prot · GV0985 · 2008-03-28 00:00:00 — Ni kan väl inte bara säga att det ska vara som det alltid har varit? Då går det som det alltid har gått: Två av tre sjukskrivna och två av tre förtidspensionerade har varit kvinnor. Jag instämmer i vad ministern sade om behovet av förändrat bemötande och arbetsförhållanden, framför allt för kvinnor, för att minska sjukskrivningarna. 85 (): Jag skulle rekommendera att köpa Revaxör och ta ut vaxpropparna ur öronen. Det jag sade var att vi inte accepterar försämringarna jag sade inte förändringar. Jag vill också ha förändringar, men inte försämringar. Det är en väsentlig skillnad. Problemet är att ni i den här regeringen inte erkänner den strukturella diskriminering av kvinnor som finns i dagens samhälle. Det är det som är problemet, och det tog ni ju bort när vi debatterade jämställdhetspolitik . Faktum är, som jag sade tidigare, att många kvinnor har tunga jobb och stort ansvar för hem och familj. Det är inte bara andelen förtidspensionerade kvinnor som ökar. Även antalet långtidssjukskrivna ökar. läser jag innantill: Kvinnornas andel har ökat. stod kvinnorna för av de långa sjukskrivningarna. står de för . När det gäller sjuk- och aktivitetsersättningar har det varit av de beviljade. står de för . Där har alltså en poäng, att det är långa sjukskrivningar som har gått över till sjuk- och aktivitetsersättning. Det har alltså höjts från . Men de långa sjukskrivningarna ökar också. Det är till och med så att de har ökat från . Det är ett jättestort bekymmer, och då måste man se den strukturella diskriminering som finns gentemot kvinnor i hela samhället och erkänna att det är ett problem. Detta med arbetsmarknaden för kvinnor handlar inte bara om att konservera den arbetsmarknad som vi har , där många kvinnor jobbar i offentlig sektor. Vi måste också våga se och underlätta för kvinnor att jobba inom olika branscher. Det är ett stort bekymmer. 86 Statsrådet (): Jag är självklart beredd att följa upp det här, och det gör jag utan anmodan från . Genom att redan ha fokusgrupper och seminarier och på olika sätt följa upp detta ska vi självklart göra det också gentemot de mål som har beslutat om. Det är ingen av oss här som vill se den utveckling som pågår. Det är en diskriminering av kvinnor som pågår eftersom en stor andel kvinnor ställs totalt utanför. Jag har haft diskussioner med Kommuner och Landsting. De har självklart också svarat utifrån den departementsskrivelse som finns. En arbetsgrupp har startats för att utveckla en jobb- och utvecklingsgaranti och hjälpa personer, många av dem som faller mellan stolarna. De är för friska för att vara sjukskrivna men för sjuka för att arbeta. Den gruppen har fullständigt fallit mellan stolarna. Ingen har hjälpt dem. Jag tror att de kommer att bli mycket hjälpta av denna jobb- och utvecklingsgaranti. Varenda människa som har behov av att få en sjukersättning eller en förtidspension ska ha det, kanske från dag ett. De som är allvarligt sjuka och inte har arbetsförmåga ska självklart ha en sjukpenning. För att vi ska kunna prata om rätt arbetsförmåga har jag också bett att göra en utredning för att titta på vad som är arbetsförmåga. Hon kommer att komma med ett första delbetänkande . När det gäller den parlamentariska utredningen var det väl synd att Socialdemokraterna sprang i väg tvärtemot vad hade beslutat om. Trots att vi fick stöd av brydde sig inte Socialdemokraterna om att tillsätta den parlamentariska utredning som denna riksdag beslutade om . Man blev KU-anmäld för detta. När vi kom till makten och såg hur det såg ut, inte minst för landets kvinnor, deras sjukskrivningar och den övriga situationen, sade vi: Vi måste göra något . Vi kan inte begrava detta faktum med en misslyckad sjukförsäkring i en lång utredning som vi inte vet vad den leder till. Det hade inte gynnat kvinnor. