det och som klarade det åtminstone 2007. var ett av dem då. är ett av dem nu och ska så vara . Det är viktigt. Vi arbetar med det gemensamma regelverket för att skapa effektivitet i biståndet, för att skapa ett multilateralt arbete för att på det sättet säkra att vi klarar de gemensamma målen från givares och mottagares sida. Vi ska agera offensivt för att visa att bistånd kan göra skillnad, att det kan bidra till utveckling, demokrati, miljö- och klimatförbättringar, till att bekämpa hiv/aids och göra skillnad för kvinnor och flickor runt om i världen. Vi ska också, under EU:s ordförandeskap, ta vara på möjligheterna att ta ledartröjan. Det finns ett tydligt beslut från EU-länderna att nå av bni av bni 2015. Det är klart att mer måste till. Den samlade oppositionen ställer sig bakom några reservationer. Vi som tycker att det är spännande att se vad som sägs i dessa reservationer blir lite förvånade. Efter att ha hört tala om hur offensivt vår biståndsminister, , agerar på den internationella arenan, hur han har läst protokoll och läst vad som har sagts blir man lite häpen över att se att den första reservationen från den samlade oppositionen handlar om att måste göra mer offensivt på den internationella nivån. Vad skiljer det från utskottets hållning? Vad skiljer det från den hållning som regeringen har? Det är bilden av att oppositionen alltid vill göra lite mer, men det fanns inte något mer konkret. Den andra reservationen som jag vill lyfta upp är reservation 4. Den rör de enskilda organisationerna, och det som har varit en stor del av debatten , nämligen granskning av hur Sida har ordnat sitt regelverk när det gäller stödet till enskilda organisationer. Det har varit mycket debatt om den utredningen. Låt mig säga att utskottet har varit i stort samlat bakom betydelsen av att bistånd också går via enskilda organisationer. Enskilda organisationer kan göra en väldig skillnad. De är snabbfotade, har nära till människor och kan på det sättet vara en viktig kraft i att utveckla det civila samhället som i många stycken är grunden för att klara demokrati och utveckling av mänskliga rättigheter. Att från den diskussionen hamna i en reservation där vi från skulle börja peka finger åt är främmande för mig. Den här kammaren har givit åt ett mycket tydligt självständigt mandat. Vi som riksdagsledamöter är också beroende av att ha en riksrevision som vågar säga saker även om vi inte gillar vad den säger. Att den samlade oppositionen då väljer att i sin reservation mer eller mindre rikta en bredsida mot tycker jag, herr talman, blir något märkligt. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 28 () replik: Jag vill börja med att ställa samma fråga till som jag tidigare ställde till . Jag ställde den också i mitt anförande men fick inget svar i anförande. Är det rimligt att vi tar 2 miljarder till att betala en tredjedel av hela migrationsområdets kostnader? Är det rimligt att de fattigaste i världen ska betala för att vi ska hålla hederliga människor inlåsta i kanske ? Är det rimligt, eller kommer du som företrädare för att försöka ändra på den fördelningen så att vi inte hamnar på den orimliga nivå som vi ser ? Jag tyckte mig höra att regeringspartierna, precis som jag sade, inte är överens när det gäller 1-procentsmålet. står fast vid detta, och det var alltså ett utspel bara från och inte från regeringen som sådan att målet ska sänkas till . Det jag allra mest vill fråga är dock varför man lägger klimatbiståndet inom ram och inte utanför ram, när Kyotoprotokollet tydligt säger att det ska ligga utanför ram och när också UNDP menar att pengarna behövs utöver redan utlovat bistånd. Vi vet ju att inte alla länder betalar ut ens det bistånd som de har utlovat. Därför skulle jag vilja veta hur tänker i den frågan. Ni är ju så att säga regeringens gröna alibi. 