prot · GV0977 · 2008-03-12 00:00:00 — Vi måste visa vår ovillkorliga solidaritet med offren. och andras liv är inte bara hotat, utan det har totalt förändrats genom att de ständigt behöver leva under hot och behöver skydd mot eventuella våldsverkare. Samma sak drabbade för en hel del år sedan författaren och, , den holländska parlamentsledamoten . De danska karikatyrtecknarna har också sett sina liv förändras för att de gjorde bruk av vårt demokratiska och öppna samhälles viktigaste frihet, friheten att yttra sig och inte bli censurerade. Därför håller jag till med om vad min kollega skriver i sin motion: Försvaret av yttrande- och tryckfriheten måste vara kompromisslöst. Därför vill jag , från denna talarstol, uttrycka min solidaritet med , med , med de danska karikatyrtecknarna, med och med alla dem som har blivit hotade för att de begagnar sig av de friheter som vi anser vara heliga. Jag vill betona att saken inte gäller vad dessa individer har sagt eller vilka teckningar de har tecknat. Om det råder det olika meningar. Man kan till och med mycket starkt ogilla det utan att för den skull helt och hållet låta bli att ställa sig bakom deras rätt att yttra sig utan att bli trakasserade, hotade eller mördade som filmaren . Jag vill också utnyttja tillfället att manifestera min beundran för de danska tidningarnas modiga beslut att samfällt publicera den mordhotade tecknarens karikatyr av profeten . Det var en läxa för oss alla i demokratisk värdighet och principfasthet. må vara ett litet land men i detta avseende har betett sig som ett av de största. Vad de danska tidningarna signalerade mot dem som tror att de kan skrämma oss till underkastelse var hur viktig vår frihet är. Det vet vi svenskar åtminstone då biskop skrev att frihet är det bästa ting. Så är det, fru talman, det bästa och vårt käraste ting. Men att säga detta är förpliktande, ty friheten kan inte överleva om vi inte har modet att stå upp för den. Biskop frihetssång handlade just om en man som tog friheten på allvar och hade modet att försvara den. Han hette, som vi vet, och han tvekade inte att använda, som det står i Frihetsvisan, klubba och svärd för att försvara friheten. Tack vare dessa människor är vi fria , och bara om vi inte glömmer deras exempel och frihetens uppfordrande budskap kan vi fortsätta att vara det. 35 (): tyckte, med anknytning till syndbegreppet att man missar målet, att det finns syndare i salen. I en demokrati finns det egentligen inget slutmål och ingen utopi. I det demokratiska samhället är politiken en ständigt pågående process, så vi kanske är syndare lite till mans. Yttrandefrihetsfrågorna är ju oerhört intressanta, abstrakta och krävande om man vill sätta sig in i dem. Ända sedan jag började med politiken har jag varit intresserad av mediefrågor och har stött på tryck- och yttrandefrihetsfrågorna. Det var först när barnpornografifrågorna dök upp i den politiska debatten 19931994 som jag insåg att jag måste fördjupa mig i frågorna. En del tyckte kanske att jag fördjupade mig för mycket. När jag satt med i och skrev en reservation där kritiserade majoriteten mig och påstod att de inte begrep vad som stod i reservationen. Huvudinriktningen i reservationen det var två andra reservanter också vann sedan gillande. Jag kan i efterhand konstatera att med den lagtekniska konstruktion som jag hade föreslagit, som var annorlunda än den som genomfördes, hade vi sluppit en del problem som vi nu har när vi ska titta barnpornografiutredning. Jag hade en annan modell för JK:s inflytande över detta. Men jag ska inte fördjupa mig i det . Vi har ju en stående beredning på tryck- och yttrandefrihetsområdet. Dessvärre avled en av våra mest kompetenta jurister på detta område, , . Det var ett stort avbräck för kompetensen inom de här områdena. Det är en begränsad beredning. Vi förväntar oss att den ska övergå i en parlamentarisk utredning . I ett debattbetänkande diskuterade man tre olika alternativ till den nuvarande lagstiftningen. Det har