prot · GV0953 · 2008-01-17 00:00:00 — Jag utgår från att Försvarsmakten ser till att detta arbete blir klart. Med utgångspunkt i regeringens uppdrag om miljöskydd vid internationell verksamhet har Försvarsmakten tillsammans med kollegerna i och utarbetat en miljöskyddshandbok, Environmental Guidebook for Military Operations. Även om boken ännu inte är fastställd av Försvarsmakten är den redan nu ett konkret stöd i arbetet med miljö- och hälsoskydd. Det finns en miljörådgivare i den nordiska stridsgruppen, placerad vid Operational Headquarters i , som ska stödja chefen i miljöfrågor. Det gäller bland annat operativa frågor men också utbildning och information till personalen i den nordiska stridsgruppen. Den kommer att kunna använda denna miljöskyddshandbok, som utarbetats tillsammans med och , längre fram. är en praktiskt inriktad vägledning i miljö- och skyddsfrågor. Den tar upp operativ planering och åtgärder före insats, åtgärder vid insats, åtgärder när personal och materiel byts roterar, som det heter på militärspråk och åtgärder även efter insats. Jag tror att den kommer att bli en viktig sak vid militära insatser . Jag tror också att den kommer att vara en modell för liknande handböcker i andra delar av världen. Försvarsmaktens miljöarbete utgår från de av fastställda 16 miljökvalitetsmålen. Man har också miljöutbildning för både värnpliktiga och officerare. Jag lämnar gärna ytterligare material till kring detta för att visa hur det ser ut, för det är något som är på väg att komma fram, vilket jag tycker är bra. På regeringens uppdrag medverkar Försvarsmakten också i det internationella försvarsmiljöarbetet. Bland annat gäller det EU:s försvarsministrars inofficiella samarbete, det som kallas Defnet, och Rigainitiativet. Syftet med Defnet är att inom EU:s militära sektor diskutera EU-relaterade miljöfrågor. Rigainitiativet syftar till att stödja försvarsmiljöprojekt i . Tillsammans med stöder Försvarsmakten också i att införa miljöledningssystem i dess försvarsmakt. Via Försvarsmakten stöder vi dessutom det ukrainska försvaret med bland annat miljöledningssystem. Denna beskrivning ger jag för att visa att miljöfrågorna är något som alltmer uppmärksammas inom mitt politikområde, inte minst inom och av Försvarsmakten. När det gäller den specifika frågan vill jag säga att vi är aktiva i EU:s samarbete vad gäller att föra in miljöaspekter även i de militära diskussionerna. Den konkreta frågan tror jag dock hanteras bäst mellan de berörda parterna, det vill säga , som är det land som adresserar, och de boende i det område där man opererar. Det är främst en fråga för dem att ta ansvar för i sin relation. När det däremot gäller de vidare mer principiella frågorna kan jag försäkra att är aktivt och tar upp dem i det europeiska samarbetet. 128 (): Jag betvivlar inte att går i bräschen för denna fråga. Det är mycket bra att vi gör det, och alla de synpunkter försvarsministern kommit med är väldigt positiva. Jag utgår från att miljöhandboken även tar upp avfallshanteringen, inte bara efter det att den militära insatsen är avslutad utan också den pågår. Civilbefolkningen har tagit kontakt med den spanska bataljonen och med bataljonerna överlag i området. Ändå har ingenting hänt. De har fått löfte om att det ska förändras, men ingenting händer. När det gäller miljöfrågor tror jag därför att det vore bra om , som håller fanan högt, utvidgade sitt område för att sprida denna kunskap också till andra länder. skulle förmodligen behöva den hjälpen. Politik är inte bara att skriva motioner, att ställa interpellationer i och att rösta. Vi vet att det mesta som vi gör i tar tid innan det får genomslag. Men politik är också allt det andra som vi gör möjligheten att påverka, skapa opinion etcetera. Jag menar att vi i politiken måste vara konstruktiva. Vi måste hitta nya lösningar och nya vägar framåt. måste vi lobba för saker och ting och ta kontakt med människor som vi kanske inte vanligtvis tar kontakt med. För försvarsministerns