29 () replik: Låt mig konstatera att jag inte känner mig som något alibi för vare sig det ena eller det andra. Det beskriver måhända hur upplever det rödgröna samarbetet, men låt det då stå för det. Jag förstod att frågan skulle komma eftersom det hade varit så tydligt. Jag tycker å andra sidan att det blir lite märkligt, herr talman, när upprepar en fråga om huruvida jag skulle tycka att detta är rätt när jag redan har yrkat bifall till utskottets förslag. Där är ju svaret. Jag konstaterar också att det inte finns någon samlad opposition i den här delen heller, så det blir en spännande diskussion att föra för . Vi har stått bakom det här förslaget från vår sida. Sedan måste jag säga, herr talman också som kommande från en kommun som tar emot rätt många flyktingar att det känns märkligt när säger att vårt flyktingmottagande handlar om att stänga in människor bakom lås och bom . Så vill inte jag beskriva flyktingmottagandet, och så ser det inte ut hos oss i . Nog är det jobbigt och kämpigt för många, herr talman, men inte är det bakom lås och bom. Det tycker jag också blir märkligt. Sedan kan jag bara konstatera att det finns ett spännande förhandlingsutrymme för när hon ska få ihop sina 4 miljarder extra. Det ska bli spännande att se när den samlade oppositionen visar var man står i den här delen. Då kan vi kanske få en lite mer spännande debatt. Här finns det nämligen varken tak eller golv, herr talman, utan här är det bara för oppositionen i form av att lägga på mer. 30 () replik: Jag tycker att vi måste se till hela budgeten när vi diskuterar våra budgetområden. När jag tittar på budgetområde 7 och budgetområde 8, som jag också ansvarar för, ser jag en klar och tydlig koppling. Vi tar 2 miljarder, och jag ser att budgetområde 8 har knappt 6 miljarder sammanlagt. Jag tittar också på vad som finns i det här budgetområdet. Vad kostar olika saker? Då kan jag konstatera att 2 miljarder är mer än en tredjedel av hela budgetområdet. verksamhet kostar 2 miljarder, lite drygt, och där ingår väldigt mycket annat som inte är flyktingrelaterat. Det skulle vara väldigt intressant att se i vilken mån dessa 2 miljarder uppfyller Dacreglerna. I vilken mån uppfyller de här miljarderna de kriterier som där ställs upp? Jag undrar om de faktiskt stämmer med regelverket. Det kan jag naturligtvis försöka ta reda på. Jag tror säkert att vi kan komma överens i den här frågan inom oppositionen. Jag har inga frågetecken kring det. Det handlar om hur man lägger fast en budget. Debet och kredit måste gå ihop. Vi har lagt extra medel utanför eftersom vi inte har flyttat om innanför förutom Östeuropasamarbetet, för det ligger inom samma budgetområde. Men det är svårt att följa den statliga budgeten; så är det. Jag vill fråga om en sak till, och det gäller millenniemålen. Jag har inte hört någon av er två som har talat nämna millenniemålen. Var kommer de in i bilden? 31 () replik: Jag tar det sista först. Jag tyckte att jag sade att vi skulle leva upp till de åtaganden som vi kommit överens om internationellt, att halvera fattigdomen och så vidare. Även om jag inte använde ordet, herr talman, berörde jag alltså de facto millenniemålen. Sedan gällde det miljösatsningarna. Från vår sida har vi länge kämpat för att få en tydlighet på miljö- och klimatområdet i biståndet. Vi har under vår oppositionstid länge förordat miljömiljarder på biståndssidan för att verkligen kunna visa ledaransvar även här. Vi tycker att det är rimligt att avsätta en del, och det är en viktig del av vår 1-procentsinsats. Skulle andra länder göra detsamma vore vi väldigt glada. Vi uppmanar gärna till efterföljd i den här delen för att stärka miljöinsatserna i biståndet. Det är nämligen viktigt. Som UNDP sade till oss: Om vi inte klarar den här delen kommer vi inte att kunna göra skillnad när det gäller övrigt bistånd. Därför är detta lite grann av bas för många av de andra områdena. talar om att man ska se på hela budgetområdet. Jag delar den uppfattningen. Det handlar om politik för global utveckling, och det är naturligtvis viktigt att vi i en politik för global utveckling har en öppenhet för människor från andra länder. Det är därför vi är öppna för arbetskraftsinvandring, men det är också därför vi ska ha en generös och human flyktingpolitik. Det är viktigt. Vi vet dessutom att det får betydelse för utvecklingen i andra länder, för vårt solidaritetsarbete och för att tillföra resurser vid sidan om biståndet till andra länder. Remitteringarna är också en viktig väg till utveckling i andra länder. 