prot · GV0984 · 2008-03-27 00:00:00 — Det är viktigt med en riktig problembeskrivning, men vi får inte fastna där utan föra en politik som inger både framtidstro och stabilitet inom skolvärlden. Jag och ser, som sagt, med spänning fram emot förslaget som lämnas där mycket av det som vi har arbetat med kommer att finnas med. Det är redan klart att det kommer att bli ett förslag med tre inriktningar en inriktning mot en lärlingsutbildning, en studieförberedande inriktning och en yrkesförberedande inriktning. Gymnasieskolan är en frivillig skolform. Det är den tid i skolsystemet då våra ungdomar går från att vara barn till att bli vuxna det år de fyller 18. Det är viktigt att vi tar speciella hänsyn till i livet och inte detaljreglerar så mycket som en del politiker vill göra. Vi vill skapa en gymnasieskola som ställer höga krav på kunskaper av olika slag utan att värdera att de teoretiska kunskaperna är viktigare än de praktiska. Det har från oppositionspartiernas sida talats om att vi med den nya gymnasieskolan kommer att införa en sorteringsskola. Men det är just en sorteringsskola som den socialdemokratiska utbildningspolitiken har lett till. Det är just de elever som den gamla regeringen vill värna om som man har sorterat ut. De elever som inte har velat ägna sig åt eller haft förutsättningar för höga teoretiska studier har inte passat in i för den nuvarande gymnasieskolan. Ett alldeles för stort antal elever har av flera olika anledningar fått känna att de inte klarar gymnasieskolan en del för att de i inte fick de kunskaper och det stöd som de hade behövt, en del för att motivationen och kopplingen mellan kärnämnen och karaktärsämnen varit alltför svag. Allianspartierna ökar valfriheten och möjligheterna för eleverna att lyckas i skolan. Vi gör satsningar för att tidigt upptäcka dem som har behov av stöd i . Vi satsar på kompetensutveckling av lärare eftersom vi vet att engagerade, ämneskunniga och pedagogiskt skickliga lärare är en av de absolut viktigaste faktorerna för barns och ungas lärande. Vi skapar en gymnasieskola som blir en viktig länk i unga människors lärande inför vuxenlivet. Det är inga återvändsgränder utan en möjlighet att läsa in högskolebehörigheten också på de yrkesförberedande programmen. Vi ser också vikten av en god studie- och yrkesvägledning under hela skolsystemet och vikten av att tydligare stötta elever i de olika val som man behöver göra. Vi ser till individens unika kunskaper. Ingen mår bra av att stöpas i samma mall om denna mall inte ser till vars och ens förmågor. Det som är allra viktigast att upprätthålla genom hela skoltiden är att man arbetar på ett sådant sätt att unga människor behåller lusten att lära, motivationen, självförtroendet och tilliten till sin egen kapacitet. Därför måste det finnas olika vägar för olika barn och ungdomar genom det svenska skolsystemet. Vi måste se till alla delar. Det finns ett stort intresse i kommuner. Företagen ser stora möjligheter att vara en viktig del i unga människors lärande och utbildning. är det också viktigt med den kompetensförsörjning som detta kan ge framöver. I denna debatt hanterar vi ett antal motioner som har lämnats in. Det är spännande att se att de olika partierna i oppositionen har rejält olika prioriteringar. Det förklarar varför det inte hände mer på det utbildningspolitiska området under den förra regeringen. Det finns ibland en övertro på att om man bara stoppar in alla de områden som man känner behov av ökade kunskaper om i skolan löser sig alla problem. Det finns många viktiga moment, men vi måste också våga diskutera hur mycket som ska vara obligatoriskt. Gymnasieutredaren har fått i uppdrag att se över kärnämnenas innehåll. Det behöver göras för att se om det finns ytterligare moment som ska finnas med eller om det faktiskt finns saker som ska strykas. Det finns också behov av en grundläggande satsning på att entreprenörskap och entreprenöriellt lärande blir en byggsten i grunden för den nya gymnasieskolan. Jag måste också