prot · GV09127 · 2008-06-12 00:00:00 — Var då det som stod i regeringens tankepapper förankrat i ? För att utreda det har mottagit synpunkter från bland annat utrikesutskottets kansli och från . Eftersom utrikesutskottets möten är slutna och inte lämnar några skriftliga spår efter sig går det inte att i detalj återskapa de diskussioner som har förts där. Utrikesutskottets kanslichef har klargjort att utskottet av tradition brukar fokusera på det materiella innehållet i de ståndpunkter som intar, alltså inte på formerna i de internationella organisationer där ståndpunkterna framförs. som helhet säger för sin del att huvuddelen av de element som ingår i tankepappret har berörts i de möten som skett mellan utskottet och utrikesministern. Samma bild ger den information som vi har mottagit från . Kosovofrågan har diskuterats med utrikesministern och andra företrädare för . Enligt EU-nämndens kanslichef har regeringen utförligt informerat och samrått om sina ståndpunkter. Till skillnad från utrikesutskottet har dessutom stenografiska uppteckningar som gör det möjligt att i efterhand se vad som har sagts på vart och ett av nämndens möten. Kanslichefen på bedömer att regeringen i fråga om Kosovo har informerat och samrått med nämnden på sedvanligt sätt i enlighet med 10 kap. 6 § i riksdagsordningen. har, som nämnts här, tidigare studerat tankepapper. Det var i samband med dåvarande statsministern agerande i fråga om en vald ordförande i . Utskottet sade då att ståndpunkter som regeringen framför ska vara förankrade i , oavsett om de framförs i muntlig form, i form av ett tankepapper eller i form av någon annan typ av dokument. Ett tankepapper gör det alltså inte möjligt för en regering att kringgå skyldigheten att samråda med . Skillnaden mellan ärendet och det nuvarande ärendet är att regeringen över huvud taget inte förankrade sina ståndpunkter om en vald EU-ordförande i innan den cirkulerade sitt tankepapper bland kollegerna i . I det nu aktuella fallet var regeringens ståndpunkter förankrade, även om det var okänt att de skulle framföras som en del i ett tankepapper. Utskottets ställningstagande slår fast att det är ståndpunkterna som sådana, alltså den politiska substansen, som ska förankras i , inte den exakta formen för hur ståndpunkterna framförs eller den exakta ordalydelsen i ministrarnas inlägg. Vi konstaterar också att utrikesministern hade varit oförhindrad att informera om tankepappret. Det finns ingen regel som förbjuder regeringen att tillhandahålla den informationen, utan det hade tvärtom uppskattats. 28 () replik: Låt oss se på den här frågan en gång till. Regeringen utarbetar en strategi, en detaljerad strategi som man cirkulerar i EU-kretsen. Ingen får läsa den i innan den cirkuleras i EU-kretsen, ingen, varken eller utrikesutskottet. När träffar och i övrigt säger han bara att Kosovofrågan kommer att diskuteras. Inte ett ord sägs om att man har tagit ställning till en mängd detaljerade förslag som kommer att läggas fram från sida. Det är faktiskt det som det här är. Detta är en strategi för hur EU ska hantera Kosovofrågan. Det är förslag i den diskussionen. Då säger att ståndpunkterna har förankrats på annat sätt i . Hur i hela världen kan man förankra någonting om man inte ens får lov att läsa papperet, om man inte ens får lov att läsa den strategi som finns? Han drar dessutom på texten och säger att kanslichefen i skulle säga att det här är förankrat. Kanslichefen säger, när hon har fått läsa den här handlingen i efterhand, att när det gäller det som har diskuterats innan i i strategin finns element av detta som kan sägas ingå i en europeisk Kosovostrategi sådan den kommer till uttryck i den aktuella handlingen. Men det är inte över huvud taget helhetsbedömningen och inte över huvud taget någon möjlighet för dem som sitter i eller utrikesutskottet att läsa vad har föreslagit i denna för vår kontinent kanske allra mest känsliga utrikespolitiska fråga, åtminstone . Det är där det brister. Det är där utrikesministern inte har levt upp till kravet i regeringsformen. Det är vår ståndpunkt. 