prot · GV0956 · 2008-01-23 00:00:00 — Man tycker att inte har haft tillräckligt god ekonomi för att vidta klimatåtgärder tidigare. Jag delar absolut inte den bedömningen. Det finns väldigt stora möjligheter att vidta klimatåtgärder. De behöver inte kosta pengar. De kan till och med vara lönsamma i många fall. Vi vet att hela världen måste röra sig åt det hållet och gå mot en mer kolsnål ekonomi. De som går före och tar fram tekniken för det är de som kommer att skörda frukterna av det. De kommer att kunna exportera den tekniken till andra länder. Av den anledningen är det väldigt oroande att regeringen är så passiv i den här frågan. Vi har sett rapport efter rapport som har slagit fast klimatfrågans allvar. Klimat- och sårbarhetsutredningen här i har konstaterat att klimatfrågan kommer att få dramatiska konsekvenser här i . Försvarsberedningen har konstaterat att klimatfrågan är det största säkerhetspolitiska hotet mot . Jag är allvarligt oroad inför ordförandeskap 2009. Man har från regeringens sida sagt att klimat- och miljöfrågorna ska vara högt prioriterade, men man verkar inte inse att vägen fram till ordförandeskapet kommer att vara avgörande för hur väl man lyckas med det. Att bara prata vackert kommer inte att ge något förtroende hos de andra medlemsstaterna. Det kommer inte att göra att de är beredda att ta på sig stora åtaganden. Jag vill fråga ministern om man kan räkna med mer skarpa åtgärder i nästa års handlingsprogram eftersom de helt saknas i det här årets. 15 Statsrådet () replik: Jag förstår att på många sätt känner sig uppgivet över att alla partier pratar så mycket om miljön. Jag tycker att man i stället borde vara glad över att miljöfrågorna har en så framträdande plats i debatten, både i och internationellt, och att vi alla har så mycket underlag och kunskap om de enorma utmaningar och hot vi står inför så att ingen är handlingsförlamad. Jag tycker att vi gör ganska mycket både inom ramen för Lissabonstrategin och inom ramen för det dagliga klimat- och miljöarbetet. är på många sätt ledande när det gäller miljöexport. Vi försöker främja det på många sätt. Vi försöker hitta en kombination att använda marknadsekonomi, styrmedel och forskning för att stärka den gröna dimensionen inom tillväxten och näringslivet. Vi för också en mycket omfattande dialog med svenskt näringsliv om hur det ska kunna öka. Det finns otroligt mycket idéer och vilja att vara ledande. Vi har en klimatmiljard som satsas just på forskning och olika typer av energieffektivitet. Vi ska alldeles snart tillsätta en delegation för hållbara städer där man ska diskutera hållbarhetsfrågorna ur ett stadsperspektiv. Vi har en klimatberedning. Det kommer en klimatproposition . Vi har vår kommission för hållbar utveckling där årets tema är just klimat. Vi diskuterar de här frågorna. Vi har en miljöbilspremie. Vi håller på att ta fram en handlingsplan för hur man ska kunna stärka miljödimensionen i den offentliga upphandlingen till exempel. Vi gör redan väldigt mycket. Som Per var inne på kommer miljö-, klimat- och energifrågorna att spela en mycket stor roll under det svenska ordförandeskapet. Jag delar helt bedömningen att vi inte kan börja med dem då. De ska prägla det arbete vi gör . Det gör de också. De har redan en mycket stor plats i EU-arbete. De kommer att ha en mycket stor plats i det 18-månadersprogram där vi tillsammans med och ska jobba för de här frågorna så att vi förhoppningsvis kan komma till viktiga beslut inte minst när det gäller post Kyoto . 