prot · GW0950 · 2008-12-16 00:00:00 — Jag kan lova att om du, , hade varit med i förhandlingarna hade du precis som jag känt oro för att det ens skulle vara möjligt att få detta på plats. Men det är i medel, inte i mål, som det har gjorts eftergifter. 106 (): Tack, statsministern! Ja, det lär inte dröja alltför länge innan vi från faktiskt är med på de här förhandlingarna eftersom du har lovat att hon ska vara miljöminister 2010. Det ska vi alltså snart få erfarenheter av. Jag tror säkert att det kan vara svåra förhandlingar, men statsministern erkänner nu att det finns en del kryphål i de här legala sakerna när det gäller klimat- och energipaketet. är det upp till bevis om vi kan försöka täppa till dem och faktiskt nå det här målet. Det finns som sagt väldigt många kryphål, och de stora vinnarna är ju kolindustrin och den energiintensiva industrin inom EU. När vi egentligen skulle behöva ta steget framåt och fortsätta bära ledartröjan har EU kastat av den och också gett den till , vilket förvånar ganska många, om nu kan inta ledarpositionen här. Det får vi se framöver. Sedan beklagar jag att det blev den här slutsatsen om . Det är, precis som statsministern säger, det irländska folket som kommer att avgöra. Då hoppas jag också att statsministern och de andra EU-ledarna kommer att respektera om det blir ett nej nästa gång också. 107 Statsminister (): Jag har inte gett något löfte till . Jag lovar att sköta mitt regeringsalternativ och ber er att sköta ert. Jag tror bara att det finns en förväntan att kommer att kräva ett visst litet inflytande över miljöpolitiken, för att uttrycka mig med små bokstäver här. Det bör då återspegla sig i att man samordnar sina svar så att vi inte bara får miljöpartistiska synpunkter. Det bör vara gemensamma synpunkter från Socialdemokraterna och också. Vi är alla fascinerade av den valde presidenten , men gör inte jobbet alltför lätt för honom! Vad är det egentligen han har lovat? Han har sagt att han ska återföra utsläppsnivån i till nivå, det vill säga just det årtal i förhållande till vars nivå har lovat att sänka utsläppen motsvarande till och inom ramen för internationella avtal. Då ska man veta att i dessutom startar från en väsentligt högre per capita-nivå med mycket större utsläpp. Om detta imponerar på blir jag väldigt förvånad. Jag hoppas att vi kommer att kräva mer av än så, annars kommer vi inte att lösa klimatproblemen. 108 (): Jag vill börja med att tacka statsministern för återrapporteringen. Att EU lyckades enas om det gemensamma klimat- och energipaketet är väldigt glädjande. Efter mycket givande och tagande ligger faktiskt klimatmålen fast. Att EU-länderna enades var en förutsättning för att EU verkligen ska kunna ta på sig ledarrollen, som har nämnts tidigare i debatten, i de globala klimatförhandlingarna i , som ska resultera i det så kallade post-Kyotoavtalet efter Kyotoprotokollet. Där kommer EU:s 27 länder att kunna tala med en röst, och därmed kommer EU att vara trovärdigt som global förebild i klimatfrågan. För många är frågor som rör klimatpaketet lite tekniskt komplicerade och abstrakta. Bland annat har nämnts något som kallas för flexibla mekanismer. Jag tror att det är viktigt att vi tar ett stort miljöansvar både här hemma i och i utvecklingsländer, och jag skulle gärna vilja att statsministern utvecklade resonemanget lite kring hur vi i som en del av vårt åtagande kan komma att använda oss av systemet med flexibla mekanismer. 