vållat en del debatt på olika håll. Man har till och med trott att beredningen föreslog några av alternativen, men tanken var att skapa ett underlag för hur alternativen skulle kunna se ut. Det fanns tre alternativ, men om man läser texten ordentligt ser man att det även fanns ett fjärde alternativ, nämligen att man behåller i stort sett samma reglering som . Det är en intressant diskussion som vi kanske får fortsätta. När man för den här debatten möts man ofta av fältropet: Rör inte våra mediegrundlagar! Samhället förändras, därför måste vi anpassa tryck- och yttrandefrihetsskyddet till den utveckling som sker. Det är inga konstigheter. Egentligen har vi under ett stort antal år successivt förändrat lagstiftningen på olika områden. I anslutning till det här debattbetänkandet vill jag säga att något som inte har uppmärksammats så mycket är del två, nämligen en utredning av i . Han jämför olika tryck- och yttrandefrihetslagstiftningar i och med svenska förhållanden. Det är oerhört intressant läsning. Det visar sig att på vissa områden är andra länder väl framme. Vi utgör ett undantag i de här sammanhangen i vår syn på ensamansvaret för publicerat material och vår syn på meddelarfriheten. Det är, som sagt, intressanta frågor, och en del väntas behandlas i den kommande utredningen. Man skulle önska att vi fick ett större intresse bland både politiker och mediefolk för de här frågeställningarna. Vem granskar granskarna? Det är väl en bra fråga att ställa för en ledamot av ett granskningsutskott? Vad finns det för litteratur om granskningsuppdrag? I den allmänna debatten bygger man ofta på schablonartade synsätt. tittar visserligen även på roll, men går inte på djupet och granskar vår granskningsuppgift. Man kanske borde inspirera forskare att titta på hur lever upp till sin granskningsuppgift. Ett annat organ som ägnar sig åt granskning är ju . Jag ska ställa en intressant fråga: Hur skulle det vara att göra en effektivitetsrevision på ? gör en del av det jobbet. Det kunde kanske också vara intressant, inte minst för forskningssamhället. Ett annat granskningsorgan som vi behandlar i det här betänkandet är och tv. Såvitt jag vet har det aldrig utfärdats det står också i betänkandet någon utvärdering eller granskning av verksamhet. Vi tycker att det är dags att man tittar på hur man har levt upp till de krav som har ställts på när det gäller granskningen av radio- och tv-program. De ska ju granska utifrån saklighet, opartiskhet, allsidighet och relevans även om relevansbegreppet är dåligt utvecklat i sändningstillstånden. Det intressanta är att det som är en klagoinstans nu har utvecklats till något slags tillsynsmyndighet. Vi har ju haft den diskussionen när det gäller JO att det är en extraordinär myndighet som ska ägna sig åt de klagomål som lämnas in och inte ha normala tillsynsuppgifter. Här man kan man se en institution som har båda delarna, den är både extraordinär och har alltmer av tillsynsuppgifter som åläggs av staten. Det kanske är dags att titta på det. Jag hade några synpunkter till, men jag avstår från dem. 36 i (s): Jag ska ta upp två av frågorna i betänkandet, nämligen frågan om mediekoncentration och frågan om hets mot folkgrupp. Vad gäller mediekoncentrationen är det enligt vår mening dags att göra en översyn. Det sker en ökad sammanflätning av olika delar av mediemarknaden, vilket kan vara en riskfaktor för mångfald och demokrati. Även denna marknad som verkligen ska vara flaggskeppet och riktmärket för yttrande- och tryckfrihet börjar närma sig ett oligopol. Det finns ett litet antal mycket starka mediekoncerner som äger stora delar av mediemarknaden. De äger dagstidningar, biografer, tryckerier, filmindustri, förlag, tidskrifter, distributionsföretag, reklamföretag och webbsajter det mesta som finns inom mediebranschen. Det finns tre företag som är de i särklass största och fyra något mindre som arbetar hårt för att nå ytterligare marknadsandelar. Dessa sju koncerner dominerar mycket starkt marknaden. Det sker också en geografisk uppdelning över landet, och det kan vara mycket tveksamt om det verkligen gynnar mångfald och demokrati. Det var lämnade sitt betänkande. Det har hänt väldigt mycket . Bara nu i vår har det skett, eller kommer att ske , två stora tidningsaffärer. Storlek och samordningsvinster är av betydelse, men kanske med fara för mångfald och demokrati. Den förra föreslog en mediekoncentrationslag, men det var kanske för tidigt . Att reglera denna verksamhet är inte något önskvärt, men det är definitivt hög tid att se över mediekoncentrationen igen. Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 6. Det andra området som jag tänkte beröra är hets mot folkgrupp och betänkande. I KU:s betänkande finns en rad motioner som rör ändringen i diskrimineringslagen och även lagen om hets mot folkgrupp. Enligt direktiven till arbete skulle kommittén bland annat kartlägga och belysa behovet av och formerna för en reglering av ett förbud mot diskriminering av transpersoner. Kommittén föreslår att en ny lag införs som bland annat innebär att förbudet även omfattar könsidentitet. En proposition om ett starkare skydd mot diskriminering förväntas till . Majoriteten i utskottet vill inte föregripa regeringens beredning. Det är på det sättet som vi ofta behandlar frågor när de är under utredning. Men vi vill ändå framhålla att inom ramen för utskottets behandling av den propositionen kan också frågan om hets mot folkgrupp komma att belysas. Vår syn på detta är att frågan om en ändring av lagen om hets mot folkgrupp inte är avfärdad från dagordningen med tanke på att vi avstyrker dessa motioner. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) Föredrogs betänkande 2007/08:KU16 Sekretessfrågor. 37 (): Vi står i begrepp att behandla ett motionsbetänkande som gäller sekretessfrågor. Jag ska inte säga så mycket om det mer än att vi ska fästa uppmärksamheten på de två särskilda yttranden som vi socialdemokrater står bakom. Det ena särskilda yttrandet gäller ett förslag som lades fram av Offentlighets- och sekretesskommittén 2003 om att göra det lättare för att lämna ut personuppgifter till polisen i brottsförebyggande syfte. Det är visserligen mycket viktigt att hålla isär arbete från polisens arbete och deras respektive roller. Men det bör inte hindra dem från att samarbeta närmare kring ungdomar som håller på att fastna i kriminalitet och missbruk. Jag stötte på den frågeställningen under mina år som ansvarig för socialtjänstfrågorna, och jag vill inte säga att problemet är stort. löser man detta ändå i de olika samverkansgrupper som finns. Men man gör det ibland i något som måste betraktas som något slags laglig gråzon. Vi tycker att det är bättre att få tydlighet i detta genom en sådan ändring som kommittén föreslog, och vi trycker i vårt särskilda yttrande på att regeringen borde återkomma till med ett sådant förslag. Det andra särskilda yttrandet gäller kungen och det övriga hovet. Här har vi en märklig ordning, nämligen att hovet inte anses vara en del av den övriga statsförvaltningen. Därför omfattas inte hovet av offentlighetsprincipen när det till exempel gäller inkommande och upprättade handlingar. Det är förstås en konstig ordning. Vi har tidigare lagt fram förslag i om ökad öppenhet när det gäller hovets resursanvändning, och fullföljer vi den linjen här. Offentlighetsprincipen är till för att medborgarna ska få ökad insyn i hur statlig och använder skattepengarna. Hovets skattepengar kommer från samma källa. Därför anser vi att det inte bör vara någon skillnad när det gäller allmänhetens insyn. Man kan också notera att eftersom hovet inte omfattas av den lagstiftningen, alltså offentlighetsprincipen, omfattas inte heller de anställda vid hovet av meddelarskyddet. Det är också lite märkligt. På alla andra ställen i offentlig förvaltning kan de anställda anonymt, utan att de riskerar att arbetsgivaren kan eftersöka källan, vilket arbetsgivaren enligt grundlagen är förbjuden att göra, slå larm till medierna