prot · GV0956 · 2008-01-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2007/08:318 Till Interpellation 2007/08:318 Regeringen, fordonsindustrin och framtiden av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag expeditionschef 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2007/08:So8 och So9 till socialutskottet /08:Ju13Ju17 till justitieutskottet 4 § handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning uppföljningsrapport Föredrogs näringsutskottets betänkande 2007/08:NU5 handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning uppföljningsrapport (skr. 2007/08:23). 1 (): är ett litet exportberoende land som rönt stora framgångar på världsmarknaden, vilket har bidragit till att vi har kunnat utveckla vår välfärd och öka medborgarnas levnadsstandard. Tillsammans har vi med andra nordiska länder byggt upp samhällen som kombinerar ambitiösa välfärdsåtaganden med öppna, kunskapsintensiva och konkurrenskraftiga ekonomier. Den svenska välfärdsmodellen bygger på att både män och kvinnor arbetar. Genom att samhället reducerar de ekonomiska riskerna vid sjukdom och arbetslöshet ökar förtroendet och tilliten i samhället. När riskerna minskar för de anställda minskar också risktagandet för företagen. I finns en öppenhet för frihandel på grund av att svenska företag och medborgare har varit förändringsbenägna och flexibla. Förutsättningen för denna öppenhet har varit den trygghet som svenska arbetstagare känner i omställningen genom en bra arbetslöshetsförsäkring med höga ersättningsnivåer och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Men regeringens åtgärder riskerar nu själva fundamentet till den svenska konkurrenskraften genom en konsekvent orättvis, omodern, ojämställd och oansvarig politik. Tänk att vara nummer ett! I går hade besök av EU-kommissionären . Han sade att när man mäter EU:s olika tillväxtfaktorer är nummer ett. Tänk att vara bäst i klassen på tillväxt och sysselsättning! Det tycker jag att vi ska känna en stolthet över. Jag tror att vi som var i förstakammarsalen var och en kände lite stolthet. Men i det läget väljer den borgerliga regeringen att lägga om kursen så att förutsättningarna för konkurrenskraft försämras. Det är svårt att förstå. Vad är det då vi ser? Regeringen subventionerar fram en lågproduktiv tjänstesektor i stället för att satsa på exportnäringar. Det blir ett tydligt systemskifte ur ett Lissabonperspektiv. Kunskap, kvalitet, högteknologi tillhör inte enligt regeringen längre komparativa fördelar. Industrin ska klara sig själv utan dialog med staten och högskole- och universitetsforskning. Branschprogrammen lämnas att självdö. Inga nya satsningar görs, och när fordonsindustrin ställer frågor om samverkan så att jobb och utveckling kan finnas kvar i får de inga konkreta besked om fordonsforskningsprogrammens förutsättningar. Regeringen står handfallen och vägrar, som vi har uppfattat det, av ideologiska skäl att samarbeta med för så viktiga näringar. I stället satsar man på subventioner för vissa hushållstjänster och låser mitt i en pågående högkonjunktur fast arbetskraften i de sektorerna. Regeringen försämrar konkurrenskraft genom höjda arbetsgivaravgifter och ökat krångel för småföretagen. Alliansen gick till val på att det skulle bli billigare att anställa. I stället höjer man arbetsgivaravgiften, först och igen. Däremot får vissa tjänstesektorer sänkningar, men bara vissa utvalda. Till och med de som lovats sänkt arbetsgivaravgift får stora problem. De får en ökad administration. Dessutom skjuts förslaget nu , vilket skapar en osäkerhet i näringslivet och då främst hos de små företagen. De känner sig lurade, och det var väl dem som regeringen sade att man ville värna om. I går kunde man läsa ett debattinlägg i med rubriken får olika arbetsgivaravgift: Som liten företagare inom cateringbranschen borde jag vara jublande glad över regeringens förslag till sänkta arbetsgivaravgifter inom tjänstesektorn. Det skulle ge netto