109 Statsminister (): De flexibla mekanismerna kom till i Kyotoprocessen. Då bör man komma ihåg att i sig ju inte är ett globalt avtal som täcker alla. Det är länder vars utsläpp motsvarar av jordens utsläpp som ingick i . Men redan där stod det klart för världen att huvudbördan skulle bäras av så kallade utvecklade länder. Det har man i kallat 1-länderna. Sedan skulle det överföras resurser och tekniskt kunnande till utvecklingsländer, och för detta utvecklades bland annat de så kallade CDM- och JI-projekten. Det är ett sätt att föra över resurser men också kunnande som i huvudsak detta bör noteras, även om det ibland har kritiserats har riktats mot och som vi nu tycker oss kunna beskriva som mer utvecklade än andra utvecklingsländer. Därför tycker vi att det är en poäng i en värld där väldigt stora delar av den fattiga världen säger att det måste komma nya resurser från den rika världen. Det kommer att vara ett viktigt krav, lovar jag, i de globala förhandlingarna: någon form av finansiella instrument till stöd för omställning i den fattigare delen av världen. Därför tyckte vi att det var bra att redan nu få med det också i det europeiska beslutet. Därför begärde vi att man skulle göra ett tillägg till de som är möjliga inom ramen för vad kommissionen föreslog på som helt inriktas på de minst utvecklade utvecklingsländerna, alltså länder som inte får ta del av de flexibla mekanismerna. Det ska inte missförstås som att vi inte avser att göra mer själva, för det ligger i hela paketet. Utsläppshandeln kommer att skärpas. Det kommer att också krävas ytterligare åtgärder i respektive nationalstat inom Europeiska unionen. Det här är bara ett sätt att visa att vi också förstår att vi har ett ansvar även för andra delar av världen. Det är så man ska förstå de flexibla mekanismerna. 110 (): Jag tackar statsministern för svaret. Med tanke på att effekten på klimatet blir densamma oavsett var på jorden utsläppen än minskar kan både flexibla mekanismer och svensk miljöteknik bidra till en minskad klimatpåverkan i mindre utvecklade länder. Jag tänkte på tillträdande president , som har uttryckt en miljöambition. Inför de globala klimatförhandlingarna i , tror statsministern att kommer att kunna sätta lite press på och och få med dem på banan? Om man bryter ned och klimatpåverkan per capita ser det ju inte så mycket ut, men speciellt släpper ut en stor mängd klimatpåverkande gaser. 111 Statsminister (): Det är detta som var problemet med Kyotoprotokollet. ingår inte fram till för sedan världens största utsläppsland med mycket stora utsläpp per capita och med, fram till , otillräckliga ansträngningar för att minska dem. Det görs på delstatsnivå i en hel del . Men den nye presidenten kommer säkert att investera tungt i ny teknik och i framväxande, förnybara alternativ. Det kan vi redan se, trots att han så att säga inte har tillträtt. Jag har mött kinesiska ledare på hög nivå vid fyra tillfällen det gångna dryga året, och alla säger samma sak: måste röra sig, annars kommer inte utvecklingsländerna att göra åtaganden. Därför räcker inte det europeiska svaret. Det må vara ledarskap. Det må visa hur man kan fördela bördor sinsemellan, men ska världen få ett globalt svar måste göra mer. Då kommer i sin tur, tror jag, framför allt men förhoppningsvis också att ta på sig ytterligare restriktioner. 112 (): Tack, statsministern, för återrapporteringen från toppmötet! Precis som många andra har gjort här kan också jag konstatera att det är glädjande att det nåddes en överenskommelse om EU:s energi- och klimatpaket . Det leder till att EU behåller ledartröjan. Men när man väl har ledartröjan får man aldrig slå sig till ro. Jag skulle välkomna om någon utmanade EU. Vi behöver vara fler som drar om vi ska nå en överenskommelse i slutat av . Det är oerhört viktigt att EU når en överenskommelse, så att vi visar vad vi vill, men det är inte så mycket värt om vi inte når en global klimatöverenskommelse, förhoppningsvis i . En viktig del i det arbetet är hur EU som union ska agera i händelse av en överenskommelse. I slutsatserna pekas det ut att vi ska växla om det nås en överenskommelse, men exakt hur detta ska ske kommer att redas ut , enligt slutsatserna. Fördes det några diskussioner om uppväxlingen jag förstår att det fördes sådana om hur den ska ske och vilken roll detta kan spela inför förhandlingarna ? Kommer att agera för att det kanske blir ännu tydligare hur EU kommer att agera om det blir en överenskommelse? 