16 PER () replik: Problemet är att halva mandatperioden snart har gått och det har kommit fram alldeles för lite åtgärder på klimatområdet. Det är helt uppenbart för alla externa bedömare att det är så. Man är inte i närheten av tillräckligt stringenta åtgärder för att vi ska vara en positivt bidragande kraft inom EU eller internationellt. Regeringen har ju lagt stor tonvikt vid att det är internationellt man ska arbeta med klimatfrågan. Uppenbarligen innebär det för regeringens del att man abdikerar från åtgärder inom . Än så länge har vi inte fått tillnärmelsevis det som skulle behövas. Man blir ännu mer oroad när man ser att det inte bara är så att regeringen inte vidtar åtgärder, utan man motverkar åtgärder aktivt. När regeringen har varit i och förhandlat fram energipaket och klimatpaket har man väldigt stora ord och säger att det är ett stort steg för klimatet. När det ska genomföras i praktiken, när åtgärderna ska sorteras ned på nationsnivå, säger inte regeringen tack, vi vill gärna göra det här. Man åker till och försöker förhandla ned sina åtaganden. Man åker dit och försöker att få åtaganden på klimatområdet att bli mindre. Vi ska inte göra så mycket. Vi kräver att andra ska göra mer. På vilket sätt är det att vara en ledare inför ordförandeskap 2009? Det innebär ju att de andra länderna kommer att se på som ett land som går bakåt i klimatfrågan snarare än framåt. Jag hävdar bestämt att det kommer att göra att vi inte har något initiativ i ordförandeskap. Det oroar mig väldigt mycket. Jag vill specifikt fråga ministern. Hur ser ministern på att ligger i topp på många av de ekonomiska indikatorer som finns inom handlingsprogrammet och Lissabonstrategin? Det är positivt att de gör det. Om man däremot tittar på de miljömässiga indikatorerna ligger inte i topp i fråga om någon av dem. Indikerar inte det på något sätt att har gjort för lite än så länge på klimatområdet? Indikerar inte det att regeringen måste skärpa sitt arbete, så att vi kommer i topp även på dessa områden? Det är först när vi ligger i topp som vi kan leda andra nationer under ordförandeskapet 2009. 17 Statsrådet () replik: är ledande på många sätt inom och i världen, men vi kan bli mycket bättre. Det finns naturligtvis mycket att göra. Ambitionen är att vi ska ligga i topp på alla områden. Det tror jag är en ambition som kan dela. Jag har också försökt att ge exempel på saker som vi kan göra. Vi kan göra en del lokalt, och vi kan göra en del regionalt och nationellt. Men de stora miljöproblemen är internationella och globala. Och där är EU ett fantastiskt forum för samarbete, ett forum som vill lämna. Men där har vi möjligheter att fatta bindande beslut för 27 länder. Detta arbete kommer precis , , att leda till att kommissionen presenterar sitt bördefördelningsförslag som kommer att leda till en omfattande diskussion. Det är klart att , precis som alla länder, har försökt lägga fram vilka förutsättningar som vi har och vad vi tror är våra styrkor och svagheter för att genomföra detta. Men vi var pådrivande för att det skulle bli bindande, och sedan ville vi gärna se ännu högre målsättningar. Det har jag och många andra ministrar redovisat i . Detta kommer att leda till diskussioner med och internt om hur vi på nationell nivå ska implementera de gemensamma åtaganden som vi har gjort. Detta är naturligtvis oerhört viktigt, och vi ska göra detta på bästa sätt. Men det vore väldigt konstigt om vi inte framförde våra synpunkter inför dessa kvoter. Sedan gör vi, som jag sade, en hel del nationellt, och det finns också mycket förberett. Utmaningarna är så stora. Vi måste ha kunskap, och vi måste ha en gemensam strategi. Det är det som man ska försöka lägga fram, dels i den hållbarhetskommission som diskuteras, dels i den klimatproposition som kommer . Det pågår nu ett arbete med kunskapinsamlande och en brett förankrad diskussion för att man ska kunna slå fast en strategi. Det tror jag är mycket bättre än att dutta runt med lite olika åtgärder. Det kan man också göra. Men man behöver en sammanhållande strategi som kommer i klimatpropositionen. Vi gör alltså väldigt mycket, och jag kan försäkra Per att bland EU-länderna i mycket ses som en förebild. Men vi ska inte nöja oss med det, utan vi har mycket kvar att göra. Målsättningen är naturligtvis att vi ska hamna i topp. 18 () replik: Det är glädjande att höra minister säga att regeringen prioriterar arbetet med Lissabonstrategin, sysselsättning och tillväxt