prot · GV0978 · 2008-03-13 00:00:00 — Barns möjlighet att komma i kontakt med kultur ska inte bero på tjockleken på föräldrarnas plånböcker, deras kulturvanor, deras livsmönster, som läsvanor till exempel, utan på lika villkor ska barn och ungdomar få möta kultur på sin hemmaarena, nämligen i klassrummet. Klassresan börjar i klassrummet. Mot bakgrund av regeringens starka satsning på skolan är det min och förhoppning att det belopp på som har tillförts reformen Skapande skola ska bli ännu större och massivare . Att satsa på unga människor så att de får möta ett rikt, kvalitativt kulturutbud är ingenting annat, fru talman, än att investera för . Det finns några reservationer i betänkandet som har tagit tag i mig och engagerat mig mycket. Det är bland annat förslagen om en högtidsdag för åminnelsen av och . Det var stora och viktiga gärningar som gjordes för att upprätta människovärde och rädda människor ur diktatur. stora gärning var att rädda människor undan Förintelsen. Om dessa stora och viktiga uppdrag må vi aldrig upphöra att berätta. Ett enigt utskott har även konstaterat att det i , till skillnad från i andra länder, inte är praxis att hedra enskilda individer med hedersmedborgarskap eller minnesdagar. Jag delar utskottets mening i den principiella frågan. Men jag öppnar för möjligheten att vi diskuterar på vilket sätt vi ska lyfta fram de här viktiga symbolpersonerna i svensk historia på ett alldeles nytt sätt och ur ett nytt perspektiv. har vi en minnesdag som vi firar för att hedra Förintelsens offer. Ännu har vi äran att leva tillsammans med och få hedra också överlevarna som fann sin hemvist i . Kultur är att ta ställning för det bästa inom oss och omkring oss. Det handlar om att med kulturens hjälp upprätta goda värderingar som tolerans, idealitet och vidsynthet. År 19401941 skrev poeten åtta dikter som fick namnet Figure humaine, alltså människans ansikte. Det blev en hemlig dikt. skulle jag vilja att vi betänkte att när vi diskuterar övergripande kulturfrågor blir de ofta väldigt små och inte så ideologiska. Men Eluards dikter smugglades undan, och de blev sprängkraft för frihet. På mina skolböcker På min skolbänk och träden På sanden på snön Skriver jag ditt namn På överraskningarnas ruta Högt ovanför tystnaden Skriver jag ditt namn Och genom makten hos ett ord Börjar jag om mitt liv Jag föddes för att lära känna dig För att nämna dig vid namn FRIHET Frihetstanken måste också genomsyra kulturlivet, och när vi talar om övergripande kulturfrågor får vi komma ihåg att inte fastna i detaljer. Kultur handlar om ideologi och ytterst, i förlängningen, om de goda värdena och om död och liv. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 11 § Biblioteks- och språkfrågor Föredrogs kulturutskottets betänkande 2007/08:KrU12 Biblioteks- och språkfrågor. 99 (): Vi behandlar ett motionsbetänkande som heter Biblioteks- och språkfrågor. Betänkandet avstyrker nio motionsyrkanden från allmänna motionstiden . I betänkandet finns tre reservationer. En gemensam reservation, som och står bakom, går ut på att en nationell biblioteksplan utarbetas för att öka tillgången till bibliotek för alla. Det finns också en gemensam reservation som och Socialdemokraterna står bakom som handlar om vikten av läs- och skrivfrämjande, arbetsplatsbibliotek och bokombud. stöder dessutom kristdemokraten förslag om nationell skolbiblioteksstatistik i en särskild reservation. Jag läser i Svensk Biblioteksförenings kampanjmaterial för en nationell bibliotekspolitik att det, förutom vårt nationalbibliotek , KB finns 290 kommunala folkbibliotek med omkring 1 000 filialer. Det finns 93 bokbussar, 1 800 bemannade skolbibliotek, 72 forskningsbibliotek, närmare 115 sjukhusbibliotek och flera hundra myndighets- och specialbibliotek. Det finns två huvudmän på nationell nivå som ansvarar för bibliotekspolitiken, Utbildnings- och Kulturdepartementen var för sig. Det är väl framför allt de bibliotek som ligger under som har fått vidkännas de största neddragningarna. Bortåt 400 folkbibliotek har lagts ned, och 450 000 elever saknar relevant bemannade skolbibliotek. Bokbussarna blir färre och färre, och arbetsplatsbiblioteken försvinner. anser att det behövs en samordnad nationell strategi, en vision för 2000-talets bibliotek. Vi vill säkra tillgången till bibliotek i samhällelig regi och därmed avgiftsfria boklån och hela den miljö för möten mellan människor som folkbiblioteken utgör. Vi vill också ha en utveckling där biblioteken motsvarar de krav som ställs i ett samhälle som präglas av tekniska landvinningar. Vi vill ha bibliotek där många olika språk och kulturer ryms och berikar varandra. Det är också av de skälen som vi i vårt budgetalternativ avsätter 10 miljoner till de regionala biblioteken för utvecklingsarbete. Länsbiblioteken ska initiera utvecklingsverksamhet och ansvara för fortbildning av folkbibliotekens personal, såväl på vuxen- som på barnavdelningar. Inte minst när det gäller att nå unga vuxna och tonåringar har biblioteken en viktig utmaning att ta sig an. som det kommer larmrapporter om att ungdomars läsförståelse blivit sämre och att de läser mindre skönlitteratur saknas det klarhet i vad ett skolbibliotek är och bör vara. Det saknas en politik som stärker skolbiblioteken. Vi har en reservation som går ut på att som ett första steg få ett ordentligt statistiskt underlag över den aktuella situationen för skolbiblioteken. Skolbibliotekens kvalitet är mycket skiftande i kommuner och skolor. Bibliotekarie saknas i sju av tio skolbibliotek. Ungefär hälften av de fristående skolorna har inga skolbibliotek alls. visar internationella studier att läsförståelsen bland svenska ungdomar sjunker. Det är i bibliotekslagen en lag vars innehåll dock är okänt för många skolledare och lärare som skolbiblioteken är lagfästa. Enligt denna lag ska det inom och gymnasieskolan finnas skolbibliotek vars uppgift är att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur såväl som att tillgodose behov av utbildningsmaterial. För att främja elevernas språkutveckling ska biblioteken dessutom erbjuda böcker, informationsteknik och andra medier samt litteratur på andra språk än svenska. För att ge våra ungdomar möjligheten att möta skönlitteraturen på egna villkor, lust att läsa för nöjes skull och för att ge alla elever bra verktyg att ta till sig skolkunskaper vill vi att kravet på skolbibliotek och kriterierna för dessa ska stå i skollagen. Jag står naturligtvis bakom samtliga reservationer, men för att vinna tid i voteringen yrkar jag bifall till reservation 3, Arbetsplatsbibliotek och bokombud. Vi i avsätter i vår kulturbudget till kulturen i arbetslivet för att inrätta och stödja arbetsplatsbibliotek. I detta sammanhang måste jag också nämna den negativa betydelsen av att regeringen tog bort stödet till En bok för alla. Motivet för att ha kvar En bok för alla är att det var en framgångsrik metod att öka läsandet hos läsovana grupper. Det krävs, som också framgår av reservationen, ett engagemang och ett målinriktat läsfrämjande arbete för att nå människor som inte läser eller skriver. Det räcker inte med att det finns ett bibliotek på orten där man bor eller att böcker är billiga. För dem som inte självmant söker sig till böckerna måste böckerna komma till dem. Det är därför som arbetsplatsbibliotek och bokombud är så viktiga att satsa på. 100 i (s): Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att alla på något sätt får möjligheten att ta del av det skrivna ordet. Det kan ske via skönlitteratur, fackböcker, talböcker eller något annat. Ett väl fungerande språk är grunden för att man ska kunna ta till vara och utveckla sina demokratiska rättigheter. Språket är också grunden för all inlärning. Därför anser vi att det är viktigt att stimulera till läsning, gärna så tidigt i åldrarna som möjligt. Men det räcker inte att vi fokuserar bara på barnen. Det är lika viktigt att man hittar vägar för att få fler vuxna att läsa. I det arbetet ser vi socialdemokrater biblioteken som en