32 () replik: Det var intressant att höra utfall mot oppositionen här. Men kanske måste vi ändå skilja på stort och smått. Vi må vara oense om hur vi på olika sätt ska arbeta för en skärpning av regelverken kring bistånd och hur biståndsmedel får användas. Detta kan jag som socialdemokrat ha stor respekt för. Det är en inriktning som jag principiellt kan sympatisera med: att ta strid för att mer pengar ska gå till världens utsatta människor och mindre pengar ska gå till andra ändamål. Som socialdemokrat kan jag ha respekt och sympati för att de tar den striden. Men där går en tydlig skiljelinje mellan vår sida och er sida. Vi tre är helt ense om att vi ska kämpa för att försvara enprocentsmålet. Vi tre är helt ense om att vi ska säga blankt nej till att öppna regelverken för att pengarna ska användas till militära ändamål till exempel. Vi är överens om stora principiella frågor som ni inte är överens om. Det är väl inte oviktigt att landets biståndsminister i en debattartikel skriver att hon vill slopa enprocentsmålet när de tre övriga partierna i alliansen säger rakt motsatta saker. Det är väl en mycket större fråga. Jag är helt övertygad om att vi tre oppositionspartier kan komma överens om de områden som skiljer oss åt. Men de är mycket mindre än de avgrundsskillnader som finns vad gäller enprocentsmålet, att öppna regelverket och vad gäller urgröpning av svensk biståndspolitik. 33 () replik: Det må vi väl se när ni har samlat er till en gemensam oppositionsbudget, . Från den tidpunkten har vi möjlighet att diskutera hur den ser ut och vad ni är ense om. Jag konstaterar att det är en rätt stor skillnad mellan de 4,2 miljarder som vill satsa och de 115 miljoner som Socialdemokraterna vill satsa. Det är en rätt stor nivåskillnad. Jag har inte heller hört er svara på frågor från vilken nivå ni från den socialdemokratiska sidan tycker är rätt vad gäller avskrivningarna gällande till exempel flyktingar. Vi får väl se var man landar med den typen av frågor. Jag konstaterar med glädje, herr talman, att oavsett vad oppositionen säger och oavsett vad som har hörts under debatten kommer vi att fatta ett beslut som innebär att enprocentsmålet ligger fast. Det är regeringens politik. Det är så regeringen har presenterat sin politik. Det är den politik som utskottet samlat ställt sig bakom, och det är den politik som vi står för. 34 () replik: behöver inte vara orolig. Vi har lyckats komma överens med budgetar på raken. Ni har vacklat er igenom . Jag tror att ni kommer att bli mer och mer nervösa ju närmare nästa val vi kommer. Opinionssiffrorna flåsar er i nacken. Människor tycker inte om den politik ni driver. Vad gäller spräckligheten och kluvenheten i era budskap i grundläggande frågor inom svensk biståndspolitik måste funderingar bland svenska folket växa, hos dem som har ett engagemang för de här frågorna. Vi har en biståndsminister som går ut med partisekreteraren och säger: Vi moderater ska kämpa för att ta bort enprocentsmålet. Vad säger om det? Vill ni ta bort enprocentsmålet? Vill ni öppna regelverket för militära insatser? Vad tycker om att alltmer pengar går till andra saker än fattigdomsbekämpning? De frågorna kan väl enkelt besvaras här och med ja eller nej, tre ja eller tre nej eller vilken blandning som helst som passar . Men de beskeden är mycket viktigare än att hänga upp sig på ett par reservationer, som förvisso berör , men vi pratar om mångdubbelt mer pengar. Här talar vi om tiotals miljarder som skiljer er åt, om det inte blir ett enhetligt svar från majoriteten, som snart kommer att vara i opposition. 35 () replik: Visst är det ändå lite spännande. Jag har studerat hur det såg ut under de år då med flera partier regerade landet. Var det av bni som man levde upp till? Det var väl precis så där att man kravlade sig och försökte. Vi har än en gång från regeringens och alliansens sida lagt fram en budget av bni i bistånd. Det tycker jag är mer talande än politiken som Socialdemokraterna tillsammans med och försökte kravla sig igenom men inte nådde ändå fram förrän precis inför slutspurten. Då var det som sagt någon annan som fick ta över och rädda det. Nog talar den bilden. Än en gång har alliansregeringen nått enprocentsmålet, såsom skedde när var ansvarig. Historien visar mycket tydligt vad som gäller. Från vår sida handlar det om att arbeta för att de multilaterala systemen ska kunna fungera, för att vi ska få effektiva och bra regelverk som kan gälla för oss. Viktigt är också att fler kommer med. Om vi är några som står för Dacsystemet och väldigt många andra står vid sidan om riskerar det en urholkning av Dacsystemet. Därför är det viktigt att vi från svensk sida och från EU:s sida jobbar för att utveckla och hävda Dacsystemet och regelverket i utvecklingsarbetet. 36 (): Jag yrkar inledningsvis bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet.