prot · GW0931 · 2008-11-19 00:00:00 — Till skillnad från regeringens är budgetalternativ utformat för att möta en lågkonjunktur, där vi har fokus på att öka efterfrågan i ekonomin och skapa fler arbetstillfällen. Vi presenterar förslag som faktiskt efterfrågas från både höger och vänster . Visst behöver vi också revidera delar av vår budget det har hänt mycket sedan den lades fram men nästan allt håller. Låt mig ta några exempel, herr talman. Vi vill anställa 45 000 fler i vård, skola och omsorg och höja de generella statsbidragen till kommunsektorn. Kommuner och Landsting har vädjat till regeringen om en uppräkning av statsbidragen, och räknar över hälften av landstingen med att redovisa underskott. Även kommunerna får problem framöver. Även om statsbidragen skulle värdesäkras når man inte målet om god ekonomisk hushållning. vet vi från Kommuners och Landstings egen undersökning att åtta av tio föredrar bättre kvalitet i vård, skola och omsorg före sänkta skatter, och nio av tio säger: Höj skatten om det behövs! är tyvärr ensamt om att föreslå en uppräkning av statsbidragen till kommunsektorn, även om nu Socialdemokraterna signalerar en ändring, vilket är mycket glädjande. Vi menar att människors vilja och behov ska tas på allvar. Dessutom är det helt kontraproduktivt i ekonomin att tvinga kommunsektorn att bidra till att förvärra lågkonjunkturen genom uppsägningar. Regeringens frysning av statsbidragen motsvarar 13 700 arbetstillfällen. Vi föreslår också en kraftig utbyggnad av den klimatsmarta järnvägen med 16 miljarder . På det sättet svarar vi upp till Klimatberedningens förslag att kapaciteten på järnväg för gods- och persontrafik ska öka med . Vi vill att fler ska välja tåget och föreslår därför också en satsning på ökat banunderhåll. Förseningarna, som vi nog är ganska många i den här kammaren som känner av var det en timmes försening kostar samhället 46 miljarder , vilket är helt förkastligt. Därför är ökat banunderhåll en lönsam investering. Det skapar många nya jobb och är samhällsekonomiskt och miljösmart. Vi menar också att investeringar ska skrivas av över sin livstid, det vill säga att den generation som använder investeringen också ska betala den. Dagens generation ska inte bära hela kostnaden. Även förordar en utredning om en investeringsbudget, som även andra länder har, till exempel och . En satsning på byggbranschen är en beprövad metod för att hantera en nedåtgående konjunktur. Nybyggnationen har minskat sedan regeringen avskaffade bostadssubventionerna. I 13 av 21 län hade byggandet minskat . Om vi därtill lägger att antalet ungdomar med förstahandskontrakt minskat, att av alla 2027-åringar bor hos en förälder en mambo eller pappbo eller att nästan en tredjedel av alla unga är fattiga, oräknat fattiga mambor, och att åtta av tio vill ha en egen bostad men endast fem av tio har det, står det ganska klart att det behövs fler bostäder. Framför allt hyresrätter efterfrågas. Om vi då därtill lägger att av ungdomarna kan betala högst blir det ännu klarare att det behövs ett produktionsstöd. Det hade varit en smart åtgärd både för att möta behov av en social bostadspolitik och för att möta lågkonjunkturen och skapa byggjobb. Självklart ska stödet kopplas till energieffektiviseringar och en framförhandlad låg hyra. vill också underlätta för småföretag att nyanställa. Sänkt arbetsgivaravgift för de första som anställs i så kallade soloföretag, slopad sjuklönekostnad för företag med upp till tio anställda, utökat stöd till forskning och utveckling genom att införa en skattereduktion till små och medelstora företag. Vi vill också inrätta en miljöteknikfond för att tillförsäkra riskkapital till företag som har det svårt i ett inledningsskede. vet vi att tappar marknadsandelar på sin export på de gamla marknaderna, länder som dessutom är i recession eller i lågkonjunktur. Nya marknader behövs. Därför menar vi att det permanenta exportfrämjande stödet behöver fördubblas till de nivåer det hade innan regeringen skar ned. Vi menar