in i företaget, pengar som jag skulle kunna använda till att utveckla mitt företag. I stället tycker jag att förslaget är under all kritik. Regeringens förslag skapar problem. Jag gör två smörgåstårtor. En sänder jag i väg till catering och får full avdragsrätt på arbetsgivaravgiften. Den andra smörgåstårtan går till butik för försäljning utan rätt till avdrag på arbetsgivaravgiften, eftersom den räknas som produktion och inte som tjänst. Det var ord från en företagare. Det blir inte bara krångligare. Det blir också en osund konkurrens mellan företag inom samma bransch, vilket kommer att leda till konkurrenssnedvridande effekter. Vad säger då regeringen? Vad säger statsrådet som är med här i kammaren till den här småföretagaren om hans möjligheter att konkurrera och fortsätta att driva sitt företag på lika villkor? Vi socialdemokrater anser att rättvisa arbetsgivaravgifter är bättre än sänkta arbetsgivaravgifter. Det handlar om sjysta villkor i näringslivet. Goda och likvärdiga villkor för alla företag skapar bättre förutsättningar för en långsiktig utveckling. Under rubriken står det att läsa om regeringens politik för att minska utanförskapet, det vill säga göra det mer lönsamt att arbeta. Regeringens lösning är sänkta ersättningar i våra trygghetssystem och åtgärder mot fusk och överutnyttjande. Vi socialdemokrater, precis som svenska folket, är emot fusk och överutnyttjande. Men för den skull får man inte tro att det bara är medborgare som av olika anledningar är i behov av våra trygghetssystem som fuskar. Det är precis som att man söker fler jobb och blir friskare bara för att man får lägre ersättning. Hungriga vargar jagar inte bättre, men det tycks den borgerliga regeringen tro. Vi tror att trygga människor vågar. Därför vill vi ha ett trygghetssystem med höga ersättningsnivåer. I skrivelsen står att läsa om de reella satsningar man gör för långtidsarbetslösa. Det handlar om nystartsjobb och instegsjobb. Ingen av de satsningarna har väl hitintills blivit någon större succé 12 000 nystartsjobb och 900 instegsjobb. Regeringen påstår också i samma del att det är en rejäl satsning på entreprenörskap, att det ger arbetsgivarna en möjlighet att snabbt få tag på kompetent arbetskraft. Lite grann får man känslan av att vi lever i olika världar. När jag är ute och möter företagare pratar de om att de har svårt att få tag i kompetent arbetskraft. Senast i sade fyra av fem företagare att de har problem med att hitta kvalificerad arbetskraft. Regeringens svar när det gäller ökad sysselsättning och tillväxt i då det är brist på kvalificerad arbetskraft är just nystartsjobb. Men det handlar ju om sänkt arbetsgivaravgift, det vill säga sänkt skatt för företagen i stället för en satsning på arbetsmarknadsutbildningar. Vi socialdemokrater vill satsa på att utbilda människor som har varit arbetslösa länge och då till yrken där det är brist på arbetskraft. Vi föreslår i vår budgetmotion 20 000 utbildningsplatser för långtidsarbetslösa. I ett där kvinnor och män ska ha samma villkor på arbetsmarknaden, och vi är bäst i på arbetskraftsdeltagande bland kvinnor både med och utan barn, väljer att införa en reform som det faktiskt står i skrivelsen som gör det möjligt att införa vårdnadsbidrag. Man ska alltså kunna välja bort att arbeta och i stället gå över till ett bidrag. Detta skulle leda till att öka sysselsättningen och tillväxten. Finns det egentligen någon som tror på det? Vi i oppositionen gör det inte, och frågan är om svenska folket gör det. Vi tror att nyckeln till ett ökat arbetskraftsutbud bland småbarnsföräldrar är en bra förskola med plats för alla barn och deras föräldrar som efterfrågar en förskoleplats. Kontentan av vad jag har redovisat om regeringens politik som finns i skrivelsen är att regeringen är oansvarig. gav arbetet med Lissabonstrategin en nystart genom sitt beslut vid toppmötet . Ett verktyg för att främja denna nystart är det nationella program för tillväxt och sysselsättning