prot · GV0967 · 2008-02-19 00:00:00 — Det är väldigt viktigt att nu se att vi genom att energieffektivisera också kan spara pengar både för bostadsföretagen och för enskilda konsumenter. Jag kommer att återkomma till med konkreta målsättningar och ytterligare insatser för att öka energieffektiviseringen. Vi är tvungna att göra det. Och, som sagt, den sparade kilowattimmen är den billigaste och mest miljövänliga kilowattimmen. 18 (): Jag tackar näringsministern och för engagemanget i frågan. Jag kan inte låta bli att bli lite nyfiken. Om detta var första interpellation med innehåll undrar jag hur de eventuella interpellationer utan innehåll var. Men man får väl titta i riksdagsprotokollen. Jag vill kommentera det som sade om att man har gjort en förändring så att skatten inte går upp om man vidtar energibesparande åtgärder. Det är någonting som har drivit väldigt länge, nämligen att bra miljöinsatser ska löna sig i stället. vill jag påpeka att detta är en verklighet för de 220 hushåll i som inte har fått en sänkt fastighetsskatt och som inte når upp till taket i fråga om avgiften. De får en ökad skatt. Många åtgärder som kan göras är ekonomiskt lönsamma och tekniskt möjliga i sig och kommer att ske spontant. Det är helt rätt. Det finns många enkla åtgärder att vidta. Man kan fundera över och analysera varför de ändå inte vidtas och om det initialt behövs något stöd för att komma i gång, sprida kunskaper och utbildning och så vidare. Är inte regeringen beredd att bidra till att få en ordentlig fart på en sådan utveckling mot ett energisnålt byggande, om det finns någonting som kan sägas om hur man kan tänka sig en sådan utveckling. Det är en rätt komplicerad fråga där mycket skulle löna sig men där det finns mycket som inte görs. Vill regeringen ta vara på erfarenheterna från de ställen där detta har visat sig fungera, framför allt i , där många lågenergihus byggs? Det finns kommuner som har gått före, till exempel , och . Ska de spridas till resten av ? har visat sitt Skåneexempel där man har sparat . I de flesta lågenergihusen i har energianvändningen halverats. I finns ett ombyggnadsprojekt i miljonprogramsområdet Brogården. görs husen om till så kallade passivhus. Energianvändningen har mer än halverats och kommit under standarden för nybyggnation, utan att ge avkall på komfort eller kvalitet. när klimatfrågan har kommit upp rejält på dagordningen finns det goda förutsättningar att medvetenheten om energifrågorna i byggsektorn ökar. verkar det finnas en tröghet i branschen och bland fastighetsförvaltare som gör att arbetet inte sker i den utsträckning som skulle krävas. Det behövs fler aktiva insatser. Det behövs eventuella skärpningar av byggnormen, och det behövs stöd till informations- och utbildningsinsatser. Det behövs ett experimenterande med ny teknik och innovationer inom bostadssektorn. Det är bra att man vill höja ambitionsnivån. Näringsministern räknade i sitt svar upp en rad verktyg som kan användas, men hon gav inte så många besked om vilka verktyg eller åtgärder hon de facto tänker sig använda. Behöver till exempel byggreglerna ändras för att stimulera en utveckling till ett mer energisnålt byggande? Är regeringen beredd att på något vis bidra med stöd för energieffektiviseringsåtgärder i befintlig byggnation? fanns stödet på 1,1 miljard till energieffektivisering av offentliga lokaler. Det avskaffade ni. Är regeringen beredd att tänka över det igen och se om det behöver utökas för flerfamiljshus eller annan typ av bebyggelse för att få i gång en lönande utveckling? Ett av problemen är att man tänker lite för kortsiktigt. Om man räknar på detta och det dag ett är färdigbyggt kanske det inte kommer tillbaka på en gång. Men om man gör en livscykelanalys och räknar framåt visar det sig att de flesta åtgärderna för att spara energi lönar sig rejält i fråga om driftskostnader. 