prot · GW0949 · 2008-12-15 00:00:00 — Jag kan inte låta bli att säga att , och var med och skrapade ihop det överskott som försöker få det till att den borgerliga regeringen har lyckats åstadkomma på . Så mycket har ni inte lyckats skrapa ihop med alla skattesänkningar ni har gjort. Men det var inte därför jag begärde replik, utan jag skulle vilja fråga om rätten till sjukvård för alla barn. I artikel 2 slår man fast att om man har skrivit under har man åtagit sig att tillförsäkra varje barn som vistas i landet rättigheter enligt konventionen. Man gör ingen skillnad på olika barn. Oavsett barnens ställning ska alla barn som vistas i ha rätt att åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa och ha rätt till hälso- och sjukvård för att nå det. Jag vill fråga om hon tycker att lever upp till när alla barn som finns i inte har rätt till hälso- och sjukvård. Gömda, papperslösa barn har inte det. Sedan skulle jag också vilja fråga om man lever upp till om man fattar ett beslut som nekar familjer att återförenas under kanske därför att vi har gett asyl till någon som inte lyckas få jobb och lämplig bostad, vilket lär vara svårare just nu och framöver med den växande arbetslöshet vi har. Lever vi upp till mänskliga rättigheter och lever vi upp till om vi inför en sådan bestämmelse i ? 118 () replik: Jag har, precis som , sett att en utredning har presenterat ett förslag. Jag tycker att den utredningen ska få leva det liv som utredningar gör, remissbehandlas och allting som hör till. I övrigt avstår jag från att kommentera den eftersom jag inte har läst mer än en medierapport om detta. Jag skulle vilja kommentera att har varit med och skrapat ihop de pengar som finns. Om jag minns rätt var det i förra budgetdebatten, och möjligen också i budgetdebatten , som hade en oerhört expansiv budget. Om vi hade följt den hade minsann inte det funnits i ladorna som vi nu kan använda till de goda program och de nödvändiga åtgärder vi vidtar . pratar om de gömda barnen, det vill säga de som inte är här för att de har fått asyl utan som försöker vara kvar här ändå. De har rätt till akut sjukvård. Det tycker jag är väldigt bra. Alla som finns i vårt land ska ha den chansen och den rätten, och det har de också. Alla barn har rätt till akut sjukvård i . 119 () replik: Självklart var vi med tillsammans med s och mp och skrapade ihop de pengar som finns. Vi var med och sanerade efter 90-talskrisen då vi hade en borgerlig regering, och det fick vi lägga på. Sedan har vi en rad insatser som skulle ha varit väldigt bra nu: mer stöd till kommunerna, att få i gång byggandet av bostäder, att få i gång infrastruktursatsningar och annat som passar bra i jobbkrisen. Jag hoppas att har en tydlig ståndpunkt när det gäller familjeåterförening. Att man talar om barns rättigheter utan att ta ställning i den frågan tycker jag är märkligt. Det papper jag läste kom från . Det blir väldigt svårt att hävda att man lever upp till att alla barn som vistas i har rätt till akut sjukvård när det är föräldrar som inte har pengar som ska betala för den. Då lever man inte upp till att barnen har rätt till bästa hälso- och sjukvård så att de kan åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa, som det står i . Jag skulle vilja veta om verkligen menar det hon säger, det vill säga att man med den lag som regeringen antog faktiskt lever upp till . Dessa barn är ofta i behov av stöd. De lever i en svår situation. De har kommit hit, lever i osäkerhet och mår ofta ganska dåligt: De har föräldrar som är rädda för att bli utvisade från . Då nekar man dessa barn hälso- och sjukvård och dessutom, om det är akut sjukvård, säger man att de ska betala det och överlåter på landstingen att göra överenskommelser om detta. Det finns landsting som har gjort det, och det är väldigt bra, men det är regeringen som har ett ansvar för och skulle kunna ta ett beslut här som gäller för hela . 