del skulle det vara mycket lätt att ta kontakt med den spanske försvarsministern vid ett och tala om att vi blivit uppmärksammade på situationen och att det vore bra om de rättade till problemet. Jag kan naturligtvis skriva honom ett brev; jag har inga problem med det. Jag skriver gärna brev till den spanske försvarsministern, men jag tror inte att det tas på lika stort allvar om jag gör det som om försvarsministern gör det. Mitt ord är inte alls lika tungt i sammanhanget som en svensk ministers. Jag skulle vilja återkomma till frågan om det inte finns någon som helst möjlighet för försvarsministern att i de mer informella sammanhangen ta upp frågan eller komma med någon annan konstruktiv lösning. Vem skulle man annars ta upp den med? Ska man vända sig till FN i ? Ska man vända sig till ? Ska man vända sig till någon annan? Vem ska man adressera för att få frågan fortare löst? Det är vad människorna efterfrågar i , för de lider av denna doft och av känslan av att de kan bli sjuka. 129 Försvarsminister (): Jag gick igenom perspektiven i det svenska miljöarbetet. Jag talade om åtgärder före, under och efter insats. Den konkreta sak som tar upp kan jag inte döma av, vare sig hit eller dit. Det är en fråga där är ansvarigt för sitt agerande. Om det är en FN-insats är också FN berört av frågan. Det är inte upp till den svenske försvarsministern att döma av dem. Däremot berättar jag gärna vidare om de strukturer som finns och det mer strukturerade arbete som vi gör på miljöområdet vad gäller internationella insatser. Som jag nämnde föreslog att EU skulle ta fram riktlinjer för miljö- och hälsoskydd i internationella insatser och vi fick positiv respons av . Han skrev till att ministerrådssekretariatet skulle utarbeta ett underlag och därvid beakta det svenska förslaget. Tyvärr har det inte hänt så mycket som vi hade hoppats. har tryckt på. Vi har också hänvisat till löfte men utan tillräcklig framgång. Jag tror att det är viktigt att få fram gemensamma EU-riktlinjer för verksamheten eftersom vi har ambitionen att öka de internationella insatserna på gemensam nivå. För att då öka trovärdigheten måste miljöfrågorna stärkas i det perspektivet. Det är också viktigt att alla EU-ledda insatser sker på ett likartat sätt, oavsett vilka EU-stater som deltar i en viss insats och oavsett var i världen den äger rum. Vi kommer att informera ministerrådssekretariatet om den svensk-finsk-amerikanska miljöskyddshandboken och hoppas att den kan bli en bra grund och ge ett bra stöd i arbetet med gemensamma EU-riktlinjer. Även på den globala nivån utarbetas riktlinjer för miljö- och hälsoskydd vid FN-ledda insatser. Det görs då förstås av FN. Experter från svenska FOI medverkar i det arbetet. Det är jättebra. Även Nato har en standard för miljö- och hälsoskydd vid militär verksamhet. Standarden behandlar bland annat miljökompetens på olika nivåer inom förbanden och utbildning som sker innan insats. Den standarden bedömer vi ligger väl i linje med den svenska inriktningen. Det är den sortens arbete som regeringen gör. Vi försöker få på plats bra strukturer baserade på bra kunskap och förtänksamhet i miljöfrågorna också vid internationella insatser. Däremot kan jag inte döma av den specifika situation som pekar på. Jag kan bara säga att vid en FN-insats är det en fråga där FN är delansvarig, men det är också en fråga för det land som talar om. Men jag dömer inte av den frågan. Jag skapar, så gott vi kan, delaktighet i att arbeta fram bra strukturer för miljöarbetet på de nivåer där deltar. 