prot · GW0914 · 2008-10-16 00:00:00 — Vi är övertygade om att , i enlighet med den svenska tradition som gällt tidigare, tjänar på långsiktiga försvarspolitiska lösningar med blocköverskridande överenskommelser. I detta anförande instämde (). 153 () replik: Det var med stort intresse som jag följde resonemang om det svenska försvarets insatser internationellt, det breda samarbetet och ett närmande till våra nordiska grannländer. För mig som enskild ledamot kommer frågan om ett Natomedlemskap upp. I sitt anförande pratade sig varm för ett upprätthållande av den så kallade alliansfriheten, om den nu verkligen finns eller någonsin har funnits. Hur ska och kunna samarbeta med , som för en pågående diskussion om ett Natomedlemskap, som har ett Natomedlemskap som är viktigt för deras försvarsinsatser, och ? Dessutom pratar man om ett allt större samarbete i där Natosamarbetet kommer allt närmare. Ovanpå detta kommer också internationella insatser där jag, precis som , tycker att bör vara oerhört aktivt. Hur ska vi kunna göra detta fullt ut utan ett medlemskap i ? I de internationella insatserna lyder vi ofta Natobefäl eftersom det är den mest effektiva organisationen. Varför ska vi inte också ha inflytande i den organisationen? 154 () replik: Det finns egentligen bara ett parti i riksdag som tycker att vi ska ha ett Natomedlemskap, . Det andra blir faktiskt om han nu tycker att vi ska vara medlemmar i . Det är egentligen bara som har sagt det. Ingen annan tycker det. Vi tycker inte heller det. Men därmed inte sagt att man för den sakens skull inte kan utveckla samarbetet på försvarsområdet mellan de nordiska länderna. Det kan vara i form av plattformar till olika vapensystem till exempel. Det är inte samma sak som att gå in i en allians med olika länder i ett försvarssamarbete. Det handlar om att kunna utveckla och utöka den kompetens som finns inte minst på försvarsindustriområdet. Det handlar också om att vi kan ha gemensamma plattformar för de olika system som de olika försvarsgrupperna har. Vi säger klart nej till ett Natomedlemskap. 155 () replik: i debatter om alliansfrihet har man hävdat att det har funnits två block som stått mot varandra, och ville hålla sig neutralt mellan dem. ser verkligheten annorlunda ut. finns det en diskussion om demokratier ska hjälpa och stödja varandra eller om vi ska hålla oss neutrala mellan demokratier och diktaturer. För mig som enskild ledamot finns det inget som säger att vi ska hålla oss neutrala eller vända oss från våra vänner i eller i den nordatlantiska försvarsunionen. och försöker lägga ut dimridåer för medborgarna och väljarna genom att i alla lägen ligga med Nato men inte vilja ta det fulla ansvaret och bära politiskt inflytande i organisationen eller gifta sig fullt ut. Man är beredd att utveckla försvarssamarbetet i alla delar, det internationella samarbetet och samarbetet med andra Natomedlemsländers försvar, men man vill inte ha ett politiskt inflytande. Är inte detta oerhört märkligt? 156 () replik: Nej, det är inte alls märkligt. Vi deltar i gemensamma FN-ledda operationer där det kan vara ett Natoland som är ansvarigt för styrkan som är där. Det kan också vara ett nordiskt land som är ansvarigt. Vi ansvarade för NBG-styrkan 2007 eller 2008 för att göra en snabbinsats där andra länder deltog. Om vi är med i en utlandsledd mission kan det på samma sätt vara en Natoledd mission, men det är på ett FN-mandat där vi deltar som svensk nation för att skapa solidaritet och säkerhet i de områden där vi befinner oss. Det är långt ifrån ett medlemskap i som är en militär allians. Det är ett jättestort steg mellan det och att delta för att skapa fred och säkerhet i världen. 157 () replik: Det var många fina ord i anförande. Det skulle vara en modern, effektiv och folkligt förankrad försvarsmakt. Jag undrar vad tycker om den försvarsmakt som Socialdemokraterna lämnade över till alliansregeringen när man blev bortröstad från majoriteten. Jag skulle också vilja höra om , med den säkerhetspolitiska inriktning som han framför, kan utveckla vilken ekonomisk nivå som krävs för att man ska ha en allsidig, självständig försvarsförmåga som gör att man trovärdigt kan hålla fast vid den säkerhetspolitik som ganska bestämt hävdar ska vara, vad jag tolkar, för evigt. 