120 () replik: För egen del är jag ganska nyfiken på hur och ska kunna få ihop sina budgetförslag med de övriga partierna på vänsterkanten. De har ett förslag som ligger på 4,1 miljarder utöver regeringens. Det har inte riktigt de andra. Det vore intressant att veta om ni har med de andra partierna på alla era utgiftsförslag. När det gäller barnen skulle jag vilja påminna om att det alldeles har kommit en ny lag som gör att den som inte har fått stanna här med flyktingliknande skäl har rätt att få ansöka om arbetskraftsinvandring, vilket gör att föräldrarna till de barnen har den möjligheten i stället. handlar det ju om föräldrar som har ett ganska bra nätverk och kanske också har arbete ordnat. Då är den nya lagen ett bra redskap och ett instrument på vägen. 121 (): Inom utgiftsområde 9, Hälsovård, sjukvård och social omsorg, tänker jag hålla mig till barns och ungas uppväxtvillkor. Regeringen föreslår att området barnpolitik i fortsättningen kallas barnrättspolitik. Därigenom blir det tydligt att regeringens politik syftar till att ta vara på och stärka barnens rättigheter utifrån . För att ta till vara och stärka barns rättigheter och intressen och ge möjlighet till utveckling, trygghet, delaktighet, inflytande samt att barn och unga ska respekteras vill regeringen förstärka det strategiska arbetet med att genomföra , ge bättre stöd till föräldrarna och bekämpa våld mot barn. är ett av världens ledande välfärdsländer. Borde då inte de allra flesta av våra barn må bra? Vi vet att så inte är fallet. Långt ifrån alla barn känner sig trygga, och många mår fysiskt och psykiskt dåligt. Dagens uppväxande generation är den första på väldigt länge som mår sämre än föräldragenerationen, trots ökad materiell standard. En statlig utredning, SOU 2006:77, visar att den psykiska ohälsan hos barn och unga ökar snabbare i än i elva jämförbara länder. Utvecklingen oroar eftersom psykisk ohälsa går i arv och kan förvärras från generation till generation. Nya rön från hjärnforskningen har också gett ny förståelse av konsekvenserna av tidig stress för små barn. Regeringen ser behoven och tar dem på allvar. har regeringen bland annat avsatt för särskilda satsningar på förbättring inom barn- och ungdomspsykiatrin. Regeringen planerar att satsa på en nationell undersökning av barns och ungdomars psykiska hälsa. Genom att följa utvecklingen är det möjligt att avgöra bland annat om de hälsofrämjande insatser som genomförs i landet har avsedd effekt. Vidare är det angeläget att Utvecklingscentrum för barns psykiska hälsa vid fortsätter sin verksamhet med att samla, koordinera och föra ut kunskap och vetande. Det är viktigt att regeringen ser balansen mellan vad som måste göras kortsiktigt och vad som behövs på lång sikt. Jag och har länge saknat långsiktigt strategiskt tänkande om barn, unga och familj. Föräldrars möjlighet att stödja sina barn under hela uppväxten är förmodligen det allra viktigaste för att förebygga och motverka psykisk ohälsa. Barnhälsovården, förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och skolan är förstås också viktiga aktörer. har en vision som egentligen är helt självklar i ett modernt samhälle och kanske till och med kan låta lite naiv och klyschig, men den är att alla barn ska komma till världen älskade och vara välkomna till kompetenta och uthålliga föräldrar. Barn- och ungdomsfylleriet är det värsta , och det med råge, står det i bland annat . Det är en mindre grupp som dricker mer. De har inte samma support och stöd av föräldrar och vuxennätverk som övriga barn har, säger docent , chef vid alkohol- och narkotikaavdelningen vid . Alkoholpolikliniken i uppger för TT att medräknat oktober har 1 583 barn och ungdomar i åldern fått hjälp. Det är en ökning med mot . Den avgjort största