hålla med tidigare talare om behovet av ett gott elevinflytande. Det är av avsevärd vikt att elever genom hela skolsystemet har ett stort inflytande över sin skolgång. Men att relatera det enbart till elevmajoritet i styrelser blir alltför fattigt. Jag vill slutligen yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 5 () replik: Den bild som målar upp är inte riktigt med sanningen överensstämmande. går den andel vi satsar på utbildning ned. Det säger inte bara Socialdemokraterna utan även , och andra. Vi minskar satsningarna på forskning. Trots att ungdomskullarna blir större minskar vi antalet platser på högskolan. Alla utredningar på högskoleområdet som finns, som ska finansiera kårobligatorier och annat, gör det genom att ta platser från högskolan. Det kommer att bli drastiska nedskärningar om detta ska genomföras. När det gäller gymnasieskolan kommer det en utredning . Jag har en fråga till . Tycker inte regeringen att det är ett problem att arbetsgivarna och de fackliga organisationerna är emot att man ska ta bort de teoretiska ämnena på de yrkesinriktade programmen? De befinner sig mitt i verkligheten och ser att oavsett vilket jobb man har är det viktigt att man också har goda teoretiska kunskaper med sig för att inte tala om behovet av att ha det för att kunna fungera som medborgare. Det är jätteviktigt. Det har pratats mycket om högskolan och att gå vidare. Men att inte ha allmän behörighet med sig gör att man inte kommer in på den kvalificerade yrkesutbildningen. Det är jätteviktigt att man har den möjligheten. Det blir en återvändsgrändens politik. Ser inte att det är ett problem att de som finns ute i verkligheten tycker att det är fel att ta bort de teoretiska ämnena på de yrkesinriktade programmen? 6 i (c) replik: Betänkandet handlar om gymnasieskolan. Det blir mycket diskussion från Socialdemokraternas sida om högskolan, arbetsmarknadsfrågor och så vidare. Det får mig att misstänka att den egna politiken på gymnasieskolans område är lite för tunn att diskutera. Vi pratar om en kvalitet i högskolan, och det är de satsningarna som vi har gjort. Med all respekt för frågeställaren har jag ändå lite svårt att förstå frågan om att vi skulle ta bort de teoretiska ämnena. Det har aldrig någonsin varit en förutsättning. Självklart kommer många kärnämnen att finnas kvar på alla utbildningar. Ingen har någonsin föreslagit att man ska ta bort teoretiska ämnen på gymnasieutbildningarna, oavsett vilken inriktning de kommer att ha. I Gymnasium 07 påbörjades ett arbete med att se att det behövs olika former av teoretiska utbildningar och inslag för att knyta mer av det yrkesförberedande arbetet till de teoretiska ämnena. Där är min förhoppning att denna utredning kommer att gå ett steg längre för att ytterligare möta kraven på den kommande arbetsmarknaden när det gäller att ge goda förutsättningar och goda kunskaper hos de elever som går igenom den nya gymnasieskolan, som de får verktyg för att fortsätta lära resten av livet. 7 () replik: Det är viktigt att prata om forskning och högre utbildning när man pratar om gymnasieskolan. Det handlar om vilken syn man har på samhället och vilken syn man har på utbildning. Vad är det för signaler som man sänder ut till 1517-åringar? Signalen är att det inte är så viktigt med utbildning, att det är helt okej att dra ned på forskning och att det är helt okej att skära ned på antalet utbildningsplatser på högskolan. Detta påverkar självklart synsättet på utbildning, på vad som är viktigt och vad som inte är viktigt. Därför måste man se det i ett sammanhang, som en arbetsmarknad växer fram med enklare arbeten; man ska springa och städa hos varandra. Vi ser självklart med spänning fram emot utredningen som kommer, och jag antar att majoriteten vet vad som kommer. Men vid ett flertal tillfällen har i alla fall skolministern uttryckt det som så att antingen är man teoretiker eller så är man praktiker. Och de som är praktiker behöver inte ha så många teoretiska ämnen. Jag skulle vilja