113 Statsminister (): Den som följer FN-processen vet att forskarna i IPCC önskar snabbare reduktioner än dessa . Man har ibland talat om från upp till 40. Därför skulle det vara vikigt om gick till en 30-procentig reduktion. Vi tillhörde de medlemsländer som fortsatte hävda automatiken, det vill säga fortsatt tryck på att ett internationellt avtal också gör att tar på sig . Det fanns medlemsländer som hävdade att detta skulle kräva ett nytt enhälligt beslut, vilket är att läsa som en ny stor förhandling med krav på ytterligare lättnader till vissa specifika medlemsländer. Detta kunde vi nu hålla borta, men det är viktigt att se vilken miljö förhandlingarna förs i. Jag instämmer helt i formulering: Om det var fler som tävlade om ledartröjan skulle jag vara mycket tacksam. Världen skulle verkligen behöva det. Men det är inte så förhandlingarna ser ut. Det handlar om att de som vill gå längst aktivt får försvara sig mot att det kommer in skrivningar som kan lägga krokben för processen. står det mycket riktigt att ska uppväxlingen ske. Det blir ju också med en likartad diskussion om hur det ska fördelas och hur det kan påverka utsläppshandeln. Det kommer att vara en ny tuff runda. Vi kommer att hävda automatiken. Vi kommer att ha ett väldigt viktigt argument för för att det är intressant också för de andra länderna att ta på sig utsläppsreduktioner. Det är fortsatt en klok och viktig del av den europeiska överenskommelse som står sig, med referenser till de tidigare toppmötena. Men sista ordet är säkert inte sagt när det gäller den uppväxlingen. Den diskussionen syntes, även om vi som sagt fick bort de alternativa skrivningarna den här gången. 114 (): Tack, statsministern, för svaret! I en förhandling går det alltid att hitta enskilda detaljer där man kanske skulle ha velat gå längre och som man inte är överens om. I den kontext som de här förhandlingarna har bedrivits både i rådet och kopplat till och med den finansiella kris vi har är det en del som har darrat på manschetten. Det är en del som inte har vågat visa ledarskap, både på den politiska sidan och bland företagsledare runt om i , och som inte ser möjligheterna att detta kan vara en hävstång för framtiden, för nya jobb, för en bättre tillväxt och för en långsiktigt hållbar tillväxt. Det här kanske inte blir så mycket av en fråga utan mer av ett konstaterande. Jag konstaterar att det kommer att krävas mer insatser av ledarskap från riksdag och regering för att peka på den som finns i omställningen en omställning som är helt nödvändig. 115 Statsminister (): Det är alldeles rätt. Det har varit väldigt präglat av nedgången i ekonomin och en väldig rädsla för att se behovet av och möjligheten till förnyelse. Förhoppningsvis ska mer av framåtandan återkomma. Jag tycker ibland att företagsspecifika projekt som carbon disclosure project, som alltså uppmuntrar företagen att visa sina egna CO2-utsläpp och andra växthusgasutsläpp och också binda in egna ambitioner med reduktioner, är ett bra sätt att se till att också näringslivet svarar upp mot den globala utmaningen. Jag tycker att det har varit viktigt att visa att även i den här lite tuffare miljön stod pall. Målformuleringarna gäller fortsatt. Vi har en ordning som vi kan arbeta fram och som gäller för tiden . Förhoppningsvis är då också ekonomin i bättre skick i världen och i . Då kan vi också med positiv framtidsagenda ta oss an den här utmaningen. 116 (fp): Tack, statsministern, för en bra rapport! Jag skulle också vilja gratulera statsministern till att ni stats- och regeringschefer lyckades ena 27 länder så att man faktiskt kunde binda sig för ett ambitiöst klimatpaket. Det som har hänt är unikt, men det är fortfarande bara ett första steg. Det räcker inte att EU ensamt agerar, utan resten av världen måste också agera. För att förmå andra länder att agera har toppmötet beslutat att EU ska öka sitt åtagande om att minska växthusgaserna till under förutsättning att övriga i-länder tar på sig jämförbara utsläppsminskningar och att ekonomiskt mer avancerade utvecklingsländer bidrar. Ungefär så står det i slutsatserna. Eftersom jag hoppas att EU ska ta på sig en 30-procentig minskning undrar jag vilka krav som egentligen ställs och på vilka länder. Och hur kan vi i ytterligare bidra till att dessa länder vill uppnå kraven? Om dessa länder uppfyller kraven, hur förberett anser statsministern att EU är på att få till de ? 