som alla medlemsländer ålades att lägga fram. Regeringen bör även framöver verka för Lissabonstrategin i enlighet med det synsätt som fortsatt ställer sig bakom. Strategin bör ses som tredelad, det vill säga att socialpolitiken, den ekonomiska politiken och miljöpolitiken ömsesidigt stöder varandra. Detta innebär inte att EU ska utvidga sina kompetensområden till sådana som tillhör medlemsstaternas nationella angelägenheter. Men det är viktigt att arbetet med Lissabonstrategin fortsättningsvis utgår från synsättet att det är en väl fungerande marknad, utbildning, en aktiv välfärdspolitik och en progressiv miljöpolitik som tillsammans bidrar till tillväxt och jobbskapande. Vi ser det därför som nödvändigt att de nationella handlingsprogrammen även framöver innehåller dessa dimensioner och pekar på hur det bidrar till det övergripande målet, nämligen tillväxt och skapande av nya arbetstillfällen. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1. 2 (): Jag vill hälsa statsrådet välkommen. Jag tycker att det är trevligt att ha ett statsråd med i debatten. När vi diskuterar Lissabonstrategin så synes det väl inte direkt vara någon kioskvältare. Det kan jag förstå om man bara ser ytligt på det. Men det ingår ju som en del i regeringspolitiken, och dessvärre är det ganska allvarligt hur det slår. träffades stats- och regeringschefer i och antog då ett program för , hur man skulle jobba för att det skulle bli den mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomin i världen . är det så att vi tävlar om väldigt mycket. Det har vi sett som gått, och varför inte också tävla om ekonomi. Men den här strategin innehåller också direktiv om social trygghet och hållbar utveckling. Strategin innehåller en rad riktlinjer på en rad områden, till exempel miljö, sysselsättning, ekonomi och sociala frågor. Det är alltså en viktig strategi, och det är inte ambitionerna det är fel på utan snarare de sätt och de medel som förespråkas. Genomgående handlar det om avregleringar, konkurrensutsättning av offentlig verksamhet, privatiseringar och försämringar i försäkringssystemen som föreslås för ett förverkligande av målen i Lissabonstrategin. Detta är en politik som avvisar. Regeringens skrivelse är dels en uppföljningsrapport, dels en redovisning av vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att nå målen. Lissabonstrategin återspeglas i regeringens budgetmotion och är det verktyg som regeringen också använder sig av för att främja en liberalisering av ekonomin, privatisering av allmännyttiga företag och tjänster, arbetsmarknadens flexibilitet och anpassningsbarhet, eller med andra ord avreglering, privatisering av gemensam egendom och försämring i de sociala trygghetssystemen. Jag kan konstatera att regeringen har tagit sitt uppdrag på största allvar. Hur har då resultatet blivit? Det är ändå det människor ser och upplever i sin vardag. Ersättningen i sjukförsäkringen sänks. Medlen till arbetsmarknadsutbildningen minskar. Det livslånga lärandet i form av komvux får mindre resurser. Satsningen på forskning och utveckling i små och medelstora företag, framför allt med inriktning på miljöteknik, är otillräcklig. Listan skulle kunna göras betydligt längre. Till detta har vi också fått nya skattesänkningar. Jobbskatteavdragets del två införs. Jag kan konstatera att jag som högavlönad får mer tack medan en som tjänar 15 000 får mer . Det är skillnad. Det behövs en ny strategi för att ska kunna nå målen som Lissabonstrategin stakat ut. En sådan politik måste utgå från att full sysselsättning är överordnad inflationsbekämpningen och att anständiga arbeten med rättigheter, social och ekonomisk sammanhållning samt social trygghet gäller alla. Det handlar om tillväxt, sysselsättning och social trygghet som vilar på en ekologiskt hållbar utveckling i . Det är en politik som bör ta hänsyn till utvecklingsbehoven i varje enskild medlemsstat och i synnerhet i de mindre utvecklade medlemsstaterna för att