130 (): Då tolkar jag det som att försvarsministern gör vad han kan i den roll han har. Då får jag göra vad jag kan i den roll jag har. Jag kommer som oppositionspolitiker och miljöpolitiker att i stället skriva ett brev till den spanske försvarsministern och påtala situationen. Jag kan göra det i min roll. Jag tänkte tacka ja till att få miljöhandboken som ministern erbjöd alldeles . Sedan tänkte jag visa några av de bilder jag har fått från . Försvarsministern ska få med sig bilderna. Här finns en av bilderna där man tydligt ser eldning av sopor, och här finns en bild av spridningen av röken i området. Det är naturligtvis inte hälsosamt för människor att vistas i denna rök. Jag har också kopierat rapporten som Wielma i har skickat till mig om hur de vill lösa problemet. De har lämnat förslag till de lokala representanterna för den spanska FN-bataljonen. Då vet försvarsministern vad vi har pratat om. Det arbete som pågår är viktigt. Åtminstone för framtiden kommer vi att få en bättre hantering av miljö- och hälsoskyddsfrågorna när det gäller våra militära insatser utomlands. Eftersom vi är medlemmar i och EU är det också ett ansvar för oss att se till att andra länder sköter sig. Därför tycker jag att försvarsministern har ett ansvar att trycka på i frågan, även om det inte är den vanliga normala vägen att arbeta. Men jag tror att politiken måste vara konstruktiv och att vi måste hitta nya vägar och nya sätt framöver. Jag vill ändå tacka för svaret. Mycket av det var positivt, men i det konkreta fallet kan jag inte lova Wielma någon direkt hjälp i det här läget. 131 Försvarsminister (): Det här utvecklar sig mer och mer till att bli en internpostövning där och jag överlämnar ömsesidigt intressant material till varandra. Det är bra. Jag lovar att departementet gärna ska sända över ytterligare underlag till om gällande miljöfrågor i internationella insatser. Det är en viktig fråga för oss. Jag är glad att välkomnar de initiativ som regeringen tar i sammanhanget. Jag vill också gärna nämna i mitt avslutningsanförande att miljöförändringar, klimatfrågor och konkurrens om en bristande naturresursbas är något som kan orsaka konflikter och försvåra att de löses. Det kan till exempel gälla vattenfrågor. Det här är något som Försvarsberedningen i bred enighet lyfte fram i rapporten . Miljöfrågorna har i vidaste mening bäring på också mitt politikområde. Vi håller nu på att ta fram en svensk strategi för miljö och säkerhet i försvars- och utrikespolitiken. Vi samarbetar då inte minst med FOI. Ett underlag i det arbetet är FOI:s . Den redovisar miljörelaterade säkerhetsfrågor i internationell politik och också i svensk politik. , kan jag också nämna för interpellanten, kommer Försvarsmakten att ha ett försvarssektorsgemensamt seminarium som kommer att heta Försvarssektorns klimatdag. Det är mycket på gång, och jag noterar med glädje att uttalar intresse för detta. Vi ska också försöka bistå med material, både i perspektivet att miljö- och klimatfrågor kopplas ihop med säkerhetsarbetet i allmänhet och att beskriva vad faktiskt gör på den internationella arenan. I det konkreta ärendet har jag fullt förtroende för att kommer att författa sina brev på ett konstruktivt och bra sätt. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2007/08:273 om FN:s resolution 132 Försvarsminister (): har frågat mig följande. 1.Hur avser jag att arbeta med att införa ett tydligare genusperspektiv i de styrdokument som styr Försvarsmaktens och Statens räddningsverks internationella insatser? 2.Hur ska jag säkerställa att arbetet med uppföljning och utvärdering bedrivs på ett tydligt sätt? 3.Har jag tagit initiativ till en utvärdering enligt tidigare beslut av den nationella handlingsplanen för resolution , och när förväntas den i så fall vara klar? Låt mig inleda med att den ser det arbete som bedrivs på olika nivåer, globalt, regionalt och nationellt, vad gäller genomförande av FN:s resolution om kvinnor, fred och säkerhet som prioriterat både ur ett försvarsperspektiv och ur ett säkerhets- och utvecklingsperspektiv. Jag håller med interpellanten om att de internationella insatser som genomför, med successivt ökade ambitioner, blir mer effektiva och får ett större genomslag om vi och andra länder som genomför internationella insatser arbetar utifrån resolutionens principer. Därför understryks principerna i bland annat styrdokument som myndigheternas regleringsbrev. Det finns