om till exempel allmänna medel används slösaktigt. Men detta skydd har inte hovets anställda. Ur grundlagens synvinkel är hovet alltså närmast att betrakta som ett privat företag snarare än en statlig förvaltning, vilket faktiskt är en konstig ordning. Detta handlar också om skattepengar, och alltså bör samma regler gälla som i statsförvaltningen i övrigt. Att det inte är så har snarare historiska skäl än rationella grunder. Det bör vi därför ändra på. 38 (): Majoriteten i kommer i denna debatt att företrädas av undertecknad och och svara för allianspartiernas gemensamma syn i dessa viktiga frågor rörande offentlighetsprincipen och sekretessfrågor. I detta betänkande behandlas 15 motionsyrkanden om bland annat en översyn av sekretesslagen, åtgärder i syfte att motverka missbruk av offentlighetsprincipen, skydd av personuppgifter och sekretess vid domstolsförhandlingar. Huvudregeln i det svenska samhället är en vidsträckt offentlighetsprincip, yttrandefrihet och öppenhet. Det finns en konsensus hos oss alla om betydelsen och vikten av att värna principen och lobba in den än mer i det europeiska samarbetet, vilket också har gett resultat. Undantaget från den svenska offentlighetsprincipen stadgas i sekretesslagen som innehåller begränsningar när det gäller att ta del av allmänna handlingar men också en tystnadsplikt så att inte särskilt känsliga uppgifter röjs. Sekretessen finns inte bara i förhållande till enskilda utan också myndigheter och myndighetsgrenar emellan och är ett skydd för den personliga integriteten, om inte sekretessbrytande regler träder in. Intressanta utredningar på detta område har utarbetats , Offentlighets- och sekretesskommittén och är två av kommittéerna som arbetat med bland annat skydd för personuppgifter och sekretessfrågor. väntas en ny sekretesslag och även en förstärkning av integritetsskyddet när det gäller kreditupplysningar på bland annat Internet som många av motionärerna lyfter fram. En departementspromemoria beräknas bli färdig under innevarande år. Offentlighetsprincipen är något att värna. Men, och det är viktigt, så även den personliga integriteten. En avvägning mellan intresset av offentlig insyn och olika behov av sekretesskydd måste ständigt göras så att man får en sund balans mellan skyddet för den enskilde och offentligheten. Vi menar att det är av stor vikt att värna den svenska offentlighetsprincipen men beakta ett reellt skydd för den enskildes integritet. har en reservation i betänkandet med anledning av en motion rörande offentlighet och sekretess vid den nya instansordningen i migrationsärenden. Utskottets majoritet har avstyrkt motionen då just denna fråga är föremål för en utredning vars resultat väntas komma under innevarande år. De synpunkter som motionären lyfter fram om att asylsökande inte vågar ange skäl i domstol av rädsla för att ens forna hemlands säkerhetstjänst ska få tillgång till uppgifterna på grund av vår offentlighetsprincip är naturligtvis något som måste granskas och analyseras. beslutade alliansregeringen om ett direktiv till en kommitté som arbetar med en utvärdering av instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden som syftar till att belysa bland annat det som motionären lyfter fram. Det är viktigt att se om och i så fall hur domstolars offentlighet påverkat uppgiftslämningen. Detta utvärderingsarbete vill inte majoriteten föregå. Vi har som rättstradition i , men också i genom , huvudregeln att domstolsförhandlingar ska vara offentliga om det inte finns särskilda skäl. Det som lyfts fram i motionen kan vara sådant som kan utgöra just särskilda skäl. Härmed yrkar jag bifall till förslag i betänkande KU16 rörande sekretessfrågor. 