högt. Jag hoppas att majoriteten i näringsutskott delar den uppfattningen, alltså vikten av att sätta fanan högt i detta arbete. Med tanke på hur många debattörer som medverkar i denna viktiga fråga kan man känna en viss oro inför detta. Men det är bra att regeringen tycker att detta är en viktig fråga. Jag kan ändå inte låta bli att ställa två frågor till ministern. Det ska bli enklare att driva företag, och konkurrensen ska stärkas. Ministern var också inne på vikten av att satsa på miljö och klimat. Hur kan det då komma sig att man inför högre arbetsgivaravgifter för de företag som producerar miljöprodukter som gör att vi kan förbättra miljön på flera olika sätt, inte minst inom vatten och luft? Stärker det deras konkurrenskraft i en värld där globaliseringen ökar? När det gäller tjänsteföretagen uppgav här tidigare att det just nu bara är ett förslag som föreligger när det gäller sänkta arbetsgivaravgifter för vissa tjänsteföretag. Detta skapar en osäkerhet bland de företag som finns inom dessa olika branscher. På vilket sätt ökar det långsiktigt konkurrenskraften och tillväxten om man som företagare har denna otrygghet? 19 Statsrådet () replik: Jag är glad över engagemang i Lissabonprocessen eftersom detta är viktigt. Som tidigare debattör sade kanske Lissabonstrategin inte är någon kioskvältare, men den innehåller moment som är viktiga för svensk ekonomi och välfärd men också för . Att stärka vår konkurrenskraft är naturligtvis en viktig fråga. I fråga om detta sade kommissionen att vi behöver göra lite mer. Vi satsar på stora investeringar i till exempel forskning. Vi försöker stötta företag, och vi för en regelbunden dialog med svenskt näringsliv om hur vi kan öka detta och för att finna en långsiktig strategi för hur vi ska kunna öka exportandelen. och flera andra aktörer tittar just nu på hur vi ska kunna arbeta nationellt för att främja svensk export, inte minst på miljöområdet, men också hur vi ska arbeta internationellt för att ta bort fler hinder. Där är pådrivande. Vi öppnar också för konkurrens inom vård och omsorg. Det förs en stor diskussion på miljöområdet med svenskt näringsliv om klimatfrågan. Vi har kommit långt, men vi kan göra mycket mer, i fråga om hur vi ska kunna stärka denna andel, dels för att uppfylla våra internationella åtaganden, som diskuterades i tidigare inlägg, dels för att kunna stärka vår exportandel på detta område. Tjänstesektorn är det område som växer och expanderar mest i ekonomin både i och i . Därför har vi satsat extra mycket på att underlätta anställning och underlätta tillväxt i företagen på detta område. Då blir det denna typ av svåra gränsdragningar. Den förra socialdemokratiska regeringen hade differentierade momssatser i fråga om take away-mat och restaurangmat. Det blir en del svåra gränsdragningar som ska göras. Men det är ett sätt att försöka stimulera tjänstesektorn ytterligare. I kombination med tjänstedirektivet som snart träder i kraft och där man undanröjer en hel del hinder tror vi att detta kommer att spela en väldigt stor roll för svensk ekonomi. 20 () replik: I då vi ska satsa på miljö och klimat väljer regeringen att höja arbetsgivaravgiften för miljöteknikföretag och väljer att satsa på att sänka arbetsgivaravgiften för vissa tjänsteföretag som växer starkt, vilket ministern redogör för här. Man kan fundera på detta med ökad konkurrenskraft utifrån de satsningar som man gör och fundera på konkurrensneutralitet och hur detta slår och hur det blir sjysta spelregler och minskat regelkrångel för företagen. Blir det minskat regelkrångel för företagen om ett besök hos sjukgymnasten för att öka välbefinnandet ger en låg arbetsgivaravgift, medan ett besök hos samma sjukgymnast av medicinska skäl ger en höjd arbetsgivaravgift? Blir det då minskat regelkrångel för tjänsteföretaget? Det är lite svårt att se helheten i detta perspektiv. Man kan ta våra olika restauranger som exempel. Det finns ju olika storlekar på restauranger. Den svenska hamburgerkedjan äger själv sina restauranger. Varför ska de behöva betala högre arbetsgivaravgifter, medan och Burger King, som bara delvis äger sina restauranger och är franchisingföretag, ska få sänkta arbetsgivaravgifter och konkurrera på samma marknad? Är det sjysta och konkurrensneutrala villkor? Ökar det tillväxten och konkurrenskraften? Om man nu har 249 anställda och har behov av att anställa den 250:e, hur blir det då? Vad kostar det företaget att anställa denna 250:e person? 