hänga på den fråga som ställde tidigare: Vilka ämnen är det som ska bort? Vad anser ni? Vilka är onödiga att ha med sig om man ska vara byggnadsarbetare, undersköterska eller busschaufför? Vad är det för kunskaper man inte behöver ha med sig? Jag skulle också vilja fråga: Ser man det inte som ett problem i regeringen att andra länder, som har en sådan gymnasieskola som man kan befara kommer att växa fram nu i , håller på att ändra sina system för att mer ta efter de system vi har i ? Deras system är för inlåsande och skapar återvändsgränder och så vidare. har tidigare refererats. Det är ett utmärkt exempel. Det kommer delegationer därifrån som vill titta på vår gymnasieskola här i . Vilka ämnen ska bort? Hur kommer det att se ut? Kan man skilja på teoretiker och praktiker? 8 i (c) replik: Frågan som inledde handlade om synen på utbildning och att det inte skulle vara viktigt. Det är precis tvärtom. Vår syn är att det är oerhört viktigt med utbildning. Men utbildning är inte en fråga. Utbildning finns av många olika slag. Jag delar inte heller in människor i praktiker och teoretiker. Vi har talanger på båda håll. Alla är vi människor. Därför blir det en väldigt märklig uppdelning när man i något slags förenklad retorik ska tala om att det är antingen det ena eller det andra. Men det är mer inslag av det ena eller det andra beroende på utbildning. Jag blir lite fundersam över sättet att raljera över enklare arbetsuppgifter när vi vet att vi har ett stort utanförskap av många olika anledningar. Jag ser inget behov av att man på olika sätt ska se ned på olika typer av arbetsuppgifter. Jag tycker att det är viktigt att man känner att man kan delta med de förmågor man har. Det nämns gång på gång i debatten att det handlar om en sorteringsskola man ska inte få det och man ska inte få det i stället för att man ser till de styrkor som finns i detta. Vi vet att vi i har alldeles för många elever som lämnar gymnasiet utan tillräckliga kunskaper. Låt oss diskutera hur vi ska komma till rätta med det och inte diskutera på vilket sätt man vill förenkla olika förslag som den nuvarande regeringen lägger fram eller den tidigare lade fram. Jag vill också bemöta uttalanden om högskolan. Vi satsar på kvalitet. Vi har varit med och byggt ut antalet platser. Vi har satsat på kvantitet. Men vi ser också att det blir en uttunning av kvaliteten, och då måste man göra någonting åt det. Det har den nya regeringen gjort. Vi har gjort satsningar på kvalitet i högskolan. Det gör att vi får en god kvalitet genom hela det svenska utbildningssystemet. 9 () replik: Det här är en lite märklig diskussion, för vi diskuterar under ytan, så att säga. Det handlar om ett dokument som åtminstone jag inte har sett ännu, nämligen utredningen om gymnasieskolan. Man får gissa och relatera till hörsägen. är gymnasieskolan en väldigt viktig fråga, och det finns tydliga problem. Det ska vi inte på något sätt sticka under stol med. När inte slutför den, vad gör man då? Då är det mer en principiell fråga. För mig är utgångspunkten att varje människa är unik. Varje människa måste få de optimala möjligheterna att utveckla sig själv. Då är frågan: Ska jag i det fallet välja stuprör eller någon sorts helhet, där man kan försöka hitta unika lösningar? Jag kan hålla med om att den svenska gymnasieskolan kanske har haft för mycket av helhetslösningar. Det var en anledning till att vi drev på om lärlingsutbildningen i gymnasieskolan, en reform som alliansen skrotade. Men frågan är: Är det genom stuprör som man ökar flexibiliteten? Det kan jag inte riktigt förstå. Egentligen har jag två frågor. Jag tror att jag tar en. När det gäller entreprenörstänkande verkar och jag ganska överens. Men hur tänker sig att man ska öka elevinflytandet? har vi bara sett hur det ska minska under den här regeringen. För att ta till vara människors unika möjligheter måste vi öka och skapa möjligheter för dem att utveckla sitt ansvarstagande. Det har vi inte sett någonting av. Därför lyfte jag fram de lokala styrelserna med elevmajoritet, för att det är så tydligt att ni har minskat inflytandet. 