158 () replik: Tack, , för att du berömde mitt anförande. Det är socialdemokratisk politik, och har varit det. I försvars- och säkerhetspolitik är det viktigt att skapa så breda lösningar som möjligt, helst blocköverskridande. Dem har den socialdemokratiska regeringen försökt att hitta under i stort sett hela sin regeringsperiod efter kriget. väljer den borgerliga regeringen en annan väg. Det må vara deras val, men vi skulle önska att det var bredare. Under hela har det funnits en bred samstämmighet om ungefär var nivån på försvaret ska ligga i ekonomiska termer. Det ligger ungefär på samma nivå . Vi har ungefär samma budgetalternativ från oppositionen som den regeringen lägger fram. Vi har valt att lägga det på lite olika saker. Vi har ungefär samma nivå. När man ska svara på din fråga om hur det ska se ut behöver man en riktigt bred analys av detta. Den har vi efterlyst . Den har den borgerliga regeringen inte tagit fram. 159 () replik: Det blir tydligen budgetöverdrag för även . Den breda förankringen i parlamentet är väldigt viktig. Det trycker vi moderater på när det gäller säkerhetspolitiken. Vi säger att ett svenskt medlemskap i är det naturliga steget. Men sedan ger vi det förbehållet att det då ska finnas en bred parlamentarisk majoritet för detta, en folklig förankring och samordning med . För att uppnå en folklig förankring och en bred parlamentarisk majoritet krävs det att vi politiker tar vårt ansvar och folkbildar och opinionsbildar. Jag skulle vilja fråga hur han ställer sig till detta. Om ansökte om medlemskap i , skulle då fortsätta att hävda samma linje som , det vill säga att aldrig ska vara medlem i Nato? 160 () replik: har själv svarat vad jag skulle svara. Tror att jag skulle hävda något annat från talarstolen än vad min partiledare gör? Nej, säger . Inte ens skulle göra det även om han ibland vill springa sina egna vägar. Varje nation får ta ansvar för sitt land. Vi tar ansvar för vårt om vi kommer i majoritet, vilket jag hoppas att vi gör 2010. Det ser ju ganska bra ut, , för att vi ska kunna ta över det här landet och förhoppningsvis kunna hitta de breda lösningarna på försvarspolitiken och säkerhetspolitiken som vi eftersträvar. Den regering som du tillhör vill ju inte hitta de breda lösningarna. 161 () replik: Det ska verkligen vara självsäkra partier, partiledare och ordförande i försvarsutskottet som ger eviga besked att aldrig ska göra någonting. Jag noterar detta för att få det fört till protokoll. Det är viktigt att tar sitt ansvar för fred och säkerhet i världen. Där är vi överens. har ett viktigt och långvarigt engagemang i Kosovo och gör viktiga insatser i EU:s battle groups. Det bekymrar mig att Socialdemokraterna så kraftigt nu tillfälligt vill minska de här viktiga internationella insatserna med miljardbelopp. är militärt alliansfritt, och trovärdigheten i detta kräver att vi tar ansvar för vår egen och för andras fred och säkerhet i världen. Den här väsentligt lägre ambitionsnivån från största parti bekymrar mig. Och vad är tillfälligt? Det är ett otydligare besked än detta eviga aldrig som gäller allianser. Det är min fråga. 162 () replik: Jag hoppas att tillfälligt är längre än ditt FRA-beslut. Vi har för avsikt att spara därför att försvaret befinner sig i en ekonomiskt problematisk situation. Så är det. Det vill vi rätta till. Vi gör en tillfällig neddragning av utlandsstyrkorna för att rätta till försvarets ekonomi. Då kan vi säga att vi plockar hem Kosovostyrkorna. Det gör vi av det skälet att vi tycker att det nu är tid att starkare civila insatser kan göras där. Vi säger också att vi inte behöver vara ledande nation i en ny NBG-styrka som kostar oerhört mycket pengar. Vi kan delta med en mindre del, som det land som ni har framhävt här , , har gjort. Vi behöver inte vara ledande nation. Då sparar vi pengarna tillfälligt för det här. Sedan kanske vi kan bli ledande igen om , när vi har fått ordning och reda. Men som jag har sagt i de här debatterna: Analysen först och sedan beslutet, inte som det alltför länge har varit, åt andra hållet. 