19 (): Det känns angeläget att bekräfta att verkligen var för att det inte skulle bli höjd skatt på energiinvesteringar. Problemet var bara det sällskap satt i förra mandatperioden. Det blev ju resultatet. Därför förmodar jag att i den här frågan är glad över att vi har fått en annan regering som ser till att det blir mycket bättre. Vi tre som debatterar frågan är i grund och botten eniga om att det behöver göras stora saker. På sina håll i landet görs mycket. Exemplet Alingsåshem, Brogården, som har nämnts här är intressant. Vid nästa bostadskonferens kommer vi givetvis att ta upp de frågor som vi har döpt till för kråkorna nej. Jag tror att alla partierna är inne på detta. Det handlar inte så mycket om målet utan om hur vi ska nå fram till målet. Där måste olika metoder användas. Priskänsligheten är viktig. Människor ska verkligen få klart för sig att det lönar sig att spara. Andra stora saker som är svårt för enskilda människor att påverka är att man kan utnyttja fjärrvärmetekniken effektivare i stora bostadsområden. Det är viktigt att producera och använda material på ett effektivt sätt. Fjärrvärme är en bra sak i tätbebyggda områden. Det finns en skillnad mellan industrin och den enskilda bostadskonsumenten som egentligen inte borde finnas. Inom industrin har man varit mycket inriktad på att spara energi. Det har spelat en så stor roll för konkurrenskraften att man inte minst i de stora basindustrierna inte har haft höga kostnader för energi. Det har slagit på konkurrenskraften. Jag tror för min del att det är viktigt att vi får samma tänkande som finns i industrin hos den enskilde. 20 (): Det råder inget tvivel om att bostadssektorn är en viktig del av energianvändandet. nämner att det behövs en mängd åtgärder för att effektivisera och förbättra energianvändandet i bostadssektorn. Men det är inte mängden åtgärder som har betydelse. Möjligen har mängden åtgärder betydelse när vi står här i kammaren och breder ut oss eller när vi skickar pressmeddelanden. Men det är faktiskt vad som händer ute i verkligheten som har betydelse. Till exempel efterlyser investeringsstöd. Om jag förstod rätt är det till och med stöd till sådana investeringar som bär sig på egna meriter. Det finns två huvudsakliga styreffekter av investeringsstöd. Den ena effekten är att så fort möjligheten finns rusar folk på dessa investeringar. Till exempel har vi pelletinvesteringar. Det är ett konverteringsbidrag som pelletbranschen själv fördömer fullständigt. Den skapade en oerhörd överhettning. Man fick höja priserna på pelletbrännare för att klara att möta efterfrågan. När stödet försvinner kommer den andra huvudsakliga styreffekten. De som kanske hade tänkt att göra investeringen, eftersom den ändå bär sig , drabbas av styreffekterna. Då tycker de att de ska vänta lite eftersom den kanske kommer tillbaka igen. Det gör att sådana investeringar som hade varit både miljömässigt och ekonomiskt riktiga skjuts eftersom de hoppas att vi politiker ska blanda oss i och peka på vilken sorts bränsle som ska användas. Jag vill mana till lite försiktighet när det gäller att ropa på investeringsstöd av det ena eller andra slaget, i all synnerhet i den typen av investeringar som bär sig på egna meriter. 21 Näringsminister (): Vad säger är viktigt, nämligen att vi måste tänka långsiktigt. Det är precis vad regeringen gör. Det är också därför som vi har använt EU som en plattform för att också komma överens på det området. Jag hoppas att uppskattar att EU tar initiativet. Vi som tror på samarbetet i EU-gemenskapen ser att EU levererar på klimat- och energiområdet när det gäller energieffektivisering. Det är viktigt att , trots att man är så negativ och tänker sig lämna EU, ser att EU kan leverera när EU anstränger sig i ett gott samarbete. Vad behöver vi göra för att klara av detta? Det första är normer och regler. Där har vi en utredning som ska komma tillbaka med förslag på vad vi kan göra. Jag utesluter inte alls att vi kan behöva skärpa en hel del av de byggnormer som finns. Men jag vill återkomma till detta. Vi har gjort en hel del, som jag pekade på i interpellationssvaret, som