ökningen syns bland de yngsta barnen. vi pratar om en tioåring som kommer in till och alltså är rejält berusad. En tioåring har precis lämnat det absolut sköraste och ska gå in i vuxenvärlden. Det här blir ytterligare ett bevis på hur föräldrar och övriga vuxenvärlden sviker barn och ungdomar. Här behöver alla nivåer i samhället ta sitt ansvar, men självklart är det föräldrarna som har det första och största ansvaret. Att alliansregeringen satsar 157 miljoner i föräldrautbildning ser jag som ett av många steg som behövs för att hjälpa föräldrar att hantera dagens krav och få makten att bli just kompetenta och uthålliga föräldrar. Situationen för barn till ensamstående föräldrar är en fråga som är mycket angelägen. Ensamstående föräldrar kan behöva ett särskilt stöd från stat och samhälle i vissa situationer. Det är därför viktigt att ensamstående föräldrar som till exempel blir allvarligt sjuka och därför inte kan ta hand om sitt barn inte ska behöva hamna i ett sämre läge och en sämre situation än en familj där det finns två föräldrar. Regeringen avser att komma med ett förslag i frågan om särskild föräldrapeng. De nya reglerna ska gälla . Att just hitta flexibla lösningar som ger människor val och möjlighet att styra över sina egna liv är också hälsofrämjande. För socialpolitiken förslår regeringen att de nuvarande politikområdesmålen ska fortsätta gälla som mål inom utgiftsområdet: att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer och att stärka skyddet för utsatta barn. Regeringen avser att föreslå en tillsynsreform inom det sociala området. Grunden för reformen bör vara att tillsynen av och hälso- och sjukvården ska slås ihop och samordnas i , att barnperspektivet i tillsynen ska stärkas, att tillsynen ska tydliggöras och att ambitionsnivån och effektiviteten i tillsynen ska öka. Vi måste lära av historien när det gäller hur barn kunde bli utsatta och till och med sämre behandlade när samhället tog över ansvaret och vården av ett barn. När ett litet barn blev placerat i fosterhem där fosterföräldrar utan insyn kunde misshandla, våldta och förnedra de barn som samhället hade haft i uppdrag att vårda var det en flerdubbel kränkning. Detta kan många av Stulen barndoms medlemmar vittna om. Jo, det händer, även om det inte är lika ofta. Det finns socialtjänster som inte tar uppdraget på fullt ansvar. Det ser tyvärr olika ut när det gäller att alltid ha barnets rätt för ögonen. Att det fortfarande begås stora misstag får vi med jämna mellanrum ta del av via medierna. Det som blir en rubrik för oss blir ofta ett livslångt lidande för det utsatta barnet. Regeringen föreslår drygt 223 miljoner till utveckling av socialt arbete med mera . Anslaget omfattar medel till utveckling av socialt arbete, höjd ambitionsnivå för den sociala tillsynen, bidrag till statistiska undersökningar, bidrag till organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer, bidrag till organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor och barn samt medel för andra insatser i syfte att motverka våld mot kvinnor. Som vi vet innebär våld mot kvinnor oftast också våld mot barn. Det har visat sig att stöd till våldsutsatta kvinnor skiljer sig åt runt om i landet. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Våld mot kvinnor är en högt prioriterad fråga för regeringen, och gavs en rad uppdrag på område när det gäller just detta. Det är allmänt känt, säger jag igen, att när kvinnor blir utsatta för våld blir också eventuella barn precis lika utsatta och precis lika kränkta. För att komma till rätta med detta handlar det om utbildning och kompetenshöjning, utarbetande av bedömningsinstrument och vägledning för landets kommuner så att de ska göra enhetliga bedömningar, tillföra utvecklingsmedel för att förstärka kvinnojoursverksamheten med mera. De övergripande målen med