främja en verklig konvergens som bidrar till att minska utvecklingsklyftorna mellan medlemsstaterna och de befintliga ekonomiska, sociala och regionala skillnader som finns i . Regeringens politik ger flexibilitet men inte trygghet. Den ekonomiska politiken står inför stora utmaningar: att garantera social trygghet, full sysselsättning och ekologisk hållbarhet. Miljöhänsyn är ett grundläggande mänskligt behov. Vi behöver också ha det för att vi ska kunna lämna efter oss en värld till våra barn och barnbarn. För detta krävs en långsiktig politik som är inriktad på resurssparande. Det behövs en ny energipolitik som bygger på framtagande av nya energikällor och energisparande. Därför måste också framtagande av förnybara energikällor vara en viktig del i en sådan politik. Här saknar regeringen konkret politik. I den nya europeiska sociala modellen måste särskild uppmärksamhet också ägnas åt integrering av ett jämställdhetsperspektiv. Detta kräver en omdefiniering av politiska värderingar. Ett jämställdhetsperspektiv måste integreras i samtliga politikområden. Det är just det som har varit utmärkande för jämfört med många andra EU-länder. Grunden för det är den omfattande offentliga sektorn, vilken främjar framför allt kvinnors sysselsättning. De generella och generösa socialförsäkringssystemen främjar strukturomvandlingen och har dämpat konjunktursvängningar. Den omfattande arbetsmarknadspolitiken har gjort det möjligt med omställning och kompetenshöjning av arbetskraften, och den unikt starka ställningen för kollektivavtalen främjar flexibilitet och arbetsfred. När nu regeringen presenterar sin strategi för tillväxt och sysselsättning är det just dessa institutioner som skjuts i sank. Genom att närma sig modeller med högre arbetslöshet, lägre sysselsättningsgrad, färre kvinnor i förvärvsarbete samt lägre utbildningsnivå och tillväxt ska alltså stå bättre rustat att möta framtiden enligt regeringen. Jag anser att regeringen inom ramen för Lissabonstrategin ska verka för att målet för full sysselsättning och ekologiskt hållbar tillväxt ska uppnås genom jämställdhetssatsningar, expansion av offentlig sektor, ökning av forskning och utveckling i små och medelstora företag samt investeringar i miljöteknik. Vi ska ha ett utbildningsväsende som uppmuntrar till livslångt lärande, en omställning på arbetsmarknaden och en politik som utgår från ett ekologiskt hållbart samhälle. Regeringens politik går precis i motsatt riktning. Därför måste vi säga att regeringens politik i många stycken är ett misslyckande. har i sin budgetmotion pekat ut en rad områden som behöver ytterligare satsningar för att vi ska nå upp till vad Lissabonstrategin säger. Framför allt gäller det forskning, utveckling och lärande. Vi kan konstatera att regeringens politik genom sina indragningar på högskolor och forskning går i precis motsatt riktning. Det gäller också frysningen av statsbidragen, som gör det omöjligt för kommunerna och landstingen att leva upp till de högt ställda målen i Lissabonstrategin. Jag yrkar bifall till reservation 2. 3 PER (): Herr talman, statsrådet, ärade ledamöter och åhörare! Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 3. Vi tycker att rapporten från regeringen är tråkig läsning. Det tråkiga består i att regeringen har lagt allt fokus på ett av de tre ben som är basen för Lissabonstrategin. balanserar man betänkligt på bara det ekonomiska benet, medan man helt har tappat bort miljöbenet och det sociala benet. Det är extra bekymmersamt i och med att har varit pådrivande för att få med miljöaspekterna i Lissabonstrategin. Det har varit med tanke på att miljöaspekterna är en viktig förutsättning för en långsiktigt fungerande ekonomi. Det är tydligt att det brister i strategin på det sociala området. Det ser vi inte minst genom att utskottet delvis har tillstyrkt motionsförslag om att satsa hårdare på jämställdhet och vikten av sociala företag. När det gäller miljödelen anser vi att regeringen