21 Statsrådet () replik: Tjänstesektorn är viktig. Det är en viktig prioritering för och för hela att vidareutveckla tjänstesektorn och att undanröja hinder och se till att det blir lättare att anställa. Det är också den dominerande delen av svensk ekonomi, och den växer. Vi ser också resultat, och det skapas jobb och tillväxt där, och det är väldigt bra. Det ska vi fortsätta med. Det är likaså en väldigt viktig ambition för oss och för alla EU-länder att förenkla för företagande. Det är ett arbete som pågår. Det är ett svårt arbete, men det är ett arbete som pågår. Det är naturligtvis viktigt. Vi har genomfört en mängd sådana åtgärder för företagande. Det är fråga om svåra avgränsningar när det gäller att stimulera tjänstesektorn. Det finns dels svenska regelverk, dels europeiska regelverk. Det krävs avgränsningar. Beträffande momssatser, något som också den förra regeringen arbetade med, får man göra gränsdragningar. När man tar sådana exempel som de som tar upp kan det låta absurt, men det finns en logik bakom det hela. Jag både tror och är övertygad om dessutom visar statistiken på detta att det faktiskt ger resultat. Det kommer vi att se. Sedan får man naturligtvis hålla ögonen på detta om det slår fel på något sätt eller om det behövs modifieringar eller andra justeringar. Vi följer detta mycket noga. verkar det fungera bra. Vi kommer att fortsätta i den här riktningen. 22 () replik: Jag måste tillstå att visar ett stort engagemang i EU-frågor, inte minst gäller det handlingsprogrammet. Är det någonstans vi och regeringen lyckats väldigt väl är det i den dialog som lett fram till regeringens skrivelse. Men jag instämmer inte i innehållet i den och håller inte heller med om effekterna. Ett engagemang har dock funnits. Kanske är vi även där bäst i klassen. Jag skulle vilja göra några kommentarer till anförande. Du pratar väldigt mycket om utanförskap och om hur regeringen jobbar för att minska det. Jag har svårt att förstå logiken i detta när ni sänker ersättningar och försämrar försäkringssystemet. På vilket sätt minskar man då utanförskapet, och var finns den sociala aspekten i det som är ett av de ben som Lissabonstrategin faktiskt står på? till effekterna av politiken kan vi konstatera att det finns fler långtidsarbetslösa ungdomar än det fanns 2006. Är också det en effekt när det gäller att bekämpa utanförskapet? hade sin första session. På det mötet fattades en rad beslut. Ett av dem rör det goda arbetet, arbetsmiljön på arbetsplatserna. I det beslutet säger man att det behövs en upprustning av arbetsmiljön på arbetsplatserna i . Antalet arbetsmiljöinspektörer behöver öka. Man talar om ungefär en arbetsmiljöinspektör per 10 000 arbetstagare som en riktlinje. Här kan vi se att politik går precis tvärtemot det med 0,7 arbetsmiljöinspektörer per 10 000 arbetstagare och neddragningar på . 23 Statsrådet () replik: Jag delar, som sagt, engagemang i de här frågorna och tycker att det är roligt att utskottet tar upp detta. Jag hade gärna sett att fler engagerade sig. Även om vi har lite olika infallsvinklar är det mycket viktiga frågor som vi diskuterar. Jag är tacksam för att jag har fått komma hit . Utanförskapet är det största problemet som vi stått inför. Alltför många människor har inte haft ett jobb att gå till. Alltför många människor har inte känt sig behövda. Alltför många människor har inte känt att de har en plats, en uppgift att fylla. Att långsamt bryta detta utanförskap är regeringens övergripande mål. Vi går åt rätt håll, men