163 () replik: Jag tycker att det är bekymmersamt i alla fall. Det enklaste sättet att få trygghet i ett starkt försvar och en bred uppslutning i är att ansluta sig till regeringens proposition, där försvarets ekonomi är i balans och vi fortsätter att ta vårt internationella ansvar. Det som bekymrar mig är att när vi hade en diskussion om det här med Socialdemokraterna 2004, när varken jag eller var med, skilde det 400 miljoner mellan våra alternativ. skiljer det 1 miljard, och ni har väldigt starkt närmat er linje i frågan som ligger på 1,3 miljarder. Det oroar mig. Jag vill ha en bred samsyn i politiken. Vi har haft det av hävd. , och alliansen har kunnat hitta varandra. ligger ni väldigt nära och långt ifrån alliansen. Det tycker jag är ett bekymmer. 164 () replik: Vi gör en besparing där vi reellt kan säga vad det är vi sparar på. Vi sätter av mer pengar till materiel än vad regeringen gör. Vi pekar exakt på det som ska göras, och därmed sparar vi de här pengarna. Det är de internationella styrkorna som vi tillfälligt kan dra ned på. Vi kan kalla hem Kosovostyrkorna. Det har blivit en självständig stat, och läget är nu sådant att vi borde kunna ta hem dem. Sedan kan de civila insatserna fortsätta och kanske till och med utökas lite. Det säger vi. Vi pekar klart på var vi vill göra förändringar. Det gör inte regeringen. Man har gjort upp en lista i hemlighet över vad man kan göra. Vilken analys ligger bakom den? Vi vet inte det. Jag vet inte om vet det. Det tycker jag är bekymmersamt. Vi pekar exakt på vilka besparingar vi kan göra, och vi tar ansvar för den budget som vi har presenterat. Vi kommer att ta ansvar för en sådan budget den dag vi tar över regeringsmakten. 165 (): Georgienkrisen fick försvarsministern att skjuta upp det viktiga inriktningsbeslutet , och började vifta med Natoflaggan med anledning av händelsen i . I debatten har det ibland framstått som om i sig kräver helt nya svenska prioriteringar. Det är inte uppfattning. Naturligtvis ska konflikten analyseras, både vad gäller det ryska och det georgiska agerandet samt hur det internationella systemet har hanterat krisen. Vad det svenska försvaret behöver är att bli ett mer flexibelt och användbart försvar, alldeles oavsett . Vad den säkerhetspolitiska diskussionen bör handla om är hur konflikten i inte ska trappas upp och hur alla tendenser till ytterligare polarisering mellan och Nato motverkas, inte hur man löser konflikter med ökade militära resurser. Svensk försvarspolitik måste och vila på en realistisk hotbild, och förhastade åtgärder som kan motverka sitt syfte ska inte vidtas. Mot bakgrund av det säkerhetspolitiska läget ser vi medverkan i internationellt fredsfrämjande arbete som den främsta uppgiften för det militära försvaret under överblickbar framtid. Det internationella fredsfrämjande arbetet, under FN-mandat, ska vara huvuduppgiften för Försvarsmakten. Det är också viktigt att identifiera vilken typ av resurser som kan förväntas bli mest efterfrågad i framtida fredsfrämjande operationer. förordar huvudsakligen arméstridskrafter för internationella insatser. Denna kompetens är efterfrågad, och har både en lång tradition och ett mycket gott renommé inom det här området. För att försvaret effektivt ska kunna uppfylla sina nya åtaganden är det viktigt att Försvarsmakten får ett tydligt och renodlat uppdrag att uppfylla dessa på ett kostnadseffektivt sätt. Försvarets organisation och lokalisering måste framför allt bestämmas utifrån vad som är effektivt från militär synpunkt. I många fall bör det leda till en koncentration av verksamheten med färre lokaliseringar än . är därför mycket kritiskt till att