håller på att ge effekt. Det andra är att energideklarationerna är en bra styrande del för enskilda konsumenter. Vi kommer att efterfråga energideklarationer när vi köper hus och ska investera i ett boende. Vi kommer att jämföra mellan olika alternativ. Tydliga mål är viktiga. Det 9-procentiga mål som finns måste skruvas upp om vi ska klara målet . Information och rådgivning är en tredje insats, och där satsar vi på energi- och klimatrådgivare, precis som jag har sagt. Deras uppgift är att vända sig både till konsumenter som bygger och köper bostäder och till småföretag, så att kunskapen ökar. Jag tror att vi behöver en nationell kampanj för att öka medvetenheten kring energifrågorna igen. Vi hade det under oljekrisen, som jag sade, visserligen då påtvingat. Men man kan väl också säga att klimatförändringarna kan få oss att fundera lite grann i den här riktningen. Jag tror att vi behöver mycket rådgivningsinsatser för att öka kunskapen. Att sprida goda exempel är det fjärde området. Vi har många goda exempel. Det är passivhusen, som interpellanten pekar på. Saboföretagen uppvaktade mig , och när jag nu pratar väl om hoppas jag att HSB och många andra också kommer att vilja uppvakta mig och säga att de ska spara ännu mer . Jag tror att det är den positiva tävlan mellan ambitiösa bostadsföretag som kommer att ge konsumenterna både lägre kostnader och väl så goda bostäder. Jag kommer också att ha samtal med olika parter. Ska vi klara de här målen måste vi i det politiska systemet göra vårt med lagstiftning, tydliga mål och så vidare. Men jag måste också ha ett bra samarbete med dem som investerar i fastigheter, med dem som bygger bostäderna, med byggföretagen, så att de ser att vi går åt samma håll. Där kommer jag att ha samtal med olika delar av , inte minst Kommuner och Landsting, som har ett stort bestånd. Jag är själv en stor fastighetsägare, i form av ägare av olika fastigheter, och där jobbar vi mycket intensivt med energieffektivisering. Det är många parter som kan göra att vi också effektiviserar energianvändningen inom bostadssektorn. 22 (): var tidigare inne på den snabba och positiva utveckling och den minskning av oljeanvändningen i bostäder som har skett . Där kan man se ett exempel på att aktiva åtgärder verkligen lönar sig. Det var ju en enormt snabb utfasning under förra mandatperioden, som var en direkt följd av priset på villaolja och de politiska åtgärder som beslutades här i och vidtogs . Det är väldigt positivt att man är beredd att se över byggnormer och byggregler. Jag tror verkligen att det behövs och att det är en av de viktigaste delarna för att ge den här utvecklingen en skjuts. När ett av de största byggföretagen i , JM, kunde säga att alla de hus som de bygger hädanefter ska ha en energianvändning på per kvadratmeter och år, långt under byggnormen, tror jag att alla kan klara det. Det är fullt rimligt och inte med någon avancerad teknik utan med befintlig teknik. Jag håller helt med om att man ska vara mycket försiktig med stöd. Jag ivrade inte och ropade inte efter några stora stöd, utan jag frågade om man kunde tänka sig någonting sådant om det behövs. Man ska vara väldigt försiktig med den typen av åtgärder, precis av de anledningar som räknades upp här. Men ibland kan det vara nödvändigt, och det är det man behöver titta på. Alla åtgärder lönar sig inte . Det som till exempel har satsat stort på, med solceller, lönar sig inte utan stöd . Man behöver ibland ge incitament. Om det är en som bygger och en annan som sköter driften finns inte riktigt incitamentet att se till att minska driftskostnaderna framöver när man bygger. Men för dem som eventuellt inte tycker att det lönar sig och för att få i gång en utveckling initialt kan det ibland behövas ett stöd. 23 Näringsminister (): Jag har inte så mycket att tillägga. Jag ska bara säga att kraftvärme- och fjärrvärmeutbyggnaden har skett ända utan statliga stöd. Det ska man komma ihåg. Vi har minskat oljeförbrukningen från till . Det har skett