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2007/08:494 om utredning av helhetssyn och arbetslivstrygghet 87 Statsrådet (): har frågat mig dels när jag kommer att tillsätta den parlamentariska utredningen inom socialförsäkringsområdet, dels om jag kommer att verka för att direktiven till denna utredning även ska omfatta utredning av en gemensam myndighet för sjukförsäkring, arbetslöshet och försörjningsstöd. Som redovisar i sin interpellation beslutade den dåvarande regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppgift att göra en genomgripande analys av socialförsäkringarna i ett brett perspektiv, och företrädare för de partier som utgör den nuvarande regeringen föreslog att man i stället omgående skulle tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att lämna förslag till en reformerad sjukförsäkring. De senaste decenniernas utveckling inom sjukförsäkringsområdet visar tydligt att sjukförsäkringen är allt annat än stabil. Avsaknaden av stabilitet både över och i tiden orsakas av i sak omotiverade brister i systemet. Genom att utnyttjandet av sjukförsäkringen nu sjunker skapas ett tidsmässigt utrymme för en samlad analys utifrån principiella utgångspunkter. Analysen bör fokusera på sjukförsäkringen, men samspelseffekterna med andra delar av trygghetssystemen är också viktiga. När det gäller frågan om en parlamentarisk utredning vill jag framföra att det är min ambition att tillsätta en sådan utredning . Avslutningsvis vill jag som svar på fråga om en gemensam myndighet för sjukförsäkring, arbetslöshet och försörjningsstöd konstatera att det är en lösning som i olika former har genomförts i många andra länder. Jag utesluter inte att frågan skulle kunna komma att aktualiseras inom ramen för en parlamentarisk utredning, men jag kan heller inte föregripa direktivskrivandet i denna del. 88 (): Jag vill börja med att tacka . Vi har debatterat de problem som många sjukskrivna upplever. Regeringens förslag om rehabkedja löser inte problemen även om det är bra att man nu kan få tjänstledighet för att pröva annat jobb. Vi i ser det som att det är dags för en helhetssyn och en arbetslivstrygghet. Regeringen har genomfört många försämringar, som vi ser det, inom sjukförsäkringen och även inom arbetslöshetsförsäkringen. Det har blivit ett allt tuffare klimat. I går presenterades förslaget om rehabkedja med strikta tidsgränser om tre och och en maxtid för sjukskrivning . Som vi har debatterat här är det ett stort antal remissinstanser som riktar allvarlig kritik mot förslaget. Det är anmärkningsvärt att regeringen ändå lägger fram det. Som vi ser det är det att ändra hela systemet så att vi kan få en verklig arbetslivstrygghet i stället för att, som regeringen nu gör, dra åt tumskruvarna för enskilda individer. anser att trygghetssystemen inte får bygga på misstro mot människor utan tvärtom bör utgå från att människor är ansvarstagande. Det som är värst är att de nya förslagen har skapat en misstro omkring tryggheten som gör att det är svårt att med några enkla återställare få till ett bra system. Det är ett skäl till att vi diskuterar att skapa ett helt nytt system, och vi kallar det arbetslivstrygghet. Vi tror att det är viktigt att samordna systemen och skapa ett system med en dörr in. Vad innebär vårt förslag? Jo, det innebär att arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen slås ihop. Du vänder dig till en och samma myndighet, ett och samma kontor, oavsett om du är sjuk eller arbetslös. Det blir skräddarsydda insatser för alla som behöver stöd och kanske också de coacher som diskuteras av . Arbetslöshetsersättningen skattefinansieras precis som sjukförsäkringen. Det anser vi är solidariskt. Ersättningsnivåerna för sjuka och arbetslösa föreslås vara på samma nivå och försörjningsstöden, eller socialbidragen som de kallas, flyttas från kommunerna till den nya myndigheten så att alla pengar samlas i en och samma påse. På uppdrag av har Statskontoret låtit två konsulter utarbeta en promemoria om statens organisering på lokal och regional nivå. Det är tänkt att det ska vara ett diskussionsunderlag för . I skrivelsen står bland annat: Vi har i våra samtal med olika