10 i (c) replik: inleder sin replik med att tala om att vi diskuterar någonting som vi inte riktigt känner till och att vi diskuterar saker och ting under ytan. Vad jag har tagit min utgångspunkt i är direktiven till utredningen. Därmed diskuterar jag inte något under ytan. Det finns ganska tydliga bilder i direktiven av vad man kan förvänta sig av utredningen. Det är ändå fortsatt spännande att se vad som kommer fram. Jag delar också oro över att så många som inte slutför utbildningen. För mig innebär den svenska gymnasieskolan alltför mycket av stuprör. Hur kan man på olika sätt, som tidigare nämndes, hitta hängrännor? Det är precis det som finns i den nya gymnasieutredningens direktiv, men också i den utredning som kom nu om yrkeshögskolor och så vidare. Det finns ständigt på olika sätt paralleller och parallella möten mellan olika utbildningsvägar. Man kan vid olika tillfällen växla över om det är så att man vill göra nya val. Det har funnits en alltför ensidig möjlighet att växla över åt det ena hållet. Jag vet inte, men införs lärlingsutbildningen, och det ser vi som en oerhört viktig del. Det finns ett stort tryck från alla olika intressenter, från kommunerna, från de enskilda eleverna och från företagen. Det är oerhört positivt. När det gäller elevinflytandet vill jag återkomma till det jag sade i mitt anförande. Begränsar vi det till elevmajoritet i skolstyrelser blir det alldeles för smalt. Vi avser att under resten av mandatperioden och under nästa mandatperiod komma med ytterligare starkare skrivningar om hur man kan stärka elevinflytandet under hela delen; det är ju olika delar som blir aktuella i olika delar av utbildningssystemet. Det finns stora möjligheter att arbeta på ett mycket bra sätt, men det kommer också vidare förslag. 11 () replik: Jag ser fram emot dessa förslag, för har det inte kommit några sådana förslag om hur man utökar elevinflytandet. Utbildningsministern verkar inte riktigt dela grundhållning när man diskuterar elevfrågor med honom. Det är riktigt att vi här diskuterar hur man utökar möjligheterna, stuprör kontra hängrännor och så vidare. Men frågan är för mig: I vilken mån kommer majoriteten här i att vara beredd att skapa breda överenskommelser om gymnasieskolan? Ni efterlyste sådana. Det är det som är det problematiska . För att skapa kontinuitet i skolorna i vill de ha blocköverskridande överenskommelser. Det gäller även gymnasieskolan. Är beredd att arbeta för att vi även när det gäller gymnasieskolan ska försöka nå konstruktiva samtal, där det inte handlar om take it or leave it? Det handlar om att ha en diskussion mellan majoriteten och oppositionen, mellan de olika partierna, om hur man når en bredare överenskommelse när det gäller gymnasieskolan, så inte det upprepas som hände efter förra valet, nämligen att ett färdigt lagförslag som vi var på väg att implementera bara revs upp och var puts väck. Skolorna blev faktiskt chockade av detta. 12 i (c) replik: Jag nämnde i mitt inledande anförande att vi är med och skapar långsiktigt hållbara utbildningssystem inom gymnasieskolan. Jag ser det också som en vinst att vi har en bred överenskommelse. går ut på remiss, och vi har ett arbete framöver. Jag välkomnar deltagande på olika sätt i diskussionerna som gymnasieskolan från övriga partier förutom alliansregeringspartier. Det är oerhört viktigt. Den signalen är något som vi tar del av på olika sätt. Det är beklagligt att det inte var en bred överenskommelse som låg bakom Gymnasium 07, och jag ser fram emot ett bredare stöd för Gymnasium 09. Jag tackar för det stödet. 