exempelvis i Försvarsmaktens regleringsbrev mål som innebär att kvinnor och män ska ges samma förutsättningar att nyttja resultaten från forskning och teknikutveckling. I förlängningen, och kanske mer konkret, kan det till exempel handla om utrustning som används vid internationell tjänstgöring. Jag vill också nämna att utarbetas en nationell strategi om internationella fredsfrämjande insatser, och i detta dokument framhålls att andelen kvinnor som deltar i svenska bidrag till internationella fredsfrämjande insatser och krishanteringsinsatser ska öka i enlighet med FN-resolutionen. I regleringsbreven för Försvarsmakten och finns bland annat återrapporteringskrav som berör resolutionen och på vilket sätt ett jämställdhetsperspektiv integrerats i den insatsverksamhet som de båda myndigheterna utför. De återrapporteringskrav som finns i exempelvis myndigheternas regleringsbrev följs upp och utvärderas av när till exempel årsredovisning och budgetunderlag inkommer. Jag ser det även som naturligt att departementet har en löpande dialog med myndigheterna för att i möjligaste mån följa utvecklingen på detta område liksom på andra områden. hade samarbetsprojektet sin slutkonferens där bland annat resultaten av arbete och rekommendationer presenterades på en slutkonferens där bland annat regeringen deltog genom min kollega biståndsminister . har ett sammanhållande ansvar vad gäller den svenska handlingsplanen för resolution . Under ledning av biståndsminister har regeringen nu påbörjat ett arbete med att se över hur handlingsplanen genomförts och att diskutera hur man kan säkerställa ett så effektivt och fullödigt genomförande som möjligt, inklusive i utvecklingssamarbetet. Med anledning av detta kallade till ett möte som genomfördes i går med berörda departement, myndigheter och frivilligorganisationer. Syftet med mötet var att informera varandra och diskutera eventuella framtida initiativ. Riksdagsledamöter hade också bjudits in och deltog i mötet. Som jag nämnde inledningsvis finns det kopplingar mellan försvars-, säkerhets- och utvecklingsfrågorna när det gäller FN:s resolution . Jag är övertygad om att vi kan utveckla dessa kopplingar ytterligare i vårt gemensamma arbete tillsammans med myndigheter, organisationer och även andra aktörer framgent. 133 (): Tack, statsrådet, för svaret på interpellationen! Resolution har stor betydelse när det gäller att kunna nå alla som är berörda i kris- och krigssituationer. Vi ska kunna leva upp till att möta hela befolkningen, och inte bara halva, och hitta hållbara lösningar. 1325 landade här i i form av en treårig handlingsplan som löper ut nu innevarande år. Det är viktigt att fortlöpande följa upp olika delar av den handlingsplanen. Statsrådet och Försvarsdepartementet är bara en del av helheten. Många andra, departement och andra, har också sitt ansvar i sammanhanget precis som statsrådet säger. Vi har all anledning, fru talman, att vara positiva till det möte som statsrådet talar om, nämligen det som leddes av i går i . Det var ett positivt möte, och det var en positiv närvaro. Jag var en av de riksdagsledamöter som deltog och lyssnade på många olika aktörer som gav uttryck för just detta vikten av att gå vidare och vikten av att utvärdera men också vikten av att hitta smarta lösningar framöver. Det är intressant att se Försvarsdepartementet och det ansvarsområde som statsrådet jobbar med. Här har man tagit ett stort ansvar genom det treåriga projektet , som har haft betydelse för försvarets beredskap och försvarets förmåga på området. Det har varit ett bra samarbetsprojekt. Jag tycker att många vittnar om det. Även om jag inte har sett någon slutsummering av det har jag hört många sådana signaler. Det är viktigt att man utifrån ett sådant projekt, som är lite grann av en banbrytare, säkrar information och kunskap genom utvärdering på ett bra sätt. Då, fru talman, är jag inte alldeles övertygad om att det räcker att se till att man följer upp det hela i form av budget, mål