117 Statsminister (): Detta är mycket relevanta frågor. Det här kommer även att vara det centrala i den resa vi nu ska göra fram till . Egentligen är man i forskarvärlden relativt överens om att vi borde begränsa temperaturökningen på jorden till två grader utifrån den förindustriella nivån. Det förs diskussioner om vilken typ av koncentration av växthusgaser det kan återspegla i atmosfären. Från det har man sedan räknat fram hur utsläppsreduktionerna borde se ut. Varför är då detta viktigt? Jo, de uppdateringar som sker visar att världens svar är helt otillräckligt. Utsläppsökningarna är till och med så höga att inte ens om hela den utvecklade världen skulle stryka alla sina utsläpp skulle vi ändå inte klara att nå tvågradersmålet. Så stora har alltså utvecklingsländernas utsläpp kommit att bli. Den tydligaste symbolen för det är att världens största utsläppsland numera är . Varför är detta centralt? Jo, därför att Kyotoprocessen egentligen lade restriktioner bara på de utvecklade länderna. Man sade att det skulle räcka. Utvecklingsländer, som hänförs till en särskild G 77-grupp, där och ingår, skulle snarare få tillåtelse att öka sina utsläpp, vilket de också gör med hög hastighet. Det gamla upplägget är alltså otillräckligt. Då försöker vi formulera det som att också länder med snabbt växande utsläpp och som är på en något högre utvecklingsnivå måste ta på sig en större del av ansvaret. Men då ska man veta att det är känsligt. Man vill från sida gärna definiera sig som en del av G 77 som inte ska få ytterligare åtaganden, som man i det kinesiska ledarskapet i bilaterala diskussioner med oss håller med om att man borde göra mer. Det är precis här som diskussionen måste ta avstamp. Hur kan vi då få dem som trots allt har resurser och möjlighet att ta på sig större åtaganden att göra det, trots att de är en del av kretsen av utvecklingsländer? Det finns som sagt också en viktig koppling till att även tar sitt ansvar. Där kommer svaret att finnas. 118 (): Efter toppmötet har det givits väldigt olika bilder av just energi- och klimatförändringsarbetet. Också här har det skett. Man har talat om alltifrån historiska insatser för att förhindra skadliga klimatförändringar till att detta är något att skämmas för. Det är klart att de som ser och hör på detta blir något förundrade över hur man kan beskriva den här överenskommelsen på så olika sätt. Det skulle vara intressant om statsministern något mer kommenterade just denna diskrepans i bilden av vad man faktiskt har kommit överens om. Detta är en kompromiss som ska beslutas tillsammans med parlamentet innan den träder i kraft. Vilken är statsministerns bedömning av hur man ska lyckas komma överens med parlamentet? Här är ju bland annat finansieringsfrågorna lite kluriga. 119 Statsminister (): Det är ingen ny erfarenhet att vad som ibland händer stort i politiken just där och då beskrivs som futtigt, otillräckligt, felaktigt. Men sedan i historiens backspegel får man anledning att omvärdera det. Jag vet inte exakt hur synsättet på detta kommer att vara i den här europeiska processen som på har vuxit fram. Det handlar om att ta in det faktum att världen har feber och att vi har en uppvärmning som är av människan påverkad men som också är möjlig att påverka och att detta har lett till svar med bindande verkan för 27 medlemsländer. Processen, när det gäller hur de svaren kan komma fram, tror jag i historiens backspegel ändå kommer att beskrivas som historisk i den meningen att det har gått väldigt snabbt. Det har visats ett politiskt ledarskap, och besluten är faktiskt nu på plats. Sedan finns det de som naturligen känner stor oro inför klimathotet och som rimligen