29 () replik: Hur har utrikesministern förankrat de här ståndpunkterna, frågar ? Svaret är att det har skett på precis samma sätt som man brukar förankra ståndpunkter i exempelvis . Uppenbarligen finns det en skillnad här när det gäller hur vi tolkar regelverket. Det är därför vi har olika ställningstaganden från majoriteten och oppositionen. Vi har tagit utgångspunkten i de tidigare ställningstaganden som KU har gjort. I det ärende som jag nämnde här som rör och hans hantering av en vald ordförande för sade KU det blir en upprepning av vad jag sade tidigare att det inte spelar någon roll om en ståndpunkt har förts fram muntligen, som ett non-paper, som en del i ett non-paper eller som en annan typ av dokument. Det är substansen, alltså det politiska innehållet, som är det väsentliga, inte formen för själva framställningen. Om vi tar fasta på att man ska behandla olika framställningar, olika former på samma sätt kan vi göra en jämförelse. har själv varit minister och fått mandat från . Då tror inte jag att har kommit med exakta manus där han visar att exakt det här kommer jag att säga, exakt så här kommer jag att formulera mig när jag sitter på ministerrådets möte. I konsekvensens namn, om formen inte påverkar detta utan förankringskravet är detsamma, är det just innehållet och inte var de exakta kommatecknen sitter i detta non-paper som är det väsentliga. 30 () replik: Det är inte det vi talar om. Vi talar om huruvida det har varit en heltäckande förankring. I det papper som vi har läst, den strategi som vi har läst, de förslag som vi har läst är det en mängd ståndpunkter som regeringen intar för hur EU ska hantera Kosovo. Det är en mängd ståndpunkter. En del av dem kanske har berörts när man har diskuterat i . Men helheten har man inte fått se, och man har inte haft möjlighet att läsa handlingen över huvud taget. Jag ska ärligt säga att om jag som minister hade utarbetat en sådan här strategi och låtit cirkulera den i EU-kretsen hade jag gjort mig förtjänt av kritik från KU. Då hade jag fått ta den på mig, för det hade varit alldeles riktigt av KU att då anmärka på dålig förankring i . Jag vill ändå ställa en fråga till . Han försöker att få det att låta som att det inte är en praxisförändring. Det är precis det som det är. Non-paper ska ha samma förankring som allt annat, som alla andra ståndpunkter som regeringen intar. Det är det som KU tidigare sade i fallet kring en fast ordförande i . Förnekar att det nu är en praxisförändring? sade KU att det var samma krav på förankring. säger att man inte nödvändigtvis behöver förankra sådant här inför en presentation. Det är en klar glidning. Är han inte rädd , , för det spelutrymme som han ger framtida regeringar? Han kanske litar på sin egen regering att man inte ska utnyttja det här stora spelutrymmet som man får. Man kan skicka ut vilka handlingar som helst och bara beröra dem övergripande i , i utrikesutskottet eller i annat fackutskott men behöver inte redovisa helheten. Förstår inte och är han inte orolig för vilket utrymme han nu ger framtida regeringar att helt frikoppla sig från ? 31 () replik: Nej, det är inte så att vi ger regeringen ett ökat spelutrymme. Tvärtom håller vi oss till den praxis som KU har lagt fast, specifikt då med hänvisning till . frågar sig om det är en heltäckande förankring av detta non-paper. Ja, det har ju vi i KU haft månader på oss att avgöra. Vi har haft möjlighet att se handlingen. Mig veterligt är det ingen som har pekat ut någon del i detta non-paper, någon ståndpunkt, som skulle ha varit oförankrad eller som skulle ha stått i strid med vad sagt eller vad utrikesutskottet skulle ha sagt. Sedan finns det en sak som jag tycker måste klargöras. I sitt första inlägg radar upp ett antal olika ståndpunkter som han hävdar att majoriteten har, till exempel att riksdagsordningen har ändrats och att detta skulle vara en anledning till att släppa på informations- och samrådsplikten. Det säger vi inte. Tvärtom säger vi att vi vid en allmän granskning ska titta på hur vi försäkrar oss om att det inte luckras upp. säger också att vi påstår att ett non-paper inte kräver samråd på samma sätt som andra diskussionsinlägg, men det är just det vi säger. Vi säger att det ska behandlas på precis samma sätt som ett muntligt inlägg eller som en annan typ av dokument. Allting som den gör i EU-sammanhang ska förankras. 