uppdragen kan sägas vara att våldsutsatta kvinnor som söker stöd och hjälp ska få det oberoende av i vilken kommun de bor samt att stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som har bevittnat våld ska förbättras och kvalitetssäkras. Satsningar pågår och kommer att fortsätta under hela mandatperioden. beslutade regeringen om en strategi för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Ett av de viktigaste målen är att antalet vräkningar ska minska. Jag håller helt med och om att inga barn ska vräkas. Och inga betyder noll. Det betyder inte några, det betyder inte få, det betyder noll. Ändå vet vi att detta händer. måste bli bättre på att hitta rutiner som säkerställer att barn inte blir vräkta. Men hemlöshet är inte en fråga som bara kan lösas av . För att få den nödvändiga bredden framgår det tydligt av regeringens beslut att har den samordnande rollen för genomförandet av hemlöshetsstrategin. Men , och ska ingå i gruppen. Även SKL ingår. vill jag nämna att jag ser mycket positivt på att regeringen har beslutat att tilldela Barnens Rätt i Samhället, , 3,5 miljoner för att stödja arbetet med telefon- och Internetbaserad rådgivning för både barn och föräldrar. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 122 () replik: Jag tycker att det är bra att här tar upp mäns våld mot kvinnor. Eftersom s, v och mp har en gemensam reservation om ett förbättrat och långtsiktigt stöd till kvinnojourerna vill jag gärna ta upp den frågan här. har gjort en kartläggning av stöd i . Man kunde då konstatera att det saknades kvinnofridssamordnare och aktuella handlingsplaner och att det inte fanns tillräckligt med insatser för utsatta kvinnor i alla kommundelar och stadsdelar. Ungefär hälften svarade att det inte fanns. I många kommuner var det i praktiken kvinnojourerna som stod för insatserna när det gäller skyddat boende för utsatta kvinnor och barn. Men man såg brist på ekonomiska resurser för långsiktiga lösningar. Inte minst när det gällde boende var det enligt denna kartläggning av arbete med våldsutsatta kvinnor ett stort problem. Det fanns behov av fler skyddade boenden i många av de granskade stadsdelarna och andra typer av mellanboendeformer. Jag skulle vilja ställa en fråga till . När man besöker kvinnojourer och pratar med dem som jobbar där, både de anställda och de som gör ett ideellt väldigt viktigt arbete där, får man höra att kvinnojourerna saknar ett långsiktigt stöd, så att de ska kunna veta att de kan planera framåt och att de har långsiktiga resurser framöver. Resurserna är för små, och de klarar helt enkelt inte av det behov som finns, precis som tillsyn i visade. 123 () replik: och jag är i stor utsträckning rörande överens om hur vi skulle vilja ha det. Det handlar mer om att vi inte har samma väg för att nå dessa mål. Regeringen har klart och tydligt bestämt att ska följa vår strategi. Man säger att det är helt oacceptabelt att inte gör det och att detta är en angelägenhet. Det är tragiskt att kommunerna inte följer de direktiv som finns. 124 () replik: Vi från tycker att även staten måste ta ett långsiktigt ansvar för kvinnojourernas arbete. Man har från alliansregeringen tagit fram en modell där kommunerna i samarbete med kvinnojourerna ska söka de pengar som finns, de ungefär 100 miljonerna som ges till detta. När Roks, för kvinnojourer, har varit ute och pratat med sina jourer visar det sig att en del kommuner inte bryr sig om att ansöka om pengar trots att kvinnojourerna anser att de behöver pengar. Ungefär en tredjedel av deras jourer sade att detta samarbete inte alls fungerar. Och kvinnojourer i kommuner som inte vill söka pengar känner sig vanmäktiga eftersom de har en viktig uppgift. De skulle behöva ansöka om pengar, men kommunerna gör inte det. I kommuner som inte är beredda att gå in och söka pengar tycker jag att det borde