snabbt måste ta fram en tydligare strategi med konkreta förslag inom klimat- och havsmiljöfrågan att driva igenom i EU inför kommande uppdateringar av . På det sociala området borde regeringen tydligare lyfta fram de sociala företagen, inte minst för att de ger en stor möjlighet att integrera människor som står långt från arbetsmarknaden. Med anledning av det tycker vi att det är glädjande att utskottet enigt har ställt sig bakom att regeringen borde ha en högre ambition att lära av andra länder i EU hur de arbetar med frågor om socialt företagande. Utvecklingspotentialen i den sociala ekonomin är stor i , och de samhälleliga vinsterna av att utveckla sektorn är också stora. Inom den sociala ekonomin får människor möjlighet att använda sin kreativitet och initiativförmåga att skapa en verksamhet som kommer både dem själva och andra till del. Människor ges en möjlighet att utvecklas i gemenskap och i engagemang i enskilda organisationer. Det är oftast ett slags skola i demokrati. Socialt företagande ger arbetstillfällen, ofta även för människor som begränsas av hinder för att komma ut på den reguljära, vanliga, arbetsmarknaden. har en rad förslag för att ta bort de hinder som finns för sociala företag i dagens regelsystem. De finns bland annat med i partimotion om social ekonomi en sektor med möjligheter. Vi uppmanar regeringen att använda förslag från motionen i nästa års strategi. Begreppet social ekonomi är ett samlingsnamn för en stor mångfald av olika verksamheter och organisationsformer. Gemensamt för verksamheterna är att de har ett samhälleligt mål för sin verksamhet där den ekonomiska delen och eventuell vinst är ett medel för att uppnå detta och inte ett mål i sig. Inom den sociala ekonomin förekommer både frivilligt arbete och professionellt arbete, både volontärer och anställda. Den sociala ekonomin borde enligt vara lika uppmärksammad som den offentliga och den privata sektorn är. Så är absolut inte fallet i regeringens skrivelse. Det går egentligen inte att dra någon tydlig gräns mot de två etablerade sektorerna, utan den sociala ekonomin verkar emellan och samverkar med både den privata och den offentliga sfären. Man kan säga att den sociala ekonomin har en överlappande roll och fyller ut de hål som lämnas av de två andra sektorerna. Verksamheter uppstår i den sociala ekonomin när den offentliga sektorn eller det lokala privata näringslivet brister eller drar sig ur åtaganden de har i ett lokalt område. Innehållet i verksamheten i den sociala ekonomin varierar ofta mycket beroende på de behov som finns i lokalsamhället. Med anledning av de sociala företagens många positiva effekter på samhället välkomnar vi nu att utskottet gemensamt har kommit fram till att det borde vara en tydligare strategi från regeringen när det gäller den sociala ekonomin. Man borde tydligare studera andra länders arbete. Andra länder har kommit längre än vad har gjort på området. Det kan lära sig av. Vi ser fram emot tydliga och konkreta skrivningar i nästa års handlingsprogram med anledning av utskottets ställningstagande. är det tyvärr inte bara på det sociala området utan även på miljöområdet som vi känner en viss besvikelse när vi läser handlingsprogrammet. Det är inte minst för att var pådrivande för att få in miljöbenet i Lissabonstrategin som vi tycker att det är tråkigt att regeringen i princip har lämnat den helt och hållet. Vi tycker att man inriktar sin politik helt på den klassiska ekonomiska politiken och inte tar någon som helst hänsyn till vikten av miljöaspekterna. Regeringen verkar ha missat klimatdebatten helt och hållet, som har varit dominerande . Man har missat de krav som måste ställas på politiken, bland annat utifrån de skarpa varningar för snabbt växande klimatförändringar som rapporteras i FN:s IPCC-rapporter och också de kraftigt ökade samhällskostnader av en galopperande växthuseffekt som redovisas i till exempel Sternrapporten. Just Sternrapporten visar tydligt på att åtgärder