32 (): Jag vill inledningsvis instämma i det som lyft fram i sitt anförande om non-papers rättsliga ställning och vikten av förankring i . har utförligt beskrivit varför majoritet kommit fram till ett resonerande och konstitutionellt stringent ställningstagande. Jag kan inte nog poängtera vår granskningsuppgift: granskar inte det politiska i detta utan det konstitutionella. Vi granskar utrikesminister agerande i fråga om en europeisk Kosovostrategi och om hans agerande uppfyller de krav som ställs på regeringen om samråd och information i . Granskningen visar att samråd har skett med om strategin och framför allt om de slutsatser som senare antogs. Reglerna som uppställs innebär inte att själva formen för presentationen av ett bidrag till pågående diskussioner nödvändigtvis behöver förankras, precis så som debatten har visat. slår dock fast att utrikesministern har varit oförhindrad att informera om avsikten att lägga fram och presentera det tankepapper som utrikesministern senare lade fram som ett bidrag inför en lunch med EU:s stats- och regeringschefer . har bett kanslierna för utrikesutskottet och att sammanställa samtliga gånger som Kosovo tagits upp på dagordningen av respektive kansli. Som utrikesminister har besökt utrikesutskottet och diskutera dessa frågor. Regeringen har 2007 informerat i och samrått med om västra och Kosovo . besökte statsministern och utrikesministern . Statsministern informerade om att Kosovo skulle diskuteras under lunchen på rådets möte. Utrikesminister ska, enligt vårt granskningsunderlag, under detta möte ha gett en utförlig redogörelse för det som ansågs viktigt rörande Kosovo. anser i sitt svar till utskottet att regeringen utförligt informerat och samrått i om det som står i strategin, att nämnda så kallade non-paper har tagits upp under mötena. Man kan nu ställa sig frågan var den konstitutionella grunden i resonemanget ligger. Regeringens informationsplikt och samrådsskyldighet slås fast i 10 kap. 6 § regeringsformen och i riksdagsordningen. fick vi en ny riksdagsordning. Samrådsskyldigheten med omfattas nu enbart av beslutspunkter enligt 10 kap. 6 § riksdagsordningen. Enligt 10 kap. 3 § riksdagsordningen ska utskotten följa arbetet i EU inom de ämnesområden som respektive utskott har att bereda genom så kallade saksamråd. Här står det också att regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor som utskotten bestämmer. Det ligger således på utskotten att ta initiativ till samråd enligt riksdagsordningen, som har att följa. För att vara tydlig vill jag säga följande: 1.Det non-paper som presenterades som ett bidrag under en lunch är inte bindande och är heller inte ett beslutsunderlag, utan det är just ett non-paper. 2.Substansen i ståndpunkterna som icke-papperet omfattar har det informerats om såväl i som i utrikesutskottet. 3.EU-nämndens samrådsskyldighet omfattas enbart av beslutspunkter enligt de förändringar som gäller från . Det var ingen beslutspunkt, och därmed har man inte brutit mot denna bestämmelse enligt riksdagsordningen. 4.Regeringsformens generella informationsplikt i 10 kap. 6 § hänvisar uttryckligen till bestämmelserna i riksdagsordningen. 