också bör erkänna att inget svar som ger kan vara tillräckligt för att lösa det globala hotet. EU står, trots att det är 27 industrinationer, samlat inte för av de globala utsläppen. I de sammanhangen är vi väsentliga, men många större delar av utsläppen kommer från andra delar av världen. Det är därför det är så viktigt att se det som vi har gjort som en grund för att också få en global överenskommelse, alltså att påverka andra. Och det är en process som följer . När det gällde roll var det franska ordförandeskapet under hand i kontakt med . Jag uppfattade detta som en parallell förhandling där det framfördes vad som var synpunkt, som väldigt ofta gick i vad ska vi säga? en mer sträng riktning, att vi ska göra mer. Det var kanske i kontrast mot en och annan medlemsstat som ville ha mer av lättnader, åtminstone till en början. Det är därför jag säger att jag tror att det ska vara möjligt att få detta beslut på plats med . De har i realiteten varit inblandade under processen. 120 (): Tack för svaret! En av de frågor som är knäckfrågor när det gäller är frågan om finansiering. De vill ju ha ett större inslag av bindning av utsläppsauktioneringsintäkterna till att göra insatser. Där har man väl inte riktigt kommit fram. De här finansieringsfrågorna kommer också att vara avgörande för huruvida det blir ett globalt avtal i eller inte. Vi på vår sida i EU har ett ansvar, om vi säger nej till den koppling som vill ha, att visa på andra sätt att finansiera de stora tekniköverföringar och resursinsatser som behövs för att de länder som har rätt till samma välfärd som vi inte ska gå den smutsiga vägen utan en mer grön väg. 121 Statsminister (): Ja, det är därför vi också säger att vi behöver analysera vad de här slutsatserna de facto betyder. Det är också en lång rad justeringar som gjordes sent i processen när det gäller utsläppshandeln och när det gäller det här koldioxidläckagebegreppet och en del av åtgärderna riktade till östra . Det är helt riktigt; jag tror att det kommer att leda till en diskussion om underskott i finansieringen. Det var ju så det var tänkt mer auktionering, mer av intäkter. I stället utdelas utsläppsrätterna fritt, och därmed blir det mindre intäkter i systemet. Jag är övertygad om att det kommer att ställa ökade krav på fondmedel och finansiering på annat sätt för att man ska ha råd med en omställning här i men också det är därför den här svenska diskussionen också är viktig stöd till fattigare delar, utvecklingsländer, som definitivt kommer att ställa krav på detta för att gå med på en global överenskommelse. 122 (): Jag kommer också att tala om och fråga om klimatfrågan därför att den, naturligtvis, är så oerhört viktig som den är. Det gör jag också utifrån att de här två mötena, klimatmötet i och , hölls . Då blir det ett väldigt stort fokus. Det tycker jag definitivt är berättigat när det gäller den här frågan. Vi har hört statsministern säga ord som historisk överenskommelse, vägkarta för EU:s arbete, ambitiösa mål, stark politisk drivkraft, ambitiösa åtaganden och så vidare. som man säger de här orden behöver man visa hur vägkartan ser ut. Det är där som jag tycker att de här bilderna skiljer sig lite. Där kan inte jag och vi socialdemokrater känna oss riktigt trygga med statsministern. Säger man att man har en politisk vägkarta tycker vi att man ska visa det på hemmaplan. Där tycker vi att det brister. Statsministern säger att det är billigare att satsa i andra länder än på hemmaplan. Då är inte övertygelsen så stor när det gäller investeringar i framtida teknik, hur det kan löna sig . Jag tycker att det finns viss tveksamhet hos statsministern. Är det verkligen så att statsministern vill ha på sig ledartröjan när det gäller miljöfrågorna? Man måste också väga in det här . Har man till exempel ROT-bidrag för ombyggnation måste energieffektivitet med. Man ska ha med det . Där tycker jag faktiskt inte att statsministern är så driftig. sade statsministern tidigare: Kom gärna med förslag! Ja, vi har många förslag. Vi diskuterar gärna dem. Men vi skulle också vilja se en klimatproposition från regeringen eller kanske någonting från , som statsministern leder. Kom med lite mer förslag, så att vi kan se tydligheten i ledartröjan och den position som statsministern talar om att han innehar! 