39 (): Den tyske filosofen sade en gång att det svåra inte är att välja mellan det goda och det onda utan att välja mellan två goda ting. Det är precis ett sådant dilemma vi står inför när vi diskuterar eventuella konflikter mellan två av våra mest kära och viktiga principer, offentlighetsprincipen och värnandet av den personliga integriteten. Det är denna konflikt som fyra motioner som behandlas i detta betänkande handlar om. I dessa motioner blir olika situationer belysta där offentlighetsprincipen kan missbrukas eller offentligt exponera det som i själva verket hör till vår privata sfär. Den moderata ledamoten illustrerar i sin motion hur offentlighetsprincipen kan utnyttjas för att begå brott. Brott är givetvis den yttersta formen av kränkning av den personliga integriteten. Hon nämner både nynazister och extrema djurrättsaktivister som exempel och visar hur dessa antidemokratiska grupperingar utnyttjar den information som är tillgänglig genom offentlighetsprincipen för att ägna sig åt en verksamhet som hotar inte bara individens integritet utan också rättsstatens kärna. slutsats är att även om offentlighetsprincipen är viktig måste man våga ställa frågor om hur den används. Denna slutsats, fru talman, förefaller mig vara helt befogad. Ledamoten , också hon moderat, tar i sin motion ett mer övergripande grepp om frågan. Hon börjar med att påminna oss om att offentlighetsprincipen har gällt i och är grundläggande för hela den offentliga förvaltningen. Vidare påpekar hon att dess syfte är att stärka medborgarnas insyn i och kontroll över förvaltning och rättsskipning. Det är ett viktigt påpekande som påminner oss om offentlighetsprincipens ursprung och egentliga syfte, som var att kunna granska makten, inte de enskilda individerna. Men som vi vet har den allmänna makten en omfattning som var helt otänkbar. Det gäller både dess befogenheter och den information som den samlar in om var och en av oss. Detta gör att alltmer av våra liv, på ett eller annat sätt, kan hamna under offentlighetsprincipen. Denna utveckling gör att allt fler konflikter kan växa fram mellan offentlighetsprincipen och den personliga integriteten. Ledamoten påminner oss om detta på ett mycket träffande sätt när hon säger att i dagens IT-samhälle kan offentlighetsprincipen ge en nästan total insyn i enskilda människors liv och leverne. Vidare säger hon att de statliga myndigheternas olika datasystem bjuder på denna information gratis. I och med personnumret och svenska myndigheters nit att samla information om svenskarna finns det otroligt mycket att hämta i till exempel Spar-Dafa och uppgifter. kan man med några knapptryckningar få fram födelsedag, adress, civilstånd, inkomst, betalningsförmåga, familjemedlemmar, avdrag i deklaration, skolbetyg etc. Fru talman! Detta är givetvis problematiskt. Det var definitivt inte meningen att offentlighetsprincipen skulle få sådana konsekvenser. Vi kan givetvis alltid i besluta om att sekretessbelägga viss information så att vi skyddar individen. Men är denna sekretessventil tillräcklig i ett informationssamhälle där en så stor informationsmassa samlas hos det offentliga? som jag ställer den frågan vill jag på det mest bestämda sätt betona hur värdefull vår offentlighetsprincip är. Detta är någonting som vi blir påminda om inom ramen för det europeiska samarbetet där den dominerande myndighetskulturen präglas av en tradition där slutenhet är regel och öppenhet är undantag. Ledamöterna tar i sin motion fasta på samma konflikt vad gäller medborgarnas inkomstuppgifter och annan information som samlas hos . Motionärerna menar att sådan information är av privat karaktär och säger därför att uppgifter om inkomster, förmögenhet och betalningsanmärkningar bör vara belagda med sekretess och därmed undantagna från offentlighetsprincipen. På det viset skulle vi som enskilda medborgare återfå makten att själva bestämma över vilken information man vill dela med sig av till andra. Givetvis kan man, fru talman, resa invändningar mot motionärernas förslag. Men frågan är viktig och väl värd att diskuteras i denna kammare. är jag inte beredd att tillstyrka något av de förslag som de olika motionärerna har kommit med för att stärka värnandet av den personliga integriteten. För att återgå till : Det är inte lätt att välja