13 () replik: Det är bara i början av debatten, men jag känner mig lite generad å majoritetens sida. Jag tror att det är tredje eller fjärde debatten där frågan om kärnämnen ställs. Någonting som har varit väldigt tydligt från skolministern är att det ska vara 500 poäng i kärnämnen för elever som går ett yrkes- eller lärlingsprogram. Jag har ställt frågan: Vilka ämnen är det som man inte anser att de eleverna behöver? Jag skulle gärna vilja ha ett svar på det. Jag är väldigt glad över att man har aviserat att historia blir ett kärnämne för alla. Men det oroar mig väldigt mycket att den sammanställning som jag gjorde här innebär att samhällskunskap skulle vara ett av de ämnen som ryker och att idrott också skulle vara ett sådant ämne som ryker. gav en öppning för att det kunde bli nya ämnen. Vilka är de? Jag vill veta hur det blir med de ytterligare 50 poängen. Vilket ämne blir det? Vilka är det som ska bort? När det gäller elevinflytandet sade i det tidigare replikskiftet att man inte vill begränsa elevinflytandet till att handla om loala styrelser med elevmajoritet. Det är väl heller inte någon från vår sida som har velat det. Det ni gör är att ni minskar på inflytandet och också tar bort den möjligheten utan att ni säger vad ni mer vill för att öka inflytandet. Jag har inte heller hört någonting från regeringens sida som har inneburit att man verkar för att öka elevinflytandet. 14 i (c) replik: Att tala om att man blir generad över kärnämnen, vilka det ska vara och matematiska övningar genom att lägga ihop och dra ifrån och se vad som blir över tycker jag inte ger så mycket . Vi väntar en utredning som kommer att ta sig an frågan. Jag hade önskat att lyssnat noggrannare på mitt inlägg. Då hade hon hört att jag inte sade att det handlar om nya ämnen utan olika moment inom ämnena. Det behöver inte läggas till nya ämnen eller dras bort gamla ämnen. Det är också så att inget enskilt ämne är statiskt i sig. Det finns en möjlighet att också där arbeta med att utveckla olika ämnen. Jag har inte för avsikt att räkna upp och ta del av den matematiska övning som gör. Den tillför ingenting . Den talar om vilka ämnespoäng som finns . Men det är inte vad vi ser i framtidens skola. Jag ser fram emot att ta den diskussionen när vi ser omfattningen av de förslag som den nya ger. 15 () replik: När det gällde elevinflytandet valde att inte säga någonting. Det är lite talande. Det är samma sak som gäller regeringen i sin helhet. Man vill inte tala om elevinflytande och hur man ska utveckla elevinflytandet. Vi har sett en oroande utveckling under en . Barn i förskoleåldern känner att de har ett ganska stort inflytande. Men barn som går på gymnasiet känner att de har väldigt litet inflytande. Det är på något sätt så att man ska öka takten och känslan av inflytande och inte tvärtom minska den. Det första ni gjorde var att begränsa elevinflytandet utan att tala om på vilket sätt ni vill öka elevers inflytande och delaktighet över sin verksamhet. Vi ställer samma krav på arbetsmarknaden. Vi som arbetar ska också kunna ha inflytande och vara delaktiga på våra arbetsplatser. Samma krav ställer inte regeringen när det gäller elever i den verksamhet som de spenderar väldigt stor del av sina liv i, nämligen i skolan. Man får ägna sig lite åt matematiska övningar, i . Jag har ställt frågan . Vad är det för kärnämnen som ni vill ha bort? Vilka kärnämnen är det som dessa elever ska ha eller inte ha? Man får börja spekulera: Hur är det regeringen egentligen tänker sig att det ska bli? får jag ett ännu luddigare svar. är det inte ens säkert att det är detta som blir kärnämnen över huvud taget. 16 i (c) replik: Det var inte alls min avsikt att missa att ta upp elevinflytandet i det första replikskiftet. Jag återkommer gärna till det nu i det andra replikskiftet. Jag delar syn att elevinflytandet i det i det svenska skolsystemet minskar. Jag har också tagit upp det när jag talat med elever som har lämnat och går mot och också gymnasieskolan. De upplever inte att de har så stort elevinflytande. Jag har aldrig mött att de på olika sätt vill sitta i styrelser för skolan och skolans utveckling. De vill vara med och påverka sin egen skolgång. Där finns det möjligheter i alla skrivningar som finns . Det är också viktigt att satsa på kompetensutveckling för lärare och så vidare för att