fortfarande finns det en hel del att göra. Tack och lov återstår av mandatperioden! Faktum är att fler människor än någonsin nu har ett jobb att gå till. håller på att bli ett mycket rättvisare samhälle just därför att allt fler människor kan gå till jobbet och ha en möjlighet att göra rätt för sig. Ett utanförskap får så många negativa konsekvenser i övrigt i samhället. Det här är vår viktigaste uppgift. Det är därför vi har blivit valda av svenska folket. Därför måste man göra det lönsamt att arbeta. Det ska alltid vara lönsamt att arbeta. Det ska finnas försäkringar, det ska finnas trygghet och det ska finnas ett välfärdssystem för oss alla. Men det ska alltid vara mest lönsamt att arbeta och att gå tillbaka till arbete. Det är det som vi uppfattar att vi fått väljarnas mandat att åstadkomma. Det är också detta som vi kommer att fortsätta att arbeta för just för att bryta utanförskapet och ge fler människor chansen att komma tillbaka till arbetslivet eller att komma in i det om de aldrig varit där. Statistiken visar att vi är på god väg; siffrorna är väldigt positiva. Det tycker jag att borde glädjas åt. 24 () replik: Givetvis ska det vara lönsamt att arbeta, och givetvis ska vi ha ett samhälle där vi även kan göra satsningar som gör att fler kommer i arbete. Vi har en politik för den offentliga sektorn som skulle behöva utvecklas betydligt mer. Men om det görs genom försämringar för arbetstagare och sjuka får vi i stället en social otrygghet. En viktig hörnpunkt i Lissabonstrategin är ju detta med social sammanhållning och social trygghet för människor både för dem som finns utanför arbetsmarknaden och för dem som finns på arbetsmarknaden. Vidare konstaterar jag att ni inte med ett enda ord nämner de neddragningar som har skett på i . Där går i rakt motsatt riktning. De ser att det behövs en förstärkning för att det ska gå att leva upp till det goda arbetet som omfattar samtliga. Det är just det som är så allvarligt. Arbetsplatsolyckorna drabbar framför allt dem som har otrygga anställningar. Det gäller då deltidsarbetslösa med lågproduktiva arbeten. Det är där vi har de stora arbetsplatsolyckorna runt om i . Men regeringen väljer att dra ned på sådana satsningar. Det är väldigt allvarligt. Det skapar inte det goda arbetet, och det skapar inte den sociala sammanhållning som behövs för att kunna utveckla så som man säger i Lissabonstrategin. 25 Statsrådet () replik: Det bästa man kan göra för att skapa det goda samhället måste vara att se till att alla människor som kan och vill har en möjlighet att arbeta, att göra rätt för sig. Att kunna få en plats, att få arbetskamrater och att få ett sammanhang är bra för integrationen. Det är också bra för den enskilde och för samhällsekonomin. Vi har då fler människor som betalar skatt. Därigenom har vi en större kaka att fördela. pekar alla de siffrorna åt rätt håll. Vi har en hel del kvar att göra så är det absolut men det är väldigt tydligt att det går mot ett minskat utanförskap. Därigenom har vi bättre förutsättningar att lyckas med integrationsfrågor och annat. Detta om något är väl det goda samhället. Att siffrorna ser så bra ut tycker jag att vi tillsammans kan glädjas åt. Jag har inte läst den rapport från som hänvisar till så jag får väl göra det. Sedan får vi återkomma till den diskussionen vid ett annat tillfälle. Det ryms ju inte direkt inom Lissabonstrategins ramar, även om det naturligtvis finns en nära koppling. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 5 § Ändrade regler om gallring av åtalsunderlåtelse för unga lagöverträdare Föredrogs justitieutskottets betänkande 2007/08:JuU4 Ändrade regler om gallring av åtalsunderlåtelse för unga lagöverträdare (prop. 2007/08:31). 