en kraftig förändring på det här området, och det har skett utan statliga stöd. Det är också en sund marknad. Det gör att vi när vi pratar med medlemsländer i övriga kan säga: Ni kan titta på den teknik som vi har! Jag hade senast energiminister hos mig. är inte med i EU men tittar ändå på det. Hon är intresserad av att lära av det svenska exemplet kring både fjärrvärmeutbyggnaden och kraftvärmeutbyggnaden. Ett annat exempel är , som har studerat våra system. Vi har verkligen möjligheter att exportera och skapa jobb här hemma därför att vi utvecklar teknologi på det här området. Jag tycker att det är väldigt bra om vi är många som bryr oss om det här. har pekat på en rad områden som är angelägna framöver. Jag hoppas bara att vi när vi återkommer med de här förslagen får stöd för dem också från i . Ni i kan känna er otroligt lugna för att den här regeringen kommer att engagera sig mycket hårt i att energieffektivisera också i bostadssektorn. Där tror jag att vi har ett gemensamt intresse. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2007/08:308 om förföljelse av kristna i 24 Utrikesminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att verka för att de kristna minoriteterna ska skyddas i , för att på ett mer aktivt sätt ska kunna stödja återuppbyggnaden av samt för att minska diskrimineringen av kristna minoriteter i särskilt och . Till att börja med vill jag säga att den senaste tidens attacker mot kyrkor och kyrkliga ledare i väcker djup oro. Trots att vi har noterat försiktiga förbättringar av säkerhetsläget fortsätter väpnade grupper att begå allvarliga övergrepp. Många övergrepp riktas särskilt mot minoritetsgrupper. Den och Europeiska unionen fördömer kraftigt dessa våldsdåd. Den irakiska konstitutionen garanterar rättigheter för minoriteter, däribland kristna, mandéer, jezidier, turkmener och andra etniska och religiösa minoriteter. Tyvärr har inte förmått säkerställa att respekten för de mänskliga rättigheterna upprätthålls. följer noga situationen för olika minoritetsgrupper och har också kontakt med flera grupper för att ta del av deras erfarenheter. Bland dessa kontakter finns också kristna företrädare. och Europeiska unionen för en tydlig dialog med irakiska regeringsrepresentanter om vikten av att respektera och stärka de mänskliga rättigheterna i . I dessa samtal läggs stor vikt vid särskilt utsatta grupper såsom religiösa och etniska minoriteter, barn och kvinnor. Jag tog själv upp dessa frågor i mina kontakter med min irakiske kollega under dennes besök i och mitt besök i . Liknande dialoger förs med flera av länderna i . försöker på flera olika sätt verka för en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive minoriteters rättigheter. Vi gör detta inte minst genom våra ambassader, som ständigt tar upp vikten av att de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut med myndigheterna i de länder i där vi finns representerade. På den punkten är vi, liksom övriga EU, mycket tydliga. De associeringsavtal som EU har ingått med flertalet länder kring , förhandlingarna om ett frihandelsavtal med samarbetsråd (GCC), förhandlingarna med om medlemskap i samt förhandlingarna om ett handels- och samarbetsavtal med ger ytterligare möjligheter för EU att ställa krav på regeringarna i regionen. Jag vill särskilt lyfta fram de ansträngningar som görs inom ramen för EU:s rättsstatsinsats Eujust lex som syftar till att stärka rättssäkerheten och respekten för de mänskliga rättigheterna inom det irakiska rättsväsendet. På gräsrotsnivå i sker ett viktigt samarbete mellan svenska och irakiska enskilda organisationer som arbetar för ökad tolerans, demokrati och mänskliga rättigheter. Sådana insatser tror jag bidrar till att situationen förbättras för hela befolkning. Det är dock i huvudsak den irakiska regeringens uppgift att fullgöra sina skyldigheter enligt internationella konventioner och att visa att man är kapabel att leva upp till sina åtaganden vad gäller skydd av den egna befolkningen