och fortlöpande dialoger. Frågan är om man behöver göra någonting mer för att säkerställa att det här inte blir en enda svala som flög utan att det finns något fortlöpande. Man ska dra nytta av den erfarenhet och de insatser som man verkligen har gjort. I en konkurrensutsatt situation är det många som kämpar om resurser och utrymme. Om ska kunna ta en ledande roll för arbetet också på den internationella arenan för fred och säkerhet är det viktigt att vi får in de perspektiv som Genderforce öppnade dörren för i det fortsatta arbetet. Därför undrar jag, fru talman, om statsrådet ser något särskilt arbete framför sig för att fånga upp kunskap från och föra den vidare. 134 (): Jag läste svaret nu när jag kom in i kammaren och gör då en del reflexioner. Min första reflexion är att vi i har en politik för global utveckling som vi alla står bakom. Den omfattar alla politikområden. Ändå är det naturligtvis inte så lätt att få det här att omfatta eller få lika stort genomslag i alla olika delar. Men man kan göra det i ett antal delar; allt som har med utrikespolitik, försvar, bistånd, migration etcetera att göra hör nära samman med detta. Jag var till exempel på mötet i går, och jag tycker att det som tog upp var positivt. Det handlade om att man eventuellt skulle använda resolution som bas i arbetet i . Jag tror att vi alla kände ungefär likadant. var också där. Det var ett positivt möte. Men när jag läser svaret börjar jag bli lite orolig. Jag tänker: Jaha, är det här ännu en del i att försöka flytta över delar av biståndspengarna? Ska man få de militära insatserna betalda från biståndet? Vi har fört många sådana diskussioner under det år som har gått. Många av oss har upplevt att det pågår någon form av försök att flytta biståndspengar till militära insatser. Det är egentligen det som jag vill ha ett svar från försvarsministern på. Är jag helt ute och cyklar i den frågan? Ska man inte ta några pengar från biståndet till militären? 135 Försvarsminister (): Låt mig säga till att jag tycker att det här är ett väldigt viktigt område. Det här är frågor som måste in i verksamhetens kärna. Det är inte en fråga bara för särskilda projekt eller en fråga som handlar om några, men inte alla, aktörer och som finns vid sidan av den löpande ordinarie verksamheten. Låt mig berätta om min egen ingång i detta. Jag höll ett linjetal om försvarspolitiken i där jag utvecklade detta. Jag har inte , men jag vill bara säga att internationella insatser syftar till att värna svenska värden och intressen. Därför är vårt agerande på plats centralt. Det är genom vårt agerande på plats vi visar vilka värden vi vill exportera. Jag vill påstå att har en unik ställning när det gäller värdegrundsfrågor i försvarspolitiken. Vi har så klart en demokratiskt styrd försvarsmakt med ett medvetet arbete för moderna värderingar och attityder. Men detta värdegrundsarbete har också en betydande operativ poäng som inte har belysts tillräckligt. Försvarsmaktens värdegrundsarbete bidrar nämligen till att minska hotbilden vid internationella insatser och till att öka möjligheten att fullgöra uppdraget. Vi behandlar, och ska behandla, civilbefolkningen väl vilket hindrar upptrappningen av konflikter och gör det svårare att definiera oss som fiender. Men det bidrar också till möjligheten att lösa den militära uppgiften och till att öka vår egen säkerhet på plats. Ett tydligt exempel är att tips från civila kan förhindra skador och i värsta fall dödsfall. I är hotet från hemmagjorda bomber och minor ett exempel. De tipsar oss nu om var dessa finns, vilket räddar svenska liv. Jo, därför att vi har en bra relation. Varför har vi det? Därför att vi har ett bra bemötande. Varför har vi det? Därför att värdegrundsarbetet på hemmaplan är förankrat, och måste bli ännu mer förankrat. Förutom bra värderingar är utvecklingsinsatser viktiga för att kunna genomföra insatser med civilbefolkningen och inte mot, som en del andra länder kan tänkas göra. Det är likaså mycket