123 Statsminister (): Jag har vinnlagt mig om att beskriva ett globalt problem i behov av globala lösningar i en värld där vi egentligen inte har den typen av internationella politiska strukturer på plats som kan säkerställa att vi får de svaren. Vi har FN. Vi har en FN-ledd process. Vi har EU-samarbetet, som är världsunikt. Men till det måste föras bilaterala samtal och överenskommelser som binder in alla. Gör då inte någonting? Jag är återkommande förvånad över de här diskussionerna, mycket därför att en hel del av det vi gör ju reflekterar åtgärder som Socialdemokraterna och i tidigare majoriteter har tagit fram. Sedan beskriver ni det väldigt ofta som om det inte existerade. Jag förstår inte det. Kort före tillkännagavs en listning av vilka i världen som är bäst när det gäller klimatambitioner. Man sade så här: Ingen får vara etta för att ingen är tillräckligt bra. Ingen får heller vara tvåa. Men sedan kommer den som är bäst i världen: . använder alla de styrmedel och alla de åtgärder som andra ibland pratar om att man borde använda och funderar på att införa. Allt använder vi till högre nivåer än vad någon kräver. Därför blir det lite svårt att förstå att vi ska skämmas, för det är det som ni ägnar er åt. Det är inte så det ser ut. Därför säger jag: Det är klart att vi ska fortsätta att utveckla det. Jag tror mer på styrmedel än på subventioner. Jag har medverkat till att använda ett klimatskattepaket för att ytterligare höja CO2-skatterna. Jag får väl returnera vänligheten att jag finner det väldigt otydligt vad Socialdemokraterna vill med CO2-skatten. Jag har hört att vill höja den med . Vad Socialdemokraterna vill har jag ingen aning om. Jag är övertygad om att det är det mest verkningsfulla instrumentet som går att använda. Men då ska man också berätta i svensk glesbygd och landsbygd att det höjer bensinpriset, för det är liksom syftet. Det ska bli dyrare att köra bil, framför allt med de lite mindre klimatriktiga bilar som vi har i landsbygd och glesbygd runt om i . Men se, det hör jag väldigt lite om från Socialdemokraterna. 124 (): Jag har först en observation och sedan en fråga. Jag tycker att det är väldigt viktigt att slå fast det som jag på något sätt inte tycker är riktigt tydligt här, nämligen att som ett resultat av den här förhandlingen är de maximala utsläppen i desamma som man beslöt . Taket ligger fast. Sedan kan vi säga att under taket har fördelningen blivit mer orättvis än vad många av oss ville. Den är mer ekonomiskt ineffektiv. Men den totala utsläppsmängden är oförändrad. De här polska kolkraftverken kan till exempel välja att släppa ut koldioxid. Men de kanske också minskar sina utsläpp och tjänar grova pengar på att sälja sina utsläppsrätter. Det är alltså en stor förmögenhetsfördelning som har överförts, men det är ingen stor utsläppsökning. Den är oförändrad. Det är också väldigt viktigt att komma ihåg hur små vi är i världen. I svarar vi för av världens koldioxidutsläpp. Vill vi komma åt de andra 99,8 kan vi ju inte sitta och göra saker och ting bara i . Hur duktiga vi än är kommer vi inte åt de stora utsläppen. har något visat sig som jag tycker blir mer och mer hotfullt. De vi kan kalla klimatmoralisterna blir ett hot mot en effektiv klimatpolitik. Själva handlingen blir viktigare än resultatet. Att syssla med att framställa sig själv i en förmånlig dager som moraliskt mer högtstående blir viktigare än att se till att maximera de minskade utsläppen av koldioxid. Det är livsfarligt, fru talman. Man måste ta klimathotet på allvar. Man måste sätta effektiviteten i klimatpolitiken i fokus. Min avslutande fråga handlar om punkt 25. Det är något helt annat, nämligen att man beslutat att sammankoppla energinäten i .