viktig aktör. På många håll i landet har biblioteken rollen av dynamiska mötesplatser. Man har naturligtvis mängder med böcker, tidskrifter och ljudböcker, men man har också bland annat författarträffar, studiecirklar, läxläsning, föreläsningar, samhällsinformation och aktivt arbete med läsfrämjande insatser. Biblioteken i vårt land erbjuder medborgarna en mångfald av aktiviteter, och vi vet att biblioteken är uppskattade av många människor. trädde bibliotekslagen i kraft. Detta var en klar politisk markering för att säkerställa avgiftsfria boklån och att det skulle finnas bibliotek i varje kommun. I dagens betänkande finns en moderat motion om att avskaffa bibliotekslagen. Detta förslag liknar förslag som tre av de borgerliga partierna under förra mandatperioden röstade för. när de sitter i majoritetsställning yrkar de avslag på den moderata motionen. Har man ändrat sig, eller är det så att man trots allt fortfarande skulle vilja plocka bort bibliotekslagen men att man i den borgerliga majoriteten inte är riktigt överens? Kanske vi här kan få ett klargörande i den här frågan? Man hänvisar i betänkandet till att regeringen har aviserat en utvärdering av bibliotekslagen. Det skulle vara intressant att få höra från den borgerliga majoriteten när denna utvärdering ska ske. I betänkandet lyfts frågan om skolbibliotek fram. Vi socialdemokrater delar oron över skolbibliotekens utveckling. Enligt saknar 450 000 elever i ett bemannat skolbibliotek trots att man vet att bra skolbibliotek förbättrar elevernas läskunnighet . I betänkandet lyfts fram att avser att samla in uppgifter på detta område under innevarande år. Vi socialdemokrater tycker att detta är en otroligt viktig fråga, och vi måste följa utvecklingen noggrant. Vi socialdemokrater har i dagens betänkande en reservation till förmån för motionen Kr308 av med flera. Motionen tar upp vikten av arbetsplatsbibliotek och bokombud. Det finns en ökande andel medborgare som inte läser. Även om det finns ett bibliotek på orten eller billiga böcker i mataffären lockas man inte till att läsa. Det är en oroande utveckling. Jag undrar vad den borgerliga majoriteten har för förslag för att få fler att läsa. Vi socialdemokrater anser att det krävs ett engagemang och ett målinriktat arbete för att nå människor som inte läser. Ett sätt är att arbeta med läsfrämjande insatser, arbetsplatsbibliotek och bokombud. Genom att det finns ett bibliotek på arbetsplatsen finns boken nära. Med bokombudens engagemang och rekommendationer kan man locka fler till att ta del av läsandet. har ett flertal vägkrogsbibliotek startats runt om i landet. Detta har skett i samarbete mellan två fackförbund och Hotell- och restaurangfacket. Detta har visat sig mycket uppskattat och lyckat. Vi socialdemokrater anser att läs- och skrivfrämjande insatser, arbetsplatsbibliotek och bokombud är viktiga faktorer som gör det möjligt för människor att bli engagerade samhällsmedborgare i vår demokrati. Jag vill yrka bifall till reservation nr 3. 101 (): tycker att behöver en nationell biblioteksplan. Vi ser som en framstående kunskapsnation. Då kan vi inte betrakta läsandets infrastruktur som en andra klassens fråga. Det finns problem som vi måste ta tag i. Tillgången till biblioteken är ojämn. Biblioteken i sig är av skiftande kvalitet. Befolkningen ökar, men antalet bibliotek minskar. Många elever som har läs- och skrivsvårigheter har inte tillgång till ett bemannat bibliotek, som vi har hört flera säga. är ansvaret för biblioteken splittrat på många händer. Ingen har den överblick över situationen som behövs. Språket i sig är inte en lokal angelägenhet, även om ansvaret för biblioteken ligger på kommunerna. Tillgången till språket är detsamma som tillgången till demokrati, kultur, utbildning och information. Det är i det sammanhanget vi ska se behovet av en nationell biblioteksplan. Flera hundra biblioteksfilialer har lagts ned, och har biblioteksbesöken gått ned . Det pratas mycket om kunskapssamhället, att vi är på väg in i