finnas en möjlighet för kvinnojourerna att söka pengar så att de inte blir utan statliga pengar, om kvinnojourerna har visat att de vill försöka jobba med kommunerna. Jag vill fråga om man från alliansregeringen är beredd att se över detta eftersom jag tycker att det verkar rätt orimligt att man på sina håll blir utan möjlighet att söka pengar när vi vet att det är de ideella kvinnojourerna som står för stödet till våldsutsatta kvinnor och barn. 125 () replik: är mycket pengar. Det som säger om att en del kommuner inte ens bryr sig om att söka pengar är väldigt tragiskt. Det är lite symtomatiskt för det samhälle som vi har byggt upp att barn och kvinnor på något sätt inte har denna prioritet. Men denna regering har satt ned foten. Jag har i och för sig ingen aning om vad alliansregeringen säger om det förslag som framför om att etablerade kvinnoorganisationer som Roks och liknande själva, utan kommunens hjälp, skulle kunna söka pengar. I min värld låter det väldigt bra. Jag ska ta med mig den frågan. Det var en bra fråga, och det var ett bra initiativ. 126 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Inledningsvis ska jag citera ett mejl skrivet till av en 17-årig pojke. Han skriver: Jag mår jättedåligt och är sällan glad. När jag var liten slog mina föräldrar mig men har dom slutat, dom fortsätter kränka mig och säger massa elaka saker om jag inte har MVG:n i alla ämnen är jag dum i huvudet det känns som att jag inte får finnas men jag vet inte varför jag mår så. Psykisk misshandel är ett svårt område. Ärren sätter sig i själen. Tyvärr är psykisk misshandel och emotionell omsorgssvikt något som många barn lever med. Ofta uppmärksammas inte den här problematiken, och ofta är man inte heller medveten om vilka konsekvenserna blir. Tyvärr är det också ofta så att barn inte får den hjälp och det stöd som de behöver i det här sammanhanget, utan vuxenvärlden känns väldigt långt borta. Vi vet att barn som lever i familjer med missbruk eller med psykiskt sjuka föräldrar löper en större risk att bli utsatta för psykisk misshandel och emotionell omsorgssvikt. Men emotionell omsorgssvikt kan också finnas i väl fungerande familjer där arbete och karriär har fått ett alltför stort utrymme. Att ständigt leva i miljöer med en sådan här utsatthet innebär också att man som barn själv löper risk att få psykisk ohälsa. när barnen möter professionen i form av elevhälsa, barn- och ungdomspsykiatri och socialtjänst kan de mötas av oförståelse därför att man inte kan kommunicera. De vuxna förstår inte vad barnen förmedlar. Barnen känner sig svikna. Att vara förälder är inte lätt. Tyvärr beror psykisk ohälsa hos våra barn och ungdomar på en brist på vuxenkontakt. Många föräldrar vittnar om sin osäkerhet inför föräldraskapet. När man mår dåligt psykiskt kan andra problem dyka upp. Det visar sig i skolan i form av skolk, ett destruktivt beteende och missbruk. Barn- och ungdomspsykiatrin får allt fler remisser remisser som egentligen aldrig skulle ha skickats utan som skulle ha stannat inom kommunens verksamhet, inom skolans elevhälsa. Men har man i kommunerna dragit ned på skolans elevhälsa. Vissa perioder översvämmas mer eller mindre av anmälningar från förskola och skola om misstankar om barn som far illa. Arbetsbelastningen är hög inom , vilket inneburit att anmälningar ibland har blivit liggande. Utredningar som öppnats har haft stora brister. Verktyg och kompetens har saknats för att göra ett bra jobb med barn som kommer i fråga för samhällsvård. Barn vittnar om sina dåliga erfarenheter av undermåliga familjehemsplaceringar och dåliga uppföljningar. Det är brister som funnits . Vad kan vi då göra för att i ett tidigt skede möta barn som på något sätt far illa? Tidigt föräldrastöd, helst under hela uppväxten, är en oerhört viktig insats. En samverkan där Bup är första linjens