5.10 kap. 3 § riksdagsordningen säger att det är utskotten själva som ska ta initiativ till saksamråd. EU-nämndens kanslichef svarar utskottet: Av den nu lämnade redovisningen framgår att regeringen utförligt och vid samtliga möten med och inför möten med då och Kosovo stått på dagordningen utförligt informerat och samrått med om dessa frågor och om regeringens ståndpunkter. Av stenografiska uppteckningar framgår att de av regeringen framförda ståndpunkterna innehåller element som kan sägas ingå i en europeisk Kosovostrategi sådan den kommit till uttryck i den handling av som betecknats NON-PAPER , med rubriken for Kosovo. Däremot har inte nämnts att ett svenskt initiativ skulle lämnas i form av en sådan handling. Är man stringent och formalistisk har utrikesminister och regeringen inte åsidosatt de konstitutionella krav som finns på information och samråd i riksdagsordningen. Majoriteten i tycker att det är viktigt att tydliggöra roll och att stärka inflytande i EU-samarbetet. Det är viktigt att EU-arbetet i präglas av öppenhet med goda möjligheter till insyn för riksdagsledamöter men också för medborgaren. Det är viktigt att vi ledamöter och utskotten, precis så som i sitt huvudbetänkande trycker på, kommer in i ett tidigt skede och att utskotten stärker sin roll som debattforum före beslut. Sakaspekter ska tas upp i utskotten, och beslutssamråd ska ske i . skriver i betänkande 2005/06:KU21 att vi förutsätter att det skulle komma att utvecklas en praxis och även rutiner som underlättar uppdelningen mellan utskotten och nämnden. Utskottsmajoriteten trycker just på att det är viktigt att utskottens inflytande stärks och att det kan finnas skäl att återkomma till vilka erfarenheter som vunnits med den nya ordningen. Det är av stor vikt att enligt de bärande motiven bakom de nya reglerna i riksdagsordningen kommer in i ett tidigt skede i frågor som är aktuella inom EU. Utskotten har här det yttersta ansvaret för att initiera saksamråd med regeringen och få information och samråd om aktuella och viktiga frågor på ett tidigt stadium. Det är vår uppfattning att det måste ske en fortsatt utveckling på detta område. Jag yrkar på godkännande av utskottets anmälan. 33 () replik: Här kommer två av de argument som jag berörde lite mer utförligt, kan man väl säga. För det första sade : Vi har ju ändrat riksdagsordningen. Därmed har saken förändrats. Men det är precis det som ändringen i riksdagsordningen inte innebär. Den innebär inte att regeringens informations- och samrådsplikt på något sätt har minskat. Det var för övrigt det som också strök under. Den har alltså inte minskat. Däremot finns det en diskussion om var man ska förankra, i utrikesutskottet eller i . Men regeringens plikt att informera och samråda har icke minskat till följd av ändringen i riksdagsordningen. Därför kan man inte använda det som argument för att släppa Bildt så långt som man nu gjort. För det andra sade att detta är ett non-paper så det är inte bindande för och de svenska ståndpunkterna. Med det ska man få oss att tro att det inte är så viktigt. Det är inte någonting som man behöver dra i . Det är precis tvärtom. Det här är förslag som står för i ett mycket känsligt skede i Kosovofrågan. Det uppfattas som förslaget från . Det är klart att det är ett led i en förhandling, och det är klart att man kan ändra det i efterhand. Men det är förslag som uppfattas som svenska av övriga länder. Självklart ska informeras om det. Sedan citerar kanslichefen i och gör det selektivt. Kanslichefen fortsätter och säger: Utöver ett antal element som man utförligt informerat och samrått med nämnden om innehåller handlingen också detaljerade diskussionsfrågor som gäller bland annat frågor om erkännande av Kosovo, dess medlemskap i olika internationella organisationer samt tankar om hur EU och dess medlemsländer framöver bör hantera frågan. Alltså utöver det som man har förankrat i innehåller handlingen mycket mer än så. Det är grunden när jag säger att detta inte var heltäckande förankrat. 