också att människor måste ha möjlighet att vara aktiva och inte passiva om de drabbas av arbetslöshet. Därför föreslår vi en kraftig utbyggnad av högskoleplatser, kvalificerade yrkesutbildningar och komvux. Det är en skam att regeringen ännu inte har återställt besparingarna på komvux. Vi menar dessutom att studiemedlen behöver höjas. Studenterna är en av de grupper i samhället som lever under det som brukar kallas skälig levnadsnivå. En höjning av studiemedlen vi föreslår skulle kunna leda till att fler söker högre utbildning och på så sätt ökar sina möjligheter på den framtida arbetsmarknaden. Det här var ett löfte från alla partier på högerkanten utom före valet. Men kanske är det så att även i denna fråga har vetorätt, och därför ser vi heller inget förslag. vill också möjliggöra för alla att vara med i a-kassan. Vi föreslår därför en minskning av avgiften till . Det kan inte vara meningen att en medlem i Hotell- och Restaurangfacket eller Handels ska behöva välja mellan a-kassa eller käk på bordet. Arbetslöshetsförsäkringen ska ge inkomsttrygghet, inte bara grundtrygghet. Därför vill vi höja taket i a-kassan till . Det skulle ge en ersättning om till alla med lön . Det skulle innebära rätt mycket för till exempel de Volvoarbetare som varslas. Men regeringens svar blir i stället: Nej, du som har förlorat ditt jobb på behöver incitament för att söka ett nytt jobb, och därför ska du också bestraffas ekonomiskt så att du verkligen känner piskan på din rygg. Det är en människosyn som präglar den här regeringens politik som jag kraftigt tar avstånd ifrån. Dessutom visar Finanspolitiska rådets beräkningar att de matematiska stabilisatorerna i a-kassan har minskat med 15 miljarder sedan den här besparingen genomfördes. Klassklyftorna växer med rekordfart, och topp i har dragit den högsta vinstlotten. Man har fått i nettoinkomst jämfört med , medan de med lägst inkomst har knappt fått en hundralapp . Topp får av regeringens samlade reformer och av de totala skattesänkningar som påverkar individernas inkomster. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män har ökat med . ökar fattigdomen med 146 000 fler fattiga . Barnfattigdomen bland barn med ensamstående föräldrar har nästan fördubblats. Det finns ganska tydliga och klara skäl till att man behöver stärka ekonomiskt eftersatta grupper för att öka efterfrågan i lågkonjunkturen men framför allt för att stärka individerna. Vi föreslår därför höjda studiemedel, ökat underhållsstöd för ensamstående föräldrar, höjda garantipensioner och höjda bostadstillägg, och vi reparerar sjukförsäkringen. Det leder till en bättre hälsa, minskad oro och en ökad efterfrågan. Att leva under minimala förhållanden är tärande. Det gnager i magen . Jag tycker att vi borde låta människor slippa det. föreslår också att grundavdraget höjs med . Det innebär att alla som tjänar får mindre i skatt än vad de betalade 2006. Vi är det enda partiet, tråkigt nog, i den här kammaren som inte särbehandlar eller diskriminerar sjuka, arbetslösa och pensionärer i skattesystemet. Det enda partiet! Vad har hänt i den här kammaren? Är det meningen att vi ska diskriminera människor i skattesystemet? Jag vill att min mamma ska respekteras. Jag vill att min svärson som har varit arbetslös ska respekteras. Jag betackar mig för hur ni i den borgerliga regeringen behandlar henne och alla andra, pensionärer och arbetslösa. Vi har en regering som är oförmögen att sätta sig in i människors livsvillkor om det handlar om mat på bordet, risken att förlora sitt jobb, vara arbetslös eller sjuk, som är oförmögen att möta en lågkonjunktur. Men den är bra på att hjälpa redan förmögna. 4 (): Läget i världsekonomin försämras just nu snabbt, och effekterna på den reala ekonomin syns tydligt. Även påverkas påtagligt. Sedan regeringen presenterade sin budgetproposition har den globala finansiella krisen förvärrats kraftigt. Effekterna av den globala konjunkturutvecklingen har blivit tydligare. De prognoser som har presenterats av bland andra och pekar på en kraftfull konjunkturförsvagning . Sysselsättningen väntas falla relativt kraftigt. Arbetslösheten kommer att stiga, tillväxten i kommer att ligga nära noll 2009, antalet lediga anmälda platser hos Arbetsförmedlingen minskar och antalet varsel stiger markant. har kanske regeringen börjat förstå att budgetpropositionens prognoser inte är jätteaktuella, men det har ännu inte skett någon omprövning av åtgärderna. När vi går in i ett läge med betydligt lägre tillväxt, sjunkande sysselsättning och ökande arbetslöshet är det tyvärr de människor som står allra längst från arbetsmarknaden och som har allra sämst förankring som drabbas hårdast. För att skapa större möjlighet för dessa personer att komma tillbaka till arbetsmarknaden när konjunkturen vänder uppåt igen behövs kvalitativa utbildningsinsatser. På grund av den betydligt kraftigare konjunkturavmattning som vi nu går in i menar vi att regeringen måste återkomma med fler och nya åtgärder för att hålla sysselsättningen uppe och mildra effekterna av lågkonjunkturen. Från sida kritiserade vi regeringens finanspolitiska inriktning redan när budgetpropositionen lämnades. Stora delar av regeringens skattesänkningar riktades till personer med relativt höga inkomster, som man gjorde kraftiga försämringar av socialförsäkringarna, som framför allt drabbar dem med låga inkomster, som effekterna av de automatiska stabilisatorerna urholkades. Vi har i vår budgetmotion, som vi vill diskutera här , presenterat ett antal åtgärder som vi menar är nödvändiga när nu arbetsmarknaden försämras. Bland annat föreslår vi tillsammans med Socialdemokraterna 20 000 nya yrkesinriktade utbildningsplatser med kvalificerad yrkesutbildning, yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning, komvux, fler högskoleplatser och en kvalitetssatsning på högskolan. Syftet med dessa satsningar är att skapa förutsättningar för att fler människor ska kunna omskola sig nu när arbetslösheten stiger. Det både mildrar effekterna av lågkonjunkturen och gör att fler människor kan bli rustade att ta nya jobb när konjunkturen sedan vänder igen. Det är åtgärder som skulle stärka konkurrenskraft som man möter konjunkturnedgången. Det behövs också förslag på omfattande förstärkningar av arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Vi har också i vår budgetmotion omfattande satsningar på infrastruktur och energieffektivisering inom bostadssektorn, som också kommer att leda till arbetstillfällen. Satsningar på ny energiteknik och miljöteknik skapar möjligheter för nya företag att växa fram. Det är vår övertygelse att det går att förena ekonomisk utveckling med skapandet av nya jobb och företag som vi ställer om samhället i en hållbar riktning. Regeringen har genom sin skatte- och otrygghetspolitik skapat klyftor i . Det behövs reformer av trygghetssystemen som gör att arbetsmarknaden fungerar bättre och att färre människor hamnar utanför. Många människor har farit illa den här mandatperioden. Vår ambition från sida är att skapa förutsättningar för alla människor att delta på arbetsmarknaden och bidra till samhället utan att för den sakens skull straffa de människor som är sjuka eller arbetslösa. Regeringen har i stället valt att skära ned på ersättningarna i arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen som man har skurit ned antalet högskoleplatser, minskat möjligheten till vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning. Den viktiga omskolningen till bristyrken har försvårats, och regeringen minskar människors möjlighet att ställa om. Detta, kära ni, är inte en klok politik! Det är i det här läget viktigt att också förbättra situationen för landets studenter och pensionärer. Ett höjt studiemedel skulle ge studenter bättre möjligheter att klara en framtida försämring i ekonomin. Många pensionärer har också små marginaler. Regeringen höjer i årets budgetproposition grundavdraget för pensionärer, vilket innebär att de får en skattesänkning. Vi välkomnar från sida det förslaget men tycker att det är otillräckligt för att stötta de pensionärer som har det allra sämst ställt. För att förbättra för dem föreslår vi utöver regeringens skattesänkning att garantipensionen höjs. Vi föreslår också ett omfattande program för energieffektivisering i bostäder. För att rejält minska bostädernas klimatpåverkan måste både nybyggda och befintliga bostäder bli avsevärt mer energieffektiva. Trots att det finns flera goda exempel som visar att det går att bygga extremt energisnålt också på ett lönsamt sätt är det fortfarande en väldigt stor del av de nybyggda bostäderna som inte ens lever upp till de energikrav som finns i lagen. Framför allt de bostäder som byggdes i miljonprogrammet står inför omfattande behov av renoveringar. Från föreslår vi därför ett nytt, teknikneutralt investeringsstöd samt hårdare krav på energieffektivisering vid både nybyggnation och ombyggnation. Ett sådant investeringsstöd är också en utmärkt åtgärd för att skapa arbetstillfällen. För att underlätta för småföretag föreslår vi en rejäl nedsättning av arbetsgivaravgifterna för de minsta företagen. Vårt förslag innebär att arbetsgivaravgifterna sänks för en maximal lönesumma, upp till 2 ½ miljon. Småföretagen har mycket små marginaler och kan drabbas hårt av den vikande konjunkturen. Det är också i stor utsträckning i de små företagen som jobben skapas. som vi gör insatser för att förbättra läget och stimulera ekonomin måste vi också rusta för framtiden. Då vill vi satsa på skolan. Vi vill skapa en mer kreativ skola. En kreativ skola skapar också kreativa entreprenörer. Skolan är grundläggande i ett samhälle som växer och utvecklas. Vi gör i vår budgetmotion en stor satsning på att höja kvaliteten. Vi skapar med 1 miljard i vår budgetmotion utrymme för pedagogisk utveckling, fortbildning av lärare och större möjligheter till modersmålsundervisning och ämnesundervisning på modersmål. Med en grön utbildningspolitik står de studerande i centrum. Skolans uppgift är att skapa optimala förutsättningar för varje individ att förverkliga sin strävan efter kunskap och utveckling. En av de viktigaste förutsättningarna för att förverkliga denna strävan är att den sker på den enskilda individens villkor. Alla barn ska garanteras en likvärdig utbildning, men det betyder inte att utbildningen ska vara likformig. Barn är olika. Som vi ser det är mångfald en förutsättning för likvärdighet. Den svenska skolan håller hög kvalitet, men alltför många elever lämnar ändå skolan med otillräckliga kunskaper. En av fyra elever gick ut och hade inte betyget Godkänd i alla ämnen. saknar behörighet att söka gymnasieskolans ordinarie program. Alla elever måste få förutsättningar att nå kunskapsmålen. Vi tror att en stor mångfald, en långtgående, individualiserad undervisning och kompetenta lärare är nyckeln till en framgångsrik skola. Den borgerliga regeringen har haft helt fel fokus i sin utbildningspolitik. Feltolkningar avsiktliga eller inte av internationellt jämförande undersökningar har legat till grund för regeringens politik. Följden har blivit att fokus har lagts på att lösa problem som kanske inte ens finns. Regeringen har lagt stor möda på att elever ska bli mer disciplinerade, och förslag om ordningsbetyg, om rätt att flytta mobbare och liknande har duggat tätt. Mindre fokus har legat på att förbättra undervisningen eller att göra den mer individanpassad. Till exempel har den nationella timplanen, som reglerar exakt hur många timmar varje elev ska studera varje ämne, fortfarande inte skrotats detta trots att en omfattande försöksverksamhet visar på mycket positiva resultat. När konjunkturen viker är det lätt att tappa fokus på de långsiktiga problem vi står inför. Klimatförändringen är den utan jämförelse största utmaning som och världen just nu möter. I vår budgetmotion föreslår vi omfattande insatser för att minska utsläpp av växthusgaser. Med politik minskar oljeberoende snabbt, vilket också stärker vår ekonomiska ställning och gör oss mindre sårbara för framtida globala konjunktursvängningar. Trots den stora medvetenheten om klimatfrågan och om de problem som klimatförändringen ger upphov till har regeringens strategi varit att förhala klimatfrågan eller att inte ta den på allvar alls. I stället fortsätter man att klamra sig fast vid väginvesteringar som inte ens är samhällsekonomiskt lönsamma. Till skillnad från den borgerliga regeringen anser att måste ta vår del och anpassa oss till verkligheten. Vi kan inte, som den här regeringen gör, skjuta problemen ifrån oss och anse att det bara är andra som ska minska sina utsläpp. Man kan inte köpa sig fri från ansvar. Vi ska inte välja om vi ska vidta åtgärder för klimatet hemma eller internationellt. Vi måste göra bådeoch. Alla länder måste göra en resa. Det är faktiskt så krasst att alla måste komma ned till koldioxid per person. Det är det tuffa målet, . Det måste vi i göra. Det måste göra, och det måste göra. ska visa vägen till i stället för att sitta passivt på åskådarplats. Vi ska visa att man kan klara både jobben och klimatet och ta den utmaningen. En faktor som talar för att skulle få ta en ännu större börda än till exempel utvecklingsländerna är den stora potential som vi har för förnybara energislag i det här landet. Vi har mycket goda förutsättningar, bland de bästa i världen, att bygga ut bioenergi, vindkraft och andra energislag. På några årtionden måste vi ställa om för att klara klimat- och miljöproblemen och trygga en fortsatt hållbar ekonomisk utveckling. Infrastruktursatsningar på framför allt spårbunden trafik, renovering och energieffektiviseringar inom bostadssektorn, utbyggnad av förnybar energi, forskning och utveckling av ny miljöteknik är nödvändigt. har råd med solidaritet. presenterar därför stora satsningar på miljö- och klimatbistånd. höjer vi biståndsramen kraftigt jämfört med regeringen. Åtta av tio svenskar, , är beredda att själva göra något för att bromsa klimatförändringen. Det är en tydlig ökning som visas i publicerade rapport om svenskars inställning till klimatfrågan. Ett sådant ansvarstagande hos människor i kräver att man också från politiskt håll ger förutsättningar att kunna ställa om i vardagen och bidra på sitt sätt. De egna åtgärder där beredskapen hos människor har ökat snabbast är att åka mer kollektivt, att åka tåg i stället för flyg och att samåka mer. De åtgärder där beredskapen ökat mest man har mätt denna inställning är att köra bil mindre, att sänka temperaturen inomhus och att köra bil långsammare. Men regeringen erbjuder inte dessa människor en hjälp i vardagen, en hjälp att bidra och ställa om i klimatomställningen. De finansiella marknaderna världen över genomgår ett stålbad. står rätt starkt, mycket tack vare budgetsaneringen och det finansiella ramverket. Men ingen är osårbar. duggar varslen tätt i industrin. Regeringen har ignorerat alla signaler om en sämre utveckling i ekonomin hitintills. Prognoserna i regeringens budgetproposition är alltför optimistiska. Regeringen har inte heller använt de goda åren med högkonjunktur för att rusta, vare sig människor som behöver utbildning eller som nation. I stället har, som jag tidigare visat på, antalet utbildningsplatser dragits ned. Det som behövs nu är individanpassade, snabba, effektiva åtgärder som leder till jobb. Det är dags att agera, . Med det vill jag yrka bifall till alla reservationer, det vill säga reservationerna 1, 4, 7 och 10. 5 (): har det ekonomiska läget i vår värld dramatiskt förändrats. Det som var ett tecken på internationell lågkonjunktur och finansiell oro har bytts till recession i många länder och världsvid finansiell kris. Jämfört med den finanskris vi hade i som i allt väsentligt var hemmatillverkad ser vi nu en finanskris som skapats främst i och spridits runt om i världen. Finanskrisens orsaker är flera. Det handlar om långvarig högkonjunktur , alltför låga räntor, politiska misstag i och ett alltför vidlyftigt agerande i finansbranschen. Konkursen i amerikanska utlöste den finanskris vi nu är mitt inne i. Den kanske viktigaste