myndigheter också fått en bild som säger att samverkan i form av tillfälliga projekt där alla bidrar med resurser vanligen fungerar bra. Men så fort denna samverkan över myndighetsgränser ska övergå till permanent verksamhet och inordnas i den reguljära organisationen slår alla bromsar till. Man värnar sin egen organisation. En ny myndighet med en dörr in skulle kunna tillgodose människors behov och skapa arbetslivstrygghet. Det skulle kunna utredas i den parlamentariska utredningen om den fick ett sådant uppdrag. Jag är glad att ministern inte stänger dörren, men när kommer utredningen? Kommer den om en månad eller ? Vad betyder i värld? 89 Statsrådet (): Jag vill börja med att instämma i beskrivning av hur många människor som springer runt mellan systemen. Jag är sjuk, jag är utsatt och jag är bortglömd, och jag får springa runt och knacka dörr och påminna om min existens. Det handlar om Arbetsförmedlingen, , hälso- och sjukvården och så vidare. Det har inte varit ett bra system för väldigt många. Därför händer det nu lite grand på den marknaden och också inom regeringen. Jag har varit på besök och tittat på NAV i . Där har man gjort den lösning som och föreslår. Vad jag ser där är effekterna av att slå ihop två gigantiska byråkratiska kolosser. Det handlar om att få ihop dem till en effektiv och nära myndighet där människor blir synliggjorda. Det tar tid, kraft och ork. Vi kanske kommer att komma dit . Men jag tror inte att det är där vi ska börja. Då kommer vi inte att se eventuella resultat på länge om jag tittar på det norska exemplet. Att slå ihop myndigheter kan inte vara det första vi ska göra. Däremot tror jag att det finns mycket annat att göra. Jag vill påminna om vad regeringen nu har bett Arbetsförmedlingen att göra. Vi har avsatt för att göra försök på fyra håll i landet. Vi går ut och handlar upp en tjänst där vi samordnar alla insatserna runt individen i stället för att individen ska springa och knacka dörr. Vi säger: Här finns nu personer som behöver stöd och hjälp med rehabilitering, arbetsträning, utbildning och vad helst de kan behöva för att de ska bli bättre, må bättre och förhoppningsvis komma tillbaka till arbetet. Man ska också hjälpa dem att hitta en sysselsättning. Detta är precis det som har förekommit i . Det finns i , , och överallt. Vi inbjuder där särskilt sociala företag och ideella organisationer. Jag har också talat med olika organisationer inom handikapprörelsen som tycker att detta är intressant. Vad som också finns i till exempel och som jag skulle se som positivt är någonting som heter . Där har man specialiserat sig på att hjälpa personer med funktionshinder att rustas för att komma tillbaka så att de ska slippa springa runt i systemet. Jag tycker att det är väldigt mycket bättre att börja i den ändan. Det handlar till exempel om samlokalisering av , , med mera lokalt och regionalt för att personer ska ha one door stop shop, det vill säga en dörr, precis som säger. Det handlar inte om att börja med att slå ihop myndigheterna. Det kan kanske vara en lösning . Jag säger inte nej. Däremot säger jag att vi har mycket vi kan göra för att samordna resurserna. Vi har finansiell samordning där hälso- och sjukvården, , Arbetsförmedlingen och kommuner och landsting lägger ihop sina påsar. Det är ett försök och ett arbete som inleddes under den förra borgerliga regeringen som den tidigare regeringen försökt att motarbeta ända till . har vi en säck med pengar för de myndigheterna. De ska gemensamt gå till att stödja och hjälpa personer tillbaka. Jag tror att det är där vi ska börja. Det handlar om att göra det på de lokala och regionala nivåerna med hjälp av ideella organisationer och sociala företag med stort engagemang i denna fråga. Jag tror att vi kan hitta många bra lösningar där. 90 (): Det är sant att man i har gjort en sådan reform. Man fattade beslutet i . Jag har jobbat i som sjuksköterska. Jag vet att det var väldigt mycket diskussioner innan beslutet fattades. Man fattade beslutet , och man har tiden på sig för att fullt införa det. Det är därför svårt att redan nu dra slutsatser om vad det norska systemet kommer att innebära. Det finns en skillnad. I det norska systemet har man fortfarande kvar de olika myndighetsorganisationerna. Försörjningsstödet är kvar hos kommunerna, men man samlokaliserar det. Det är inte riktigt den modell vi föreslår. Det som vi föreslår är ett nytt sätt att se på arbetslivstrygghet över huvud taget genom att man får ihop detta. Det är bra att regeringen öppnar för finansiell samordning så att det också kan gälla fler. Men tyvärr har man varit tvungna att lägga ned i och i . Jag beklagar det. Projekten i den finansiella samordningen gäller inte alla. Vi måste ha ett enkelt system där människor förstår hur systemet fungerar så att de kan känna en trygghet och tillit. Tyvärr är de signaler som kommer från regeringen mer att man ska sätta press på människor så att de kan komma tillbaka. Man har inte som enskild individ möjlighet att välja de privata aktörer som beskrev så fint. I förslaget framgår det i budgetskrivningen att det är som väljer ut vilka individer som ska få delta i projekten. Det står ingenting om hur individen har möjlighet att göra det. Om skulle säga nej, har då den enskilda individen möjlighet att till exempel välja att gå på trädgårdsterapi? Jag är inte säker på det. Det framgår heller inte av skrivningen i propositionen om de privata aktörerna. Det står att ska ansvara för urvalet av deltagare som ska erbjudas att medverka i försöksverksamheten. Jag anser att det är jätteviktigt att man gör det i samråd med individen och att individen också känner tillit till den form av rehabilitering som väljs. Det är precis det som står i hälso- och sjukvårdslagen om att behandling ska göras upp i samråd med patienten. Det borde vara så även när det gäller rehabilitering. Men om det står det tyvärr ingenting i förslaget. svarade inte på vad betyder. Jag kan förstå att ministern inte kan tala om exakt när. Men det kanske finns något slags plan. Man kan åtminstone säga om det handlar om nu , eller . Vi har varit överens om att den parlamentariska utredningen borde komma till. Den måste ha en chans att börja jobba innan alltför många förslag är huggna i sten. Mycket i förslaget om sjukskrivningsprocessen gör att det blir svårare att diskutera fritt i en parlamentarisk utredning. Det kanske är så att ni ändå är beredda att diskutera en del av det som ni genomför om vi kan få till den parlamentariska utredningen. Är beredd att också diskutera fritt i en kommande parlamentarisk utredning? 91 Statsrådet (): Jag vill börja med att verkligen beklaga all den oro och ångest som skapats och den missinformation som har skett till många. Jag säger inte att det är som har medverkat till det, utan det gäller över huvud taget i debatten om rehabiliteringsreformen. Vår absoluta uppfattning är att vi behöver satsningar på rehabilitering, företagshälsovård och tydliga tidsgränser och inte låt-gå-mentalitet. Människor har inte blivit uppmärksammade utan har blivit förtidspensionerade. Vi säger i stället att vi vill göra någonting åt det. Vi vill ge tidsgränser och ha samverkan med Arbetsförmedlingen, , hälso- och sjukvård med mera. Vi vill göra mycket bra av det som säger redan nu i stället för att vänta på att myndigheterna kanske ska slås samman. Vi ska redan nu samverka kring den enskilde individen på ett väldigt bra och riktigt sätt. verkar vara en väldigt sympatisk och välinformerad person. Jag förstår inte det hon säger om att vi har dragit åt tumskruvarna. Vi har inte genomfört en enda förändring i socialförsäkringen. Vi har infört början till historiska SGI. Men vi sänkte taket i sjukförsäkringen därför att vi tyckte att det var viktigare att ge skattesänkningar till låginkomsttagarna än att ge höga bidrag till höginkomsttagarna. Man kan inte kalla det för att dra åt tumskruvarna. har inte en enda ny förordning, en regel eller en lagändring på något sätt. Det som den arbetar