26 (): ska vi debattera ett betänkande med utgångspunkt i den proposition där det föreslås att en uppgift om åtalsunderlåtelse för personer som är för brottet ska gallras ur belastningsregistret efter beslutet i stället för som efter beslutet. Ändrade regler om gallring när det gäller åtalsunderlåtelse för unga lagöverträdare är ett bra förslag från regeringen. Det bygger i allt väsentligt på förslaget i utredningen mot unga lagöverträdare som lades fram och där det första steget var det som beslutades om ungdomstjänst som en ny påföljd för ungdomar , en särskilt kvalificerad kontaktperson för att motverka risken för narkotikamissbruk eller kriminalitet samt medling som ska finnas tillgänglig i hela landet för dem som begår brott och som är . Men vi vill gå ett steg längre när det gäller gallringen i brottsregistret. Vår utgångspunkt är justitiekanslerns synpunkter om att det innebär alltför stora tröskeleffekter då brott som leder till åtalsunderlåtelse och som begåtts efter fortfarande ska finnas i belastningsregistret . Därför tycker vi att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att uppgifter om åtalsunderlåtelse för en person som begått brott efter men bör gallras . Det vore också lämpligt att regeringen i detta sammanhang lät utreda möjligheter för tidigare gallring av också andra brott som finns i belastningsregistret för unga lagöverträdare. Exempelvis är det så att uppgifter om ungdomstjänst gallras efter domen eller beslutet, medan uppgifter om böter gallras . Det är två vanliga straff för ungdomar som begår brott men olika tid i belastningsregistret. Det kan inte vara meningen att det ska skilja mellan personer när förutsättningarna i övrigt är så lika. Vi vet att anteckningar i belastningsregistret får långtgående konsekvenser för unga som gjort sig skyldiga till brott, till exempel snatteri, som lett till åtalsunderlåtelse. Det innebär svårigheter att få jobb som man söker då vi vet att allt fler arbetsgivare begär att du ska lämna utdrag ur belastningsregistret. Det blir svårigheter att få körkort beviljat med mera. Därför står vi socialdemokrater bakom reservationerna 1 och 2. Det känns viktigt att också ta upp frågan om vad en åtalsunderlåtelse innebär för den unge som begår ett brott. Det får inte uppfattas som att inget görs från samhällets sida. Det finns klara och tydliga regler och lagar. Hanterandet av unga lagöverträdare sker utifrån lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Dessutom har riksåklagaren tagit fram riktlinjer för handläggning av ungdomsärenden bra sådana. Den grundläggande bestämmelsen i denna lag vad gäller åtalsunderlåtelse är att detta kan ske i stort sett i två huvudfall, nämligen när den unge blir föremål för vård eller annan stödåtgärd eller när gärningen skett av okynne eller förhastat. Vid bedömningen ska man också ta upp den unges vilja att ersätta målsäganden eller på annat sätt gottgöra denna. Som exempel kan nämnas att den unge ska visa vilja att delta i medlingen och visa att detta är uppriktigt och allvarligt menat från den unges sida. Medling är ett viktigt instrument som har getts en starkare ställning i rättssystemet. Medlingen har också enligt Brottsförebyggande rådets rapport visat sig vara en mycket bra och framkomlig väg. Den unge får konfronteras med målsäganden, till exempel butikschefen vid snatteri. På så sätt får den unge möta och höra om konsekvenserna av sitt handlande. Tillsammans kan de sedan eventuellt besluta om ett kontrakt som kan innebära att den unge till exempel ska hjälpa till med någon syssla i butiken. Samhällets reaktion på unga som begår brott blir tydlig, får konsekvenser och kan dessutom leda till något bra . Vad gäller beslut om åtalsunderlåtelse enligt lagen om unga lagöverträdare ska den unge underrättas vid ett personligt sammanträffande, om ett sådant kan genomföras. I de fall den unge uteblir från ett personligt sammanträffande med åklagaren ska det klargöras för den unge att det finns möjligheter för åklagaren att återkalla sitt beslut om åtalsunderlåtelse och i stället väcka åtal. Sammanträffandet mellan den unge och åklagaren ska ske efter det att beslut fattats. Vårdnadshavare ska kallas till sammanträffandet, och företrädare för bör ges tillfälle att närvara.