regeringen nu gör halt för den nödvändiga rationaliseringen av Försvarsmakten. Regeringspartierna har stött på patrull hos de traditionalister inom respektive parti som inte vågar eller orkar genomföra denna nödvändiga förändring. I sin iver att försöka plocka opinionsmässiga poäng genom att stoppa den fortsatta förändringsprocessen riskerar regeringen i stället att befästa de ekonomiska problem som Försvarsmakten dragits med . Resultatet kommer med största sannolikhet att leda till att försvarets operativa förmåga hämmas, med inställda övningar och minskad flygtid för flygvapnet som följd. Denna oförmåga att åstadkomma nödvändiga förändringar kan visa sig mycket dyrbar för försvaret och för svenska skattebetalare. försvar kostar drygt hälften av , trots att länderna har ungefär lika många soldater i internationell tjänst. Orsaken till att kan ha lika många soldater i internationell tjänst, trots hälften av den svenska budgeten, är att deras materielkostnader är betydligt lägre. Det är inte rimligt att upprätthåller en överdimensionerad militär verksamhet bara för att kunna förse en del av vår försvarsindustri med order. Försvarets materielbeställningar ska främst dimensioneras utifrån vad som behövs för att klara de operativa, främst internationella, uppgifterna och för att upprätthålla en grundläggande kompetens inom vissa snävt definierade områden av särskild betydelse om det strategiska läget allvarligt skulle försämras . Sedd mot denna bakgrund är den svenska försvarsindustrin överdimensionerad. De delar av industrin som vill överleva måste göra det på egna meriter. Jag ska ta några exempel, herr talman. Vi har 137 stridsflygplan. Det är nästan lika många stridsplan som våra grannländer har tillsammans. Dagens ubåtar håller till. Trots detta vill regeringen beställa en ny generation ubåtar, A 26, till en kostnad på 3 miljarder styck. Vi har också tillsammans med utvecklat en ny jaktrobot med lång räckvidd till JAS Gripen som heter Meteor. Den ska kunna skjuta ned luftfarkoster utom synhåll som ett flygplan . Skattebetalarna har investerat i utvecklingen av Meteor. I vilken situation behöver svenska flygplan skjuta ned andra plan ? Svaret på frågan om varför vi har en överkapacitet på så många försvarsanslag stavas . När ska börja producera krigsmateriel efter de behov som försvaret har och sluta producera krigsmateriel för Saabs exportbehov? Regeringen hade chansen att i budgeten renodla försvarets uppgifter och uppfylla dessa på ett kostnadseffektivt sätt. Tyvärr tog man inte den chansen. 166 () replik: och är varma anhängare av fredsfrämjande internationella insatser. Det är bra. Det är en bra del i försvarspolitik. Det finns andra delar som jag inte tycker är lika bra, men jag tänkte lämna dem åt sidan. Hur ser på att gå in i något slags fördjupat samarbete med socialdemokrater? Jag har lyssnat på er båda när ni har kommit efter varandra. Ni verkar vara de två som står längst från varandra i försvarsfrågan. Där lyfter upp att det är viktigare att satsa på materiel, en nationell inriktning och att dra ned på de internationella insatserna talar sig varm för precis motsatsen. Hur går det ihop? Är det lite förhandlingsarbete kvar att göra? 167 () replik: sade själv att han vill dra ned på Nordic Battlegroup. Vi är helt överens på den punkten. Att Socialdemokraterna vill lägga till lite extra på materielkostnaden var tillfälligt. Jag är övertygad om att om vi 2010 får möjlighet att regera landet kommer vi att komma överens även på det området. Jag kan mellan raderna av det säger skönja att vi inte står så långt från varandra som vill göra gällande. Jag tror att vi kommer att hitta varandra. Nordic Battlegroup är en jättekostnad för det svenska försvaret. Den kostnaden vill och dra ned till ett minimum. Jag delar den uppfattningen till . 168 () replik: Jag tror att de som lyssnar på den här debatten kommer till en annan slutsats än vad gör. Men när maktens hunger ligger där kanske man ger upp sina principer. Det vore tråkigt om vek ned sig när det gäller internationaliseringen av Försvarsmakten och satsandet på de fredsfrämjande insatserna. 