och respekt för de mänskliga rättigheterna. Den är, liksom EU, medveten om de problem som finns i dagens vad gäller religionsfrihet och skydd av den enskildes rätt till liv och personlig säkerhet. Dessa frågor står högt på agendan i förhandlingar om EU-medlemskap. och EU kommer fortsatt att ställa mycket tydliga krav på för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna och förbättra situationen för landets religiösa och etniska minoriteter. måste EU och stå fast vid att är välkommet som fullvärdig medlem i EU när samtliga de kriterier ett medlemskap är förenat med har uppfyllts. Ett framtida medlemskap förblir en av de starkaste drivkrafterna för genomförandet av ytterligare reformer i . Sammanfattningsvis kan jag försäkra om att fortsatt kommer att göra vad vi kan för att bidra till en ökad tolerans för religiösa och andra minoriteter i . 25 (): Jag vill tacka utrikesministern så mycket för svaret. Jag ville ha denna debatt med utrikesministern eftersom det just nu pågår en flykt av människor som bekänner sig till den kristna tron och bor i olika länder som styrs av en muslimsk majoritet. Att bekänna sig till en minoritetsreligion är svårt i dessa länder, och att konvertera till tro från islam kan innebära dödsfara för konvertiten. Samma mekanismer som visar sig vid hedersrelaterat våld gäller också inom delar av islam när en son, dotter eller en annan nära släkting konverterar till kristendomen. Familjen är beredd att frysa ut, misshandla och till och med döda sina egna barn för att få dem att återvända till islam. Därför måste vi i skydda människor som flyr för att de konverterat, men måste vi arbeta för att kristna minoriteter ska kunna leva kvar i sina hemländer i . Just nu pågår en rättegång i med fem åtalade för morden på de tre kristna , Yuksel och Geske som så barbariskt mördades i i nordvästra . Förövarna har erkänt att motiven var nationalistiska och religiösa. De mördades för att de var just kristna och arbetade i ett kristet boktryckeri. Morden hade föregåtts av en hätsk tidningskampanj mot de kristna. Vi minns också med tydlighet och sorg mordet på den kristne armeniske journalisten , som mördades i . Många kristna assyrier/syrianer i vittnar om sin oro för släktingar som är kvar i . Och de tillhör ändå ett folk som finns med på lista för skyddade minoriteter. Men de som konverterar har en mycket bekymmersam situation i dagens . är ett annat land där konvertiter har det svårt, men kom det ett positivt beslut från om för de konverterade kristna. Det är tolv konvertiter som nekats men som kommer att få ett utan ordet ex-muslim. En talesperson från Egyptian Initiative for Personal Rights berättar att det innebär en stigmatisering i att ha stämpeln ex-muslim i sina . Men i är fortfarande ett problem, eftersom de pekar ut religionstillhörighet. Att konvertera är en mänsklig rättighet, och detta måste påtalas om och om igen. Vid mina besök i är detta något som jag påtalar för de styrande. Jag har två frågor till utrikesministern. Den första rör just stämpeln i som anger vilken religion man har. Jag tog upp det senast när jag träffade ambassadören på middag . Hur ska man arbeta för att det inte ska synas i vilken religion man har? Den andra frågan är: På vilket sätt påtalar utrikesministern i sina kontakter i , speciellt och , hur viktigt det är med religionsfrihet, som innebär att man också har rätt att konvertera och har rätt att stanna kvar i sitt land efter en konvertering till annan tro? 26 HANS (): I en interpellation ger en utmärkt beskrivning av kristna minoriteters utsatta situation i . Hon påminner om upptrappat våld, om förföljelser och trakasserier. Det är en hets som resulterat i att många söker sig från området för att söka säkerhet, framtid och lycka någon annanstans. Konsekvensen blir att de kristna grupper som funnits i regionen blir färre och färre. påminner om hur kyrkor, kloster och ett kaldeiskt barnhem attackerats i . Hon lyfter fram det faktum att en grekisk-ortodox och två kaldeiska