mellan två goda ting därmed inte sagt att vi framöver inte kan behöva göra svåra avvägningar mellan dessa goda ting. 40 (): I detta betänkande finns det, som sagt, två särskilda yttranden, ett om sekretess i samverkansgrupper och mellan olika myndigheter från Socialdemokraterna och och ett om offentlighet för hovstaterna från samtliga tre oppositionspartier. När det gäller det sistnämnda särskilda yttrandet, om offentlighet för hovstaterna, har vi i debatten tangerat det som tidigare tagits upp, nämligen demokratins grunder. En av de grunderna är, som vi tidigare talat om, meddelarfriheten. En annan grund är offentlighetsprincipen. Den sistnämnda är till sin utformning unik, något som vi alla kan vara väldigt stolta över. Men när det gäller kungahuset gäller helt plötsligt inte dessa stolta principer. Hur våra majestäter handskas med skattemedel som folk genom sin riksdag ger dem att förvalta ska alltså undanhållas såväl folket självt som dess valda representanter i denna kammare. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att hovet inte ska underkastas den offentlighetsprincip och de offentlighetsregler som gäller för statliga och kommunala bolag samt myndigheter i övrigt. Detta är, som sagt, anmärkningsvärt. Även om man inte delar min uppfattning att republik är det statsskick som bäst passar en demokrati som borde man dela min uppfattning att skattebetalarna har rätt att få reda på hur deras surt förvärvade slantar används. Nej, fru talman, om det finns en högre princip som gäller just kungahuset en princip som kan stå över all demokratisk insyn och kontroll och om regeringen har funnit denna högre sanning, högre och bättre än demokratin och dess principer samt dess skyldigheter och rättigheter, hoppas jag verkligen och innerligt att högeralliansen avser att presentera den för oss i kammaren så att vi kan ta ställning till att eventuellt införliva den sanningen i våra andra grundlagar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 9 § Allmänna motioner om inkomstskatter Föredrogs skatteutskottets betänkande 2007/08:SkU18 Allmänna motioner om inkomstskatter. 41 (): Jag vill börja mitt anförande med några citat ur nr 4 . Lägre skatt föranleder inget jubel. Sju av tio i LO-opinion har inte fått inkomstskatten sänkt med en tusenlapp. En processoperatör på bruk har fått det sämre. Jag ber om ursäkt för språket, fru talman, men det är ett citat. Inte fan har det blivit något kvar i plånboken. Bensinen kostar litern, a-kassan kostar och elen har fördubblats . Vi lever ett statarliv förgyllt med kattguld. Det är väl inte meningen att arbetare ska ha näsan över vattenytan. För att gå plus ska man bo i eller på , resonerar han. I en annan artikel i samma tidning är rubriken drar ifrån och sedan följer Regeringens omvända har lyckats. Är din inkomst hög höjs den med . Men en ensamstående äldre kvinna får . Kontrasterna mot Socialdemokraternas senaste regeringsperiod är tydliga. I nr 12 kunde vi läsa Tolv feta år för löntagare. Jag önskar att jag kunde visa er det diagram över reallöneökningarna, som fanns i tidningen. Det visar genom staplar hur stora reallöneökningarna har varit . går staplarna ned under nollstrecket, och det betyder minskade reallöner. Det var och . Jag behöver inte påtala för er som är här att vi vid båda dessa tillfällen hade en borgerlig regering. Är vi på väg dit igen? har vi haft en stark tillväxt i . Vi har ordning och reda på våra pengar och statsskulden minskar stadigt. har regeringen tvingats revidera sina siffror, för tillväxten minskar och den finansiella krisen verkar inte vara över. Världens börser hoppar i ena stunden upp för att i nästa stund rasa tillbaka. Den internationella oron på finansmarknaden vill jag inte anklaga den borgerliga regeringen för, men det finns en hel del som är hemmagjort genom bland annat de stora skattesänkningarna. Mycket tyder på att vi är på väg in i en lågkonjunktur. Det är också regeringen medveten om. Vad är då recept för att möta lågkonjunkturen?