169 () replik: Jag kan lugna med att vi inte kommer att göra det. Det finns naturligtvis skillnader. Men jag tror att jag kan hitta lika många skillnader mellan de fyra borgerliga partierna. Det är inte problemet. Frågan är om vi vill regera tillsammans och om vi har ambitionen att komma överens. Jag är helt övertygad om att och jag har ambitionen att komma överens även om det naturligtvis finns skiljelinjer. Det finns väl mellan alla partier. Konstigt vore det annars. De är till för att lösas. Jag tror också att vi kommer att lösa dem när kommer. 170 FINN () replik: talade om säkerhetspolitisk analys utifrån . sveper en finanskris över världen, och den håller på att bli en säkerhetspolitisk kris, inte minst på . Man genomför där nu förhandlingar med om att överta det ekonomiska ansvaret. har inget eget försvar, och har inte heller närvaro av USA- eller Natostödda trupper på till exempel Keflavíkbasen. Min fråga till och är: Vilken säkerhetspolitisk analys gör ni av detta problem där nu skapar sig ekonomisk makt över i en sådan här förhandling? 171 () replik: Jag tror inte att svaret på den frågan, Finn , är att vi ska rusta upp vårt försvar. uppgift i krissituationer är att vi ska föra en dialog. Vi ska vara mycket aktiva. Vad gäller försökte jag säga att på grund av femdagarskriget i hotade regeringen med att rusta upp. Det är helt fel väg att gå. Vi ska föra en dialog, och vi ska analysera. En situation som den i har pågått . Det senaste kriget inträffade . Att det här inträffade just nu var väl ingen överraskning för dem som har följt utvecklingen. Men att på grund av den nuvarande krisen dra slutsatsen att försvaret ska rustas upp ger helt fel signaler. 172 FINN () replik: Tack, , för svaret, som egentligen inte var något svar. Jag frågade efter vilken säkerhetspolitisk analys ni gör av ett akut läge. Jag talade inte om upprustning och så vidare, utan jag undrade vad och gör för analys. Är det ett problem eller är det ett icke-problem? 173 () replik: Det är klart att den ekonomiska krisen är ett problem för hela världen. Det framgår för alla. Frågan är vad man ska dra för slutsats av detta. Det här är en försvarspolitisk debatt. har dragit sitt strå till stacken som alla andra partier har gjort. Vi tycker att regeringen hanterar den här ekonomiska krisen på ett bra sätt. Det har vi inga andra uppfattningar om. Frågan om säkerhetspolitiska slutsatser av krisen svarade jag på i mitt förra inlägg. Jag tror att det är livsfarligt att börja rusta upp. Regeringen skickade den signalen när Georgienkrisen pågick. Då reagerade direkt och sade att det inte är där vi ska sätta in vår kraft. Vår kraft ska sättas in i att analysera varför konflikten uppstod och därefter agera på ett konstruktivt sätt. 174 () replik: Det svenska försvaret har minskats kraftigt och finns på bara ett begränsat antal orter i landet. Detta är ett bekymmer för , som är djupt oroad över att det är så många orter att försvarets ekonomi får bekymmer. Det låter vackert. Jag tror att det är bra att vi har ett försvar som finns över landet. lägger fram förslag och säger att vi bör minska försvaret i med , det vill säga ta bort en tredjedel slakta delar av försvaret. Vi kommer att få en bottennivå i . Det blir ett säkerhetspolitiskt vakuum i . I en av era motioner står det att hoten mot det svenska samhällets säkerhet inte kan mötas med militära medel utan måste motverkas på en lång rad andra sätt. Den meningen är entydig. Det finns inga hot som bör mötas med militära medel. Finns det inget behov av detta för ? Om det ändå skulle bli problem, ska andra ta ansvar för säkerhet om skulle ha fel i denna för vår nations säkerhet så viktiga fråga? 