utifrån är vad den förra regeringen har beslutat om. Jag kan tycka att det är viktigt att den enskilda individen kan påverka. Vi är helt överens om det. Låt mig ge ett exempel. Jag besökte en rehabiliteringsgrupp på en vårdcentral ute i landet. De hade många bra tankar. De gjorde precis det de skulle. Arbetsterapeuten, läkaren, sköterskan, sjukgymnasten och beteendevetaren satt i en grupp och diskuterade patientens situation redan efter två veckors sjukskrivning. Jag frågade om patienten var med i den här diskussionen. Nej, han var inte med. Det verkade inte som om man ens hade tänkt tanken. Jag tror att vi är helt överens om att ska man lyckas med rehabilitering och finna olika vägar tillbaka måste individen vara med och känna att det blir bra och riktigt. Det är där jag tror att vi inte har lyssnat tillräckligt på personerna . Många har blivit förtidspensionerade av arbetsmarknadspolitiska skäl. Det jag ansvarar för och vill diskutera är personer som inte har arbetsförmåga på grund av ohälsa. Detta är ingen yrkesförsäkring. Det kan vi också vara överens om. Har jag arbetsförmåga för andra arbetsuppgifter är det också min skyldighet att ta de arbetsuppgifterna. Det är ingen yrkesförsäkring. Det har vi inte råd med i sjukförsäkringen. Det är också mitt ansvar att se till att vi får en bra samverkan mellan och att Finsam har möjlighet att agera på ett helt annat sätt än . Samordningen har fattats. Vi var överens om att den parlamentariska utredningen skulle tillsättas. Den borde ha varit tillsatt . Socialdemokraterna nonchalerade beslut. När jag kom till mitt departement såg jag och regeringen hur det såg ut med kvinnor och ohälsa, och inte minst med ungdomar med aktivitetsersättning. Folk blev inte efterfrågade utan bortglömda och utsorterade. Man fick ingen möjlighet att komma tillbaka till arbetslivet igen. När vi såg hur det såg ut sade vi: Vi kan inte gömma all denna vetskap i en utredning som vi inte vet vart den leder eller när den blir färdig. 92 (): pratar om satsningar. Men när jag läser i den här propositionen om de konkreta förslagen när det gäller företagshälsovård och rehabiliteringsgaranti hittar jag inga skarpa förslag. Det står så här: I budgetpropositionen angav regeringen att Regeringen aviserade också att den under vissa betingelser ser det naturligt att ekonomiskt stödja en utveckling och redovisade hur vidareutvecklingen av företagshälsovården skulle genomföras. Men det finns inga skarpa förslag när det gäller företagshälsovården här. Jag vill minnas att det stod i budgeten att rehabgarantin skulle gälla från . Här står det nu: Som ett första steg i att införa denna garanti avser regeringen att ett avtal om detta sluts med hälso- och sjukvården som innebär att hälso- och sjukvården tillförs ökade resurser för sådana rehabiliteringsinsatser. Rehabiliteringsgarantin avses träda i kraft . Det framgår inte av den här skrivelsen när det ska ske. Det är inte heller något som ligger som förslag till beslut på bord, om jag har uppfattat saken rätt. Däremot finns det med tidsgränser, nämligen tre månaders, sex månaders eller max sjukskrivning. Det är detta jag menar med att man ändå har gjort försämringar. Man har föreslagit de försämringar vi har , och man har också gjort försämringar under resans gång. Ni har faktiskt sänkt den överhoppningsbara tiden från till , . Den ersättning som var ska nu tas gånger 0,97. Det är en sänkning av ersättningen. Jag är inte emot att man sänkte taket. Jag värnar dem som har lägst inkomster. Men vi måste också erkänna att det har skett förändringar. Arbetsförmågan är inte svart eller vit. Många människor har delvis arbetsförmåga och har behov av både och Arbetsförmedlingens hjälp. Framför allt behövs arbetslivsrehabilitering också, och inte bara sjukvård, och det saknar jag. 93 Statsrådet (): Arbetsförmågan är diffus och oklar. Vi behöver ha tydlighet där. Därför har jag bett att utreda det. En första del som svar på detta kommer , och resten kommer om . Då kommer vi att få en