lärdom som vi kan dra av finanskrisen kan sammanfattas i ett ord: förtroende. Vi människor behöver förtroende i stort sett i alla sammanhang. Utan förtroende inga bra relationer. Utan förtroende ingen ömsesidighet. Utan förtroende inga lån. Utan förtroende inga affärer. Utan förtroende inte heller några fungerande familjer. Utan förtroende inga vänner. Och utan förtroende ingen trygghet. Allt vilar på förtroende. Den finanskris vi nu upplever illustrerar hur ekonomin är beroende av just förtroende. Förtroende är grundläggande. Men vad är förtroende? Det handlar om etik. Förtroende är ett etiskt begrepp. Det betyder tillit, tillförsikt och viss aktning för någon annan. Vi har förtroende för en person eller en institution som bärs upp av personer. Vi har förtroende för en medmänniskas karaktär, pålitlighet och duglighet. Om en enskild person inte lever upp till en sådan tillit eller om en bank eller ett finansiellt institut inte gör det rasar förtroendet. Det är som att dra ur pluggen ur ett badkar. Det går snabbt, och det blir tomt. Om någon inte står för sitt ord och sina löften raseras förtroendet. litar inte bankerna och finansinstituten på varandra. I detta enorma nätverk av relationer som bär upp den internationella finansmarknaden saknas just förtroende. Vi vet att förtroende tar tid att bygga upp, men det kan raseras snabbt. Det är också skälet till att vi måste inse att det tar sin tid innan vi är genom den finansiella krisen. Mycket har hänt i ekonomin sedan regeringen överlämnade budgetpropositionen . Tillväxtutsikterna har försämrats kraftigt till följd av den internationella finansiella krisen. Regeringen framhöll också i budgetpropositionen att nedåtriskerna i prognoserna var stora. har flera bedömare betonat just detta, att osäkerheten är enormt stor. bedömer också att den ekonomiska utvecklingen blir svagare än i regeringens huvudscenario. Det gäller såväl tillväxten som sysselsättningen. Hur mycket svagare är dock väldigt svårt att avgöra. Det finns därför skäl att följa utvecklingen noga och revidera bedömningarna först när mer utfallsstatistik inkommit och prognosförutsättningarna blivit något mer stabila. Finansministern har också i konvergensprogrammet kompletterat budgetpropositionens basalternativ med två scenarier som har det gemensamt att de pekar på en mer negativ utveckling än vad som ryms i budgetpropositionens siffror. Men jag vill betona att det inte är kompletta prognoser som finns i konvergensprogrammet. Om hade varit med på finansutskottets sammanträde i går hade han fått den informationen. Men två saker vet vi säkert, att den lågkonjunktur vi såg framför oss när budgeten lades fram kommer att bli djupare och att vi står inför denna lågkonjunktur med ett oerhört starkt utgångsläge med rekordstarka offentliga finanser och rekordhög sysselsättning. SCB beräknar att uppemot mot 200 000 färre människor är utanför arbetsmarknaden jämfört med hur det såg ut vid valet . I den budgetproposition vi nu har att fatta beslut om lanseras ett stimulanspaket på . Tillsammans med en del tidigare beslut stimuleras ekonomin från med . Det är av bnp. Det är ett omfattande stimulanspaket. Det motsvarar per varje levande svensk. Jämför detta med i barnbidragshöjning som brukar vara ett exempel när politiker vill utlova ett kraftfullt stimulanspaket. Det som denna regering nu gör i det beslut vi ska fatta här är ett av de absolut största stimulanspaketen som föreligger i något europeiskt land just . Inriktningen på det här stimulanspaketet är tydlig. Det är sänkta skatter som gör det billigare att anställa och mer lönsamt att arbeta, satsning på forskning, utbildning och infrastruktur. Det handlar om allt sådant som skapar jobb i och stärker vår långsiktiga konkurrenskraft. Dessutom handlar det om välfärdssatsningar inom psykiatri, om äldreomsorg för pensionärerna och om sjukvården. En viktig del i att stärka välfärden är också det stöd vi ger till kommuner och landsting som uppgår till . Det är inte i form av höjda statsbidrag.