då kunskap är allt viktigare och då kunskap står i centrum för möjligheterna, ekonomin och samhällets utveckling. Men hur får människor kunskap? Om man inte behärskar språket, om man inte känner ordets valör, om man inte kan formulera eller förstå nyanserna i komplexa resonemang, hur kan man då få kunskap? Språket är nyckeln till kunskap, kultur och demokrati. Biblioteken är för många människor den huvudsakliga vägen till det läsande som är så oerhört viktigt för språket. Nästan allt det vi hoppas på inom alla andra politiska områden ekonomi, utbildning, innovation, forskning, sjukvård bygger på att folk i det här landet behärskar språket. Biblioteken betyder mycket. Biblioteken är för många människor den huvudsakliga och ibland enda möjligheten att få tillräcklig tillgång till böcker. En pocket då och då har förmodligen de flesta råd att köpa, men hur många har råd att skaffa sig den bokliga mångfald biblioteken kan erbjuda? Ökade kulturella klyftor i samhället hänger samman med ökade ekonomiska och sociala klyftor. Två av bibliotekens viktigaste uppgifter är att ge likvärdiga förutsättningar för jämlikt deltagande i samhället och fungera som fria samlingsplatser som bidrar till att skapa sociala sammanhang. av de högutbildade besöker biblioteken, och i den gruppen läser böcker. Det är kanske inte så konstigt, för hur blir man högutbildad utan böcker? Bland lågutbildade är det som besöker biblioteken, och bokläsandet har minskat från i denna grupp. Det är inte bara så att böcker och utbildning hör ihop böcker är utbildning. Detta är alltså våra skäl. Läsandet är den enskilt viktigaste strategiska kunskapen i ett civilt samhälle. Biblioteken är därför strategiskt viktiga institutioner för samhället som helhet. Men tillgången och kvaliteten är ojämn. Av detta skäl borde det stå uppenbart för alla att det finns ett behov av en nationell biblioteksplan. Jag yrkar bifall till reservation 1. 102 HANS (): Först som sist kan man kanske kommentera lilla inlägg. Jag tror för egen del att bibliotek i mångt och mycket kan ses som den lokala kulturpolitikens basservice. Jag kommer också att utveckla detta något. Jag tror att bibliotek är väldigt viktiga i de allra flesta kommuner och att de lokala politikerna har insikten om detta. Sedan undrade om en enskild moderat motion. Jag kan då enkelt sammanfatta det på det sättet att alliansens politik kommer till uttryck i våra svar på alla de motioner som utskottet har behandlat, i alla utskottets svar. Det är alliansens politik, och det är den vi står bakom i de fyra partierna. Jag är inte alldeles säker på att , finansierad bland annat av svenska kommunala bibliotek runt om i landet, visste med säkerhet att det var dags för att behandla kulturutskottets betänkande om biblioteks- och språkfrågor. Men på kollektivtrafikens bussar har man här i kunnat ta del av en säkert dyr reklamplats som utropar: Bibliotek behöver kärlek. Det hela är en del av en kampanj där föreningen säger sig önska ett antal politiska beslut. Utan att ta ställning för eller emot alla de krav som ligger bakom denna kampanj går det att hålla med om att bibliotek behöver kärlek. Ja, fru talman, bibliotek är kärlek. Det är trevligt att kulturutskottets ledamöter väljer att här i kammaren citera olika diktfragment. Det understryker vikten av att interfoliera kulturens uttryck med politikens avtryck. Jag har i andra sammanhang påmint om den finstämde poeten . I samlingen skriver han inledningsvis i dikten : Vad här är tyst som i en kyrka. Ja detta är ett heligt rum, en helig källa, flödande av läkedom och styrka, som ger hjärtat frid och gör dess oro stum. Ro, andlös ro att sjunka sakta ner genom döda tidevarv och där se tysta drömskepp frakta från Ur och Ninive sin frakt av människosjälens arv. Hit gavs det till förvaring, allt skeppen haft ombord. Här skimrar det, här blommar det i underbar förklaring som om det aldrig haft sin rot i kvalens bittra jord. ser olika ut. Det har konstaterats i andra sammanhang, och det får göras