viktigt att fler kvinnor finns med i internationella insatser. Förutom den kompetens som de bidrar med, som är viktig nog, ger detta tillgång till den halva av civilbefolkningen som vi annars inte skulle nå. Detta är min ingång i de frågor som belyser. Jag tror att vi mer måste beskriva att detta har en praktisk effekt och en betydelse i verkligheten. Detta är inte politisk teori, utan det har konkret betydelse. I den insatsspecifika verksamheten kan en högre andel kvinnor leda till ökad effektivitet när det gäller minröjning. Man kan få information genom att tala med kvinnor och flickor. Sökoperationer, till exempel kroppsvisitering av kvinnor eller samtal, är omöjliga utan att man har kvinnor på plats. Patrullering kan ha en lugnande effekt. Vi får mer och bättre kontakt med hela lokalbefolkningen. Ett gott exempel på vikten av kvinnlig personal i internationella insatser är just ISAF-styrkan i . Där har vi haft ett military observation team, , som enbart bestod av kvinnor. Teamets förmåga att skapa kontakt och få information från kvinnorna inom lokalbefolkningen möjliggör en helt annan bredd i informationsinhämtning och förståelse för situationen på plats. Det ger i sin tur ökad kvalitet i den operativa verksamheten när det gäller att klara att utföra de angivna uppgifterna och öka säkerheten också för de egna styrkorna. Det stöder också allt det som talade om, fru talman, i form av FN-resolutionen . Det handlar alltså inte om att vara politiskt korrekt. Det handlar för det första om att det är rätt och för det andra om att det har en betydande operativ effekt för insatsen. 136 (): Jag tycker att det värmer när man hör statsrådet tala så engagerat om att detta verkligen handlar om att kunna utföra sitt uppdrag på ett bra sätt. Insikten verkar vara alldeles uppenbar, åtminstone i mina öron, fru talman: Det krävs mer än bara ett projekt. Det krävs, som statsrådet sade, att detta genomsyrar hela organisationen och att det finns på plats ute i verkligheten. Jag delar helt statsrådets bedömningar när det gäller vikten av värdegrundsarbetet och vikten av att kunna lösa uppgifter. Och handlar det inte bara om halva befolkningen, utan ibland är det mer än halva befolkningen vi talar om, som inte annars berörs eller som känner sig ställda vid sidan om. En annan viktig sak är barnsoldater, som vi också möter i många delar av världen. Det är också en del av arbetet med resolutionen som, från min utgångspunkt, inte handlar om politisk korrekthet utan om insikt i FN-systemet om att man måste fånga upp detta för att man ska kunna klara det uppdrag som vi har, nämligen att minska hot och jobba för fred, säkerhet och utveckling. Det är målet. Mot den bakgrunden hoppas jag också att försvarsministern är lika engagerad i samtalen med sina kolleger inom EU-systemet. Det framgick inte minst i går på den träff som statsrådet hade att här är det, som så ofta, mest män som planerar. Det är mest män som deltar och bygger upp strukturer. Eftersom systemet ser lite annorlunda ut i EU-sammanhang än i FN-sammanhang har det svenska inflytandet inte möjlighet att riktigt nå fram. Här är det viktigt att vi tar vara på våra erfarenheter och den kunskap som vi har och för den vidare in i EU-systemet. Det är vårt ansvar att se till att EU också blir bättre på att fullgöra sina uppdrag ute i världen om vi verkligen tar fasta på att hela befolkningen måste kunna nås. Det är viktigt att kvinnor finns med i ledande ställning och också i de uppdrag som EU tar på sig ute världen. 137 (): Jag fick inte något svar på min fråga, men jag kanske ställde den klumpigt. Jag vet inte. Jag oroar mig när jag läser det här svaret. Interpellationen är ställd till försvarsministern, och det handlar om ett genusperspektiv i styrdokument som styr Försvarsmaktens och Statens räddningsverks internationella insatser och inte annat utvecklingsarbete inom biståndet etcetera. Jag frågar mig om det håller på att ske en sammanblandning av ett slag som inte borde ske.