34 () replik: är fast besluten att fullfölja sin reservation, och jag förstår detta. Vi har haft en diskussion i utskottet om varför utskottets majoritet finner sitt ställningstagande både formalistiskt och stringent. Vi har kommit fram till att utrikesminister och regeringen inte har åsidosatt det konstitutionella krav som finns i riksdagsordningen på information och samråd. Jag förstår också att inte är tillfreds med den nya riksdagsordningen. Socialdemokraterna var det parti som var emot de förändringar som skedde av riksdagsordningen. Men vi ska också komma ihåg att vi inte ändrar spelreglerna. var tydlig i debatten tidigare. Det blir ingen lex Bildt, utan vi förhåller oss till regeringsformen och vi förhåller oss till riksdagsordningen. I regeringsformen står det om den generella informationsplikten i 10 kap.6 §, och 10 kap.6 § hänvisar också till riksdagsordningen. Enligt 10 kap 3 § i riksdagsordningen ska utskotten följa arbetet i EU inom de ämnesområden som respektive utskott har att bereda. Det ska ske genom så kallade saksamråd, precis som jag tog upp i mitt huvudanförande. Det står också att regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor som utskotten bestämmer. Det ligger också på utskotten att ta initiativ till detta. Det vi har slagit fast i vårt ställningstagande är att substansen och de ståndpunkter som finns i Kosovostrategin och som vi i utskottet har fått ta del av är sådant som har förankrats i bland annat . Vi ska också komma ihåg att utskottets majoritet trycker på att det är viktigt att vi nu utvärderar den nya form som har inrättats i så att vi i utskotten och vi riksdagsledamöter kommer in i tidigt skede. Det ämnar vi göra . 35 () replik: Vi får reda ut en hel del saker här när det gäller vad som egentligen har förankrats i . EU-nämndens kanslichef skriver: Handlingen alltså enligt kanslichefen om handlingens strategi som hon har fått läsa i efterhand synes innehålla ett antal element som regeringen utförligt informerat och samrått med nämnden om innan den presenterades i EU-kretsen. Så fortsätter hon: Därutöver innehåller handlingen också detaljerade diskussionsfrågor som gäller bland annat frågor om erkännande av Kosovo, dess medlemskap i olika internationella organisationer samt tankar om hur EU och dess medlemsländer framöver bör hantera frågan. Det är inte precis några småfrågor som kommer på slutet. Frågor om man ska erkänna Kosovo, vilka internationella organisationer som ska vara med, hur EU och medlemsländerna framöver ska hantera frågan är så att säga själva substansen det är sådant som kommer utöver när hon nu i efterhand har fått läsa handlingarna. Faktum kvarstår: Här skickar som nation, som stat, ut en detaljerad Kosovostrategi med en mängd ståndpunkter och frågeställningar utan att ett enda ord har sagts i eller i utrikesutskottet om att man ämnar göra det och utan att de berörda organen har haft möjlighet att läsa den här texten förrän de får läsa om det i tidningen efter. Det är precis så det inte ska gå till. Vi är inte ute efter att på något sätt hänga något enskilt statsråd i det här ärendet. Vi skulle nog ha kunnat komma överens om en anmärkning och kunnat säga: Utrikesministern borde ha dragit detta i eller i utrikesutskottet. Då hade vi kanske kommit fram. Men ni har varit omöjliga att förhandla med i den frågan därför att ni över huvud taget inte vill närma er Bildt på det sättet. Återigen: Då ändrar ni i stället praxis. Då är det svansen som viftar med hunden. 36 () replik: Jag kan konstatera att vi inte ändrar praxis. Jag tror snarare att vi gör olika tolkningar av våra tidigare ställningstaganden. Vi vidhåller att det är substansen och ställningstagandena som är det centrala, inte i vilken form det presenteras. Det måste ändå vara själva innehållet som ska förankras. Där har man påpekat utifrån det material som vi har fått in att detta har dryftats. Vi kan också säga, som jag tog upp i mitt inledningsanförande, att man 2007 informerat och samrått med om västra och Kosovo . Jag kan hålla med om att, precis som vi skriver i vårt ställningstagande, vi måste försöka bli mer öppna i . Utskotten måste komma in i tidigt skede. Det är också vår uppfattning att det måste ske en fortsatt utveckling på detta område. Vi är nu inne i en situation där våra ställningstaganden ska utveckla arbete. Jag hoppas att vi fortsättningsvis kan göra detta och tydliggöra de spelregler som gäller mellan utskotten och . 