175 () replik: hörde att jag jämförde med . har motsvarande halva budget men ändå lika många soldater i internationell tjänst. Varför lyckas de med det? Svaret är att de har en annan typ av materielkostnader. Låt oss se på beslutet i kammaren, nämligen att satsa på ett insatsförsvar. Då ska vi göra det. är det enda partiet som fullt ut driver denna fråga och lägger fram en budget för dessa internationella uppgifter. Det gör inte och de övriga borgerliga. De behåller samma struktur sedan , och sedan osthyvlar de så mycket de orkar. Är det lösningen, , på problemet? Jag tror att vi är överens, och militären är överens, om att vi har för många anläggningar i . Om vi ska få något effektivt måste vi skära ned. förslag är att skära ned från elva till sex anläggningar, men det orkar inte regeringen göra i den här budgeten på grund av . 176 () replik: Det har gått det genomgripande försvarsbeslutet när vi avvecklade en stor del av regementena. Försvaret minskades kraftigt. Det börjar sätta sig nu efter ett imponerande arbete av försvaret, men vill kraftigt rasera det som finns . Det är oklokt. och satsar ungefär lika mycket på sina försvar i förhållande till våra länders storlekar och ekonomiska styrkor av bnp. i vill av 40 miljarder ta bort 10 av dessa, vilket är dramatiskt mycket. Det är lite oroande att är bästis med och hoppas att styra . Den förhandlingen känns oroväckande. Jag hoppas att Socialdemokraterna väljer en annan väg i det här samarbetet, och jag hoppas att tänker om vad gäller den dramatiska bantningen av det svenska försvaret. 177 () replik: Materielkostnaderna är av vår totala försvarsbudget på 41 miljarder. Vi leder hela Europaligan med detta. Där ligger kostnaden. Vi har ett materielinköp som inte motsvarar det uppdrag som vi har i internationell tjänst. De 10 miljarder vi pratar om kan minskas , skriver vi i motionen. Vi klipper inte det direkt. Vi har en budget som helt är riktad mot beslut här i . Problemet är att ni i de andra partierna inte gör detta. Ni behåller ju samma struktur och osthyvlar så mycket ni kan. Och det fattas 1 ½ miljard. Man plockar inte bort. Vad är vårt uppdrag? Vi vill renodla det militära uppdraget. Militären och vi är helt överens när det gäller lokaliseringarna. Det går att minska med ungefär hälften. Problemet är att politikerna inte vågar följa professionen. Det är det gör. 178 Försvarsminister (): Alliansregeringen har presenterat en färdplan för en försvarsekonomi i balans 2010. Det är centralt för det arbete som pågår i departementet med inriktningspropositionen om försvarets framtid. Utan balans i ekonomin skulle varje beslut om framtida inriktning och dimensionering undergrävas. Regeringen har visat ansvar och handlingskraft. Vi utökar satsningen på förbandsverksamhet och internationella insatser. Vi fortsätter att stärka försvarets förmåga att värna nationellt och internationellt. redovisade Försvarsmakten ett underskott på förbandsverksamheten på 1 ½ miljard, detta utan att besparingar gjorts eller nya, ofinansierade uppgifter tillförts. Tillsammans med Försvarsmakten utarbetade vi därför en plan för ekonomisk balans. Den innefattade försvarsmaktsinterna besparingar och överföringar från materiel- till förbandsverksamheten. Dessutom omfattar den en betydande förstärkning av Försvarsmaktens ekonomistyrning. har granskat Försvarsmakten och lämnat tydliga rekommendationer. Utan detta hade ingen överföring kunnat ge önskat resultat. Genomförandegruppen har lämnat förslag till effektiviseringar av materielförsörjningen. Det har frigjort resurser för att stegvis förstärka förbandsverksamheten och internationella insatser till en nivå som 2011 kommer att vara 2,2 miljarder högre än 2006. vid handlade debatten om om det gick att effektivisera materielförsörjningen. har vi visat hur det går, och vi har dessutom visat vad pengarna ska användas till. De stannar i försvaret. Försvarsmakten har fått en ny generaldirektör för att stärka ekonomistyrningen, och vi har inlett en utredning av hur kringmyndigheter och stödfunktioner ska effektiviseras. har SAC-samarbetet kommit på plats, ett tvåbefälssystem införts liksom aspirantskolor. Insatsen i utökas, och insatsen i pågår.