även här. Vanligtvis när bibliotek diskuteras lyfts faktum fram om sjunkande utlåning och stängd verksamhet. Det finns exempel på det. Men det finns också hoppingivande tecken. Låt mig peka på min egen hemkommun . Där meddelades att boksuget ökat. Utlåningen för det senaste hela mätåret, 2006, hade ökat eller ungefär 10 000 lån. I handlar det numera om cirka tio lån per invånare mot rikssnittets sju. Jag tror att en av förklaringarna kan vara förekomsten av många biblioteksfilialer men också att biblioteken fungerar som nav för kunskap, fantasi och information i de olika kommundelarna genom att utöver böckerna också erbjuda datorer, konstutställningar samt att det finns intresserad personal som vill hjälpa till att erbjuda goda läsupplevelser. En möjlig spegelbild av att biblioteken i landet som helhet kan notera sjunkande utlåning kan i sig vara det positiva som lyfter fram i sin branschstatistik. Det talas om rekord. Fler böcker såldes . Totalt omsätter den svenska bokmarknaden ca , och antalet sålda volymer beräknas till smått otroliga 80 miljoner. Alldeles oavsett om vi talar om författare som eller , eller , eller om bokhjältar som , Lilla My och , måste två viktiga faktorer uppfyllas: för det första tillgången på böcker och för det andra möjligheten att läsa. När det gäller tillgången på böcker har det nog aldrig varit så bra som det är . Utöver alla bibliotek och affärer som erbjuder böcker finns rikliga möjligheter att handla inbundet såväl som pocket på Ica och Coop, hos bensinhandlaren eller tillsammans med kvällstidningen. Alliansregeringen har också en målmedveten politik för att öka kunskaperna i skolan. Där det ställs krav, och där det skapas förutsättningar för en garanti omfattande läsa, skriva och räkna, där ges nödvändiga kunskapsverktyg för att bli morgondagens biblioteksbesökare likaväl som bokhandelskund. I sammanhanget finns det anledning att beröra kristdemokraten motion om behov av skolbiblioteksstatistik och Svensk Biblioteksförenings uppgift om att 450 000 elever saknar ett bemannat skolbibliotek. har för avsikt att samla in uppgifter inom detta viktiga område och presentera statistik. Den finns det då anledning att både läsa och begrunda. arbetar även med läsfrämjande verksamhet, som är nog så viktig. Men, fru talman, den viktigaste läsfrämjande åtgärden är en skola som förser barnen med grundläggande kunskaper. Till allt detta uppräknade kommer också den kulturutredning som arbetar under förläggare ledning och vars resultat väntas presenteras i slutet av detta år. Bibliotek är kärlek. Låt mig därför kärleksfullt få yrka bifall till kulturutskottets samtliga förslag inom området biblioteks- och språkfrågor. 103 i (s) replik: säger i sitt anförande att det är väldigt viktigt med bibliotek. Så långt är vi överens. Han säger också att man i de flesta kommuner tycker att bibliotek är viktiga. Just därför var det viktigt för oss att lagfästa allas rätt till avgiftsfria boklån och att det ska finnas bibliotek i hela landet. Det är precis de här orden: I de flesta kommuner tycker man att biblioteken är viktiga. Men vad händer om jag råkar vara boende i den kommun där de kommunpolitiker sitter som inte tycker att biblioteken är viktiga? Därför ställer jag frågan till utifrån en motion, och han säger att en borgerlig regering består av fyra olika partier som tycker olika. Det förstår jag också det är ett givande och tagande. Jag frågar i mitt anförande: Hur ställer sig i den här frågan? Ni är ju fyra partier, och jag sade också att det under förra mandatperioden var tre av de borgerliga partierna som ställde sig bakom utvärderingen av bibliotekslagen. Ett parti hängde inte på reservationen. Jag vet att ett parti har backat på värdet av att vi ska ha en bibliotekslag. Vad säger och om vikten av en bibliotekslag? 