tydlighet i vad arbetsförmåga är. Jag tror inte att Kommuner och Landsting hade varit jätteglada om vi hade beslutat om skarpa förslag över deras huvuden. , som har ett förflutet inom , vill nog inte att regeringen beslutar om hur det ska se ut i landstingen. Där har vi en artighet mot varandra och reglementen som säger att ska vi ha en samverkan ska vi ha ett avtal. Därför väntar vi nu på ett avtal med Kommuner och Landsting när det gäller både företagshälsovården och rehabiliteringsgarantin. Precis som sade finns det pengar avsatta i budgeten. De ligger och väntar . Sedan var det ett litet fel. Vi har tydliga tidsgränser, tre, sex och , som kommer att införas , men vi har inte dragit åt de tumskruvarna, som säger. Däremot finns det tydlighet när det gäller vad som händer med den enskilda individen. Görs det rätt saker? Var befinner han eller hon sig på sjukskrivningens stege? Det är inte som , att man bara blir bortglömd. sade att det var max . Det är , först och sedan arton månader, och inte ens därefter är det slut. De som är allvarligt sjuka kommer att få behålla sina i sjukpenning. Sedan finns det några som kanske behöver ha sjukersättning. Vi kommer också att ha jobb- och utvecklingsgarantier och många olika stödformer där. Men det handlar om arbetsförmåga. Har jag arbetsförmåga ska jag inte ha sjukersättning. Är jag sjuk ska jag ha det, men har jag arbetsförmåga ska jag ha hjälp att kunna utveckla den och inte begrava den arbetsförmågan, som har skett tidigare. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2007/08:499 om försämrade service på landsbygden 94 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att medborgare på landsbygden ska ha rätt till en bra personlig service från . Precis som säger genomför en omorganisation som påverkar hela myndigheten. Syftet med omorganisationen är att servicen till medborgarna ska bli bättre. ambition är att myndighetens handläggningstider ska kortas och kvaliteten i handläggningen öka. Ser man till det gångna året kan man konstatera att både blivit bättre och sämre i sina kontakter med de försäkrade. Mycket talar för att kvaliteten i handläggningen totalt sett förbättrats. För detta talar de kortare sjukskrivningstiderna och även en förbättrad beslutskvalitet i form av en högre andel tillräckliga beslutsunderlag och en högre andel rätt beslut i kvalitetskontrollen. visar den årliga stora kundundersökningen en negativ trend. Det är tråkigt, och det finns anledning för att jobba vidare med omorganisationen så att de positiva effekterna av denna blir synliga. När det gäller kontoren runt om i landet pågår omfattande förändringar. görs dessa förändringar i syfte att de som har särskilda behov ska få väl förberedda personliga möten på myndighetens lokalkontor eller på annan plats om den försäkrade önskar. Ett stort antal besök på handlar om att personer behöver få hjälp med enklare frågor. Genom en utvecklad telefonkundtjänst kan ett större antal frågor besvaras utan att den försäkrade behöver uppsöka ett kontor. För att detta ska fungera måste dock givetvis telefonkundtjänsten fungera bra. lyfter fram att det ibland kan vara svårt att komma i kontakt med via telefon. En utvecklad telefonkundtjänst är en av de delar som ska förbättras i den nya organisationen. ambition är att ska betydligt fler frågor besvaras direkt och telefonkundtjänsten ska ha längre öppettider. Jag är övertygad om att de förändringar som genomförs på kommer att få positiva effekter för de försäkrade som behöver enklare hjälp men även för dem som behöver ett kvalificerat stöd. 95 (): Jag får tacka ministern för svaret. Det är inte första gången den här frågan ställs om hur servicen i landsbygdskommuner ska på ett bra sätt. I en föregående interpellationsdebatt för sedan har ministern lämnat garantier. Hon säger att hon har blivit uppvaktad av personal från glesbygdsområden som naturligtvis är oroliga. Jag har i min interpellation räknat upp alla kommuner, bara i mitt län, där man lägger ned kontor.