kyrkor sprängts i . Hon berättar om kvinnor som får ingå tvångsäktenskap och om människor på flykt. Allt detta är förfärligt. I en fråga ställd till utrikesminister tog jag upp mordet på den i verksamme kristne politikern . Från olika biståndsgrupper och internationella hjälporganisationer kom oroande besked om att kristna trosbekännare uppfattade den rådande situationen som så hotande och allvarlig att allt fler sökte sig bort. Svaret löd: Finns det någon enstaka åtgärd som jag kunde göra för att förändra situationen i skulle jag göra det. Vi fortsätter att arbeta för att Europeiska unionen får och tar sig en aktivare roll i det nödvändiga arbetet för en varaktig fred i . Vårt arbete för en fredlig lösning pågår löpande, . Det är till gagn för alla religiösa grupperingar, kristna, judar och muslimer. Ett liknande svar, om än mycket längre, som sig bör i en interpellationsdebatt, ger utrikesministern nu till . Bara det faktum att detta samtal förs i den svenska är ju ett sätt att visa oss själva och omvärlden att vi ser och att vi följer. De som utsätts för förföljelse och förnedring ska veta att de inte är ensamma, även om de är oerhört utsatta när mobben drar fram för att bränna, förstöra och förtrycka. I sammanhanget bör det väl också påminnas om förslag att minska svenska statens stöd till samfunden från dagens 50 till . Många av samfunden har en stark koppling till de invandrare och flyktingar som bosatt sig i . Ett viktigt socialt och humanitärt arbete skulle hotas, i vart fall starkt urholkas, av en neddragning . , med sitt arbete bland kristna irakier, är ett gott exempel att lyfta fram bland kaldéerna, varav många finns i exempelvis . tror jag att det är viktigt att komma ihåg att det är många grupper som drabbas och förföljs. Judiska familjer får uppleva tragedin av att krypskyttars skott riktas mot den lilla som ligger i barnvagnen, bara för att de är just judar. Den som handlar med kristna böcker kan få sin butik nedbränd. Och alltför många muslimer möts, inte minst här hos oss, av en misstänksamhetens mur som likställer deras tro med att potentiella bomber finns inlagda i turbanen. har all anledning att i världssamfundet och via det europeiska samarbetet tala med besinningens och samexistensens lugna och svala stämma. Det ges inget alternativ till att leva sida vid sida. Den som tror sig kunna utrota den andra gruppen de kommer också att utrota sig själv vi. Utrikesminister visar i sitt svar att ett EU-medlemskap för är en väg att gå för ökad respekt mellan olika religiösa och kulturella grupper. Jag tror att det är alldeles rätt. Med som en fullvärdig och respekterad medlem av den europeiska familjen uppnås två viktiga saker. Det första är att ingen kan bli medlem utan respekt för mänskliga rättigheter och demokratiska institutioner. Det är ett klart budskap. Det andra är att ett huvudsakligen muslimskt i ett huvudsakligen kristet visar att just dessa grundläggande värden förenar och håller samman bortom religionen. När det gäller just de kristnas situation i kanske jag kan få berätta att , efter beslut på kyrkomötet, i ett projekt under ledning av har för avsikt att bygga bostäder på en större fastighet invid Oljeberget i för att erbjuda bra lägenheter för den kristna minoriteten. är ju själva brännglaset för denna region, staden som förenar tre världsreligioner. 27 (): aktualiserar med sin interpellation förhållandena för de kristna i . Jag vill gärna ansluta mig till denna debatt och då framför allt ta upp förhållandena i , ett land som jag har haft tillfälle att besöka både som turist och som resenär för för mänskliga rättigheter i . Bakom badortsidyllerna och sevärdheterna i och andra städer finns det en hård verklighet som turisterna inte ser. Det finns en våldskultur inom polisen, militären och olika former av specialstyrkor, en våldskultur som också drabbar utövare av tro. Vi vet också att det tillämpas systematisk tortyr, enligt , . Jag ska ge några exempel på hur de kristna diskrimineras.