104 HANS () replik: När jag sade att jag tror att det är så i de flesta kommuner syftade jag naturligtvis på att jag har rikligare kännedom om borgerligt styrda kommuner än om vänsterstyrda kommuner. Jag ville göra den lilla parentesen eftersom jag inte vet hur man tänker i de vänsterstyrda. Jag utgår ifrån att man i de borgerligt styrda tycker att biblioteken är den lokala kulturpolitikens basservice. Jag har varit kommunstyrelsens ordförande i och jag har varit kommunalråd. Jag tycker att det är viktigt att man hittar en bra gränsdragning mellan den nationella nivån och den lokala nivån. Det finns många viktiga frågor och det är lätt hänt att nationella politiker säger: Det här är viktigt, och det här är viktigt. Ansvaret ska utkrävas lokalt. Dålig lokalpolitik, till vilken exempelvis en dålig kulturpolitik skulle kunna höra, får man stå till svars för inför de egna medborgarna. noterade insiktsfullt att politik i koalition med andra partier är ett givande och tagande. På den punkten får jag ge Socialdemokraterna rätt. Vi har ju under de föregående åren sett vilket givande och tagande det har varit mellan Socialdemokraterna, och inte alltid till medborgarnas fördel. Avslutningsvis undras var står i frågan om de avgiftsfria biblioteken. Jag läser innantill ur kulturutskottets betänkande: De avgiftsfria biblioteken har en viktig roll för att främja läsandet och nå nya grupper av läsare. Det var skrivet av ett enigt utskott, det vill säga, utöver det parti som tillhör, de fyra allianspartierna, varav är ett. Det som står där är vår politik. 105 i (s) replik: säger att det här är vår politik. I ditt anförande tidigare sade du att vi är fyra olika partier som tycker olika. Vad jag kan läsa ut av era program på webben tycker några att man ska ta bort bibliotekslagen, några tycker att man ska värna bibliotekslagen. Vad innebär det att stärka bibliotekens roll i den borgerliga majoritetens politik? Det kan ju se väldigt olika ut. Jag kan förstå att några tycker att det är viktigt att vi har en bibliotekslag, medan några, däribland , tycker att det är kommunerna själva som ska styra om det ska finnas bibliotek i den borgerligt styrda kommunen eller inte. Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt att alla, oavsett i vilken kommun i landet man bor, har tillgång till bibliotek. I mitt anförande ställde jag en annan fråga som jag inte har fått svar på. Ni hänvisar till att det ska ske en utvärdering av bibliotekslagen. Jag frågade om kan ge ett datum för när den utvärderingen ska sätta i gång. Jag har en annan hänvisning till betänkandet där man säger att man ska göra en översyn av de litteraturpolitiska insatserna. Vi märker att allt färre läser böcker. Som var inne på i sitt anförande plockade ni bort de resurser som En bok för alla hade för att jobba med läsfrämjande insatser och som de gjorde ett väldigt bra arbete med. Även då hänvisade man till att man skulle göra en översyn av de litteraturpolitiska insatserna. undrar jag: När tänker man sätta det här i sjön? 106 HANS () replik: Jag satt inte med här i under de tidigare mandatperioderna. Men herr talman och de äldre ledamöterna kanske känner till att , när allianspartierna befann sig i opposition, kanske man , för att driva regeringen med regeringspartiet och dess två stödpartier framför sig, ställde den typen av frågor som nu retoriskt använder, nämligen avkrävde datum för redovisning av översyner och utredningar. Jag får säga att jag beklagligtvis inte har de exakta datumen för när redovisningarna kommer. Jag förstår dock den retoriska poängen i fråga. Jag ber att få säga pass på just den punkten. När det gäller det andra är det riktigt att vi hade diskussionen om bidraget till En bok för alla. Regeringen omvandlade de 10 miljonerna till att man skulle ha översättningsstöd för att sälja in svensk litteratur utomlands. Av de 10 miljonerna var 3 miljoner tänkt till strategier för läsfrämjande åtgärder. Det har fattats beslut om det här rätt så det tar ett tag innan man får se de exakta effekterna. Jag hoppas att få återkomma till kammaren och för både herr talman och kunna redovisa de fina strategier som man säkert tar fram för olika former av läsfrämjande åtgärder.