37 (): När vi beslöt om den här förändringen av riksdagsordningen var Socialdemokraterna emot att man gjorde dessa förändringar. Jag kan förstå att man försöker göra sak av detta i den här diskussionen. Men faktum är att jag mycket tidigt insåg att det fanns en lucka i det förslag som antogs av i två omgångar när det gäller informationsplikten gentemot . Man tog bort den i fråga om nämnden, och skulle utskotten själva ta initiativ för att kunna få fram information. Jag påpekade detta i debatten, och jag tror att Socialdemokraterna är väl medvetna om det eftersom man inför det andra beslutet citerade mig i debatten. Det var egentligen ingen som ifrågasatte de sakliga konsekvenser som jag framförde i den kritiken. Eftersom socialdemokraterna i utskottet inte ville hitta någon kompromiss och det var sex partier som hade kommit överens i var mitt handlingsutrymme i det läget i praktiken lika med noll. Jag fick finna mig i att beslutet genomfördes som innebar förändringen när det gäller riksdagsordningen och informationsplikten. Socialdemokraterna skriver i reservationen att det aldrig var avsikten att förändringen i riksdagsordningen skulle minska regeringens informations- och samrådsplikt gentemot , snarare tvärtom. Det var säkert inte avsikten, men det blev så i praktiken, och det är det som är ett bekymmer. Men vi ska inte i granskningsdebatten utvärdera den reformen, det får komma i annat sammanhang, utan vi får titta på regelverket. Då går det inte att hänvisa bara till 10 kap. 6 §. Får jag bara säga innan jag går vidare i den diskussionen att det är mycket märkligt att och ställer upp på det här. De var med om reformen och kunde knappast vara okunniga om dess effekter som skapar det här utrymmet för regeringen när det gäller att inte informera fullt ut i . När det sedan gäller 10 kap.6 § försöker man från Socialdemokraternas sida hänga upp det på 10 kap 6 § i regeringsformen. Men det är som påpekade att där står det att närmare bestämmelser om detta finns i riksdagsordningen. Det framgår också att informationsplikten gentemot försvann och att utskotten själva måste ta initiativ för att få information. Så kan man hänga upp sig på 10 kap 1 § i riksdagsordningen som är en upprepning av detta att regeringen ska informera . Men när det gäller saksamråden i utskotten och i gäller den i förhållande till rådsmötena, men i 10 kap. 1 § om informationsplikten till sägs det ingenting om rådsmötena. Det kravet är alltså inte riktat. Med argumentet att riksdagsordningen faller platt till marken är det tvärtom så att det är argument som faller platt till marken. Man kan säga att det är en brist och att utrikesministern också hade kunnat vara oförhindrad att berätta om detta non-paper för . Det är egentligen en gammal lex därför att vi skrev att när han var statsråd kunde vara oförhindrad att inte göra ett uttalande. Sedan upprepade vi det när det gällde i en artikel eller vad det var fråga om . Här hade regeringen ett handlingsutrymme, dessvärre. Men så är de faktiska reglerna. 38 () replik: har ni faktiskt lite olika budskap. och har hävdat att förändringen i riksdagsordningen inte har inneburit en minskad informations- och samrådsplikt med . Det har varit deras ståndpunkt. står och säger: Avsikten var väl inte det, men i praktiken har det blivit så, och det har jag minsann varnat för tidigare. Det var innehållet i inlägg alldeles . Jag delar nog och uppfattning i det här läget. Förändringen i riksdagsordningen ändrar ju inte regeringsformen. Det är ju i regeringsformen som grunden för detta finns. Det står i regeringsformen 10 kap. 6 § att samråds- och informationsplikten finns. Sedan ändrade man i riksdagsordningen. Ingenstans i förarbetena, i utredning, står det att vår avsikt är att minska regeringens informations- och samrådsplikt. Då säger vi i vår reservation: Tvärtom!