på miljöområdet är en förutsättning för att det ska bli den ekonomiska utveckling som regeringen eftersträvar, åtminstone . Genom att regeringen inte vidtar tillräckligt stringenta åtgärder på miljö- och klimatområdet undergräver man också den ekonomiska utveckling man säger sig eftersträva. Det ser vi som ett stort problem. I stället ser vi hur regeringen skjuter klimatfrågan framför sig genom att bland annat hänvisa till Klimatberedningen och andra utredningar. Miljöfrågan avspeglas tyvärr inte på ett sätt som visar att strategin är just tredelad. Det beklagar vi djupt från sida. I bilagorna till rapporten saknas det till stor del gröna nyckeltal. Det är nyckeltal som visar hur utvecklingen sker på miljöområdet. Det är något som borde skärpas . Det som finns är utsläpp av växthusgaser, energiintensitet i ekonomin och godstransporter i relation till bnp. var inne på vad kommissionär sade i sitt tal när han berömde för att ligga långt framme på många områden. Just därför är det intressant att se att inte inom något av de områdena, de gröna nyckeltal som finns, ligger i topp inom EU. som vi ligger bra till när det gäller ekonomiska indikatorer ligger vi inte alls lika bra till i Lissabonstrategin när det gäller de miljörelaterade indikatorerna. Det är uppenbart att har en stor läxa att göra på miljö- och klimatområdena. Det är därför beklagligt att regeringen inte arbetar mer aktivt med frågorna och försöker bli bättre. I stället ligger fokus i regeringens skrivelse helt och hållet på det ekonomiska området där redan ligger bra till. Hur tänker regeringen egentligen agera, , för att placera i topp även på miljöområdet när det gäller de gröna indikatorerna i Lissabonstrategin? I rapporten skriver regeringen att man prioriterar åtgärder som minskar utsläppen av koldioxid och andra klimatpåverkande gaser. Det är givetvis bra och vackra ord, men det vore ännu mer välkommet om man också följde upp de vackra orden med konkreta förslag på åtgärder på både kort och lång sikt för att uppnå den prioriteringen. Om regeringen i sitt ganska nymornade intresse för miljöfrågor inte har hunnit tänka ut några bra åtgärder rekommenderar jag att man läser budgetmotion där det finns förslag på ett stort antal både konkreta och snabbt genomförda åtgärder. När man jämför årets skrivelse om Lissabonstrategin med förra årets undrar man också vart regeringens prioritering som fanns med , havsmiljö, har tagit vägen. Vi tycker att det vore bra om regeringen kunde hålla fast vid sina prioriteringar i mer än bara . Det är inte så att miljöproblemen i har lösts på det år som har gått. Vi ser tydligt att förra årets prioritering inte är uppnådd, och därmed borde ambitionerna för havsmiljön finnas kvar som ett mål i strategin med tydliga åtgärder. Det saknar vi. Tråkigt nog verkar regeringen också aktivt backa från åtagandet att hejda förlusten av den biologiska mångfalden, som är ett mål som EU har satt upp . Det är under den här regeringens mandatperiod. Även på det området krävs aktiva åtgärder för att vi ska klara våra miljömål och klara den ekonomiska utvecklingen framöver. Den är beroende av inte minst fungerande ekosystem och de ekosystemtjänster vi får från naturen. En ekonomisk tillväxt och sysselsättning som bygger på en ohållbar användning av naturresurser, som bygger på ohållbara utsläpp, kommer inte att vara beständig. Ju längre vi dröjer med en anpassning av samhället till minskad klimatpåverkan desto svårare och desto dyrare blir omställningen. Den här insikten måste ligga till grund för regeringens arbete med sysselsättning och tillväxt. Vi ser fram emot nästa års handlingsprogram. Som vi ser det kan det bara bli bättre. 4 (): Tack vare Lissabonstrategins nystart blev det ett nytt förnyat fokus på tillväxt och sysselsättning, och medlemsländerna har visat en positiv utveckling . har numera en gemensam integrerad agenda, en uppsättning verktyg för att tillsammans angripa gemensamma framtida utmaningar.