kunna jobba mer med elevinflytande. Det är en oerhört viktig del att man som elev känner att man har inflytande över sin skolgång. Det ska inte minska . Ju äldre man blir och desto mer erfarenhet man får ska man på olika sätt få möjlighet att utveckla elevinflytandet. Jag ser fram emot att vi ska kunna jobba för det, gärna i breda lösningar. Vi kan lämna diskussionen om enbart skolstyrelser utan mer diskutera: Hur kan elevinflytandet öka på skolan men också när det gäller mitt eget lärande och skolgång? Man ska se möjligheter att utveckla det. Jag återkommer till kärnämnena. Det är inte relevant i dagens läge att diskutera exakt vilka kärnämnen som ska vara eller inte vara och exakt vilken poängställning de ska ha. Det är en frivillig skolform. Det ska vara en bra bredd i möjligheten. Jag är lite förvånad över frågor som ställts till mig tidigare om att vi ska ta bort alla teoretiska ämnen. Det är över huvud taget inte vad det handlar om. Det handlar om att se över hur de tre olika inriktningarna kan bli så bra som möjligt med ett gott innehåll och ge goda kunskaper till alla elever i den svenska skolan. 17 (): Vi går i väntans tider. Vi väntar och värmen, och vissa väntar på barn. Men vi väntar också på det förslag till den nya gymnasiereformen som ska komma . Därför blir den här debatten om gymnasiet lite som jästen före degen. Vi kan beskriva vad vi vill men inte exakt hur det kommer att se ut. Det vet vi inte än så . Vi förde en diskussion om att vi skulle föra debatten så att vi hade en utredning att tala om. Men det ville inte de tre oppositionspartierna. Vi får därför diskutera det vi kan diskutera. Vi moderater har i alla fall stora förväntningar på . För oss handlar det om att få en struktur på gymnasiet som leder till att fler helst alla naturligtvis slutar gymnasiet med godkända betyg . Dessutom ska gymnasiet bättre än förbereda eleverna för det de ska göra efteråt jobba eller plugga vidare. Vi vill skapa en skola som eleverna trivs i, en skola där de lär sig mycket, en skola som de har valt själva och som de dessutom kan påverka innehållet i. Gymnasiet måste ge ungdomarna goda möjligheter att förverkliga just sina drömmar. Då först får vi starka och självständiga ungdomar med stor framtidstro. Det kan tyckas vara fullständiga självklarheter, men så är det inte. Gymnasiet fungerar bra för många ungdomar det vill jag verkligen understryka men tyvärr inte för alla. Var fjärde elev slutför inte gymnasiet . Jag vet inte något annat land som har så många avhoppare som . En visade att har störst försämring av alla när det gäller andelen 1824-åringar som har en fullständig gymnasieutbildning. Vid förra mätningen låg först. har vi halkat ned till plats 9. Arbetslösheten bland ungdomar i har också varit bland de högsta. Gymnasiet rustar helt enkelt inte ungdomarna tillräckligt för att de ska bli anställningsbara och få jobb. Varför tar inte Socialdemokraterna ansvar för det här och erkänner att de skapat en trekvartsskola där de svaga slås ut? Problemen verkar inte ens bekomma dem riktigt. Jag tror inte att jag hörde eller över huvud taget nämna några problem i gymnasieskolan. De finns liksom inte. Vi eller ni, Socialdemokraterna och Vänstern gör ungdomarna en otjänst genom att blunda för det som är uppenbara kvalitetsproblem. Ni vill stöpa alla i samma form, och det fungerar inte. Det skapar utslagning och misslyckanden. Därför ska vi i alliansen göra upp med det här, och det var därför utredningen tillsattes. Den mest angelägna förändringen är att skapa program som är bättre anpassade för de olika intressen och behov som finns både hos eleverna och i arbetslivet. är det för mycket av lika innehåll för alla i gymnasiet. I ett av är det samma kurser oavsett vilket program man går. Finns det något annat land som har en så stor del som är gemensam för alla elever? Jag tvivlar starkt på det. Gymnasiet har blivit alldeles för teoretiskt för många elever, och det har blivit för lite tid kvar för yrkesämnen på yrkesprogrammen.