konsulter gentemot skola, barnomsorg och socialtjänst, en socialtjänst som fokuserar på barnet och som också har barnkompetens samt en elevhälsa värd namnet kan vi tycka är självklarheter. Tyvärr är det inte alltid så. Vad gör då regeringen? Ja, glädjande nog är mycket på gång inom barnpolitiken. Regeringen har en tydlig plan för och för hur den ska implementeras. Regeringen har i folkhälsopolitiken prioriterat barnen. Utredningen om föräldrastöd är snart klar. Regeringen har satsat på barn- och ungdomspsykiatrin detta för att öka tillgängligheten och förbättra kvaliteten. Vi kommer att satsa 900 miljoner hela mandatperioden ut på psykiatrin för att förbättra stödet till psykiskt sjuka och till personer med psykisk funktionsnedsättning. Utbildning och kompetensutveckling för personal inom psykiatrin och är ett prioriterat område för regeringen, så även första linjens barn- och ungdomspsykiatri. Dessutom kommer kömiljarden . I den nya skollagen kommer även en satsning på elevhälsa. Regeringen har dessutom inrättat ett nationellt centrum för utveckling av tidiga insatser till barn och unga som löper risk att utveckla en svårare psykisk ohälsa. För att öka tillgängligheten för ungdomar när det gäller vård och stöd har, som sagts, en webbaserad ungdomsmottagning lanserats. Inom folkhälsoområdet har man på departementet tillsatt en samordningsfunktion med fokus på en alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksförebyggande politik. tillsattes också ett råd som ska vara rådgivare till regeringen på området. Det här är mycket bra eftersom man har sett att skillnaderna i alkoholkonsumtion mellan tjejer och killar håller på att jämnas ut. Regeringen har dessutom begärt en översyn av alkohollagen och narkotikalagstiftningen. Även bestämmelserna i tobakslagen ska ses över. har jag räknat upp en del av de förebyggande insatser som regeringen har gjort eller håller på att göra. Det förebyggande arbetet är väldigt viktigt för att främja en god psykisk hälsa hos våra barn och ungdomar. I sammanhanget får vi inte glömma att det gäller att inte tappa bort de barn som finns inom den sociala barn- och ungdomsvården. De finns där, och där har det förebyggande arbetet misslyckats. Undersökningar har visat att alltför många barn i samhällsvård far mycket illa. Trots insatser från samhället fastnar många i kriminalitet, i beroende av socialbidrag och i psykisk sjukdom. Det saknas verktyg för att mäta kvalitet och för att utföra utvärderingar. Trots detta har samhällsvården bara kostat . Barn i samhällsvård vittnar om en brist på delaktighet inför en placering, om frånvaron av en fast kontakt inom och om en bristfällig uppföljning vid placeringarna. Regeringen har tagit en rad initiativ även här, och lagförslag har antagits om utvecklandet av den sociala barn- och ungdomsvården. Man har satsat, och satsar, på en förstärkt tillsyn av länsstyrelserna. Ett slutbetänkande om tillsynen inom bereds just nu inom departementet. En arbetsgrupp har tillsatts inom med uppdraget att utforma en nationell strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom och hälso- och sjukvården. Där finns det nämligen väldigt stora regionala skillnader. En barnskyddsutredning jobbar på. Tillsynen har tillförts . extra satsas på länsstyrelserna till en förstärkt tillsyn inom barn- och ungdomsvården. satsas på våldsutsatta kvinnor och deras barn. Mycket har, som sagt, gjorts, och mycket är på gång. Avslutningsvis vill jag å vägnar nämna ytterligare insatser för att lyfta fram barn- och ungdomsvården. Jag uppmanar politiker i kommunerna att ta ett större ansvar för de barn och ungdomar som placeras. Systematiska rutiner bör införas för att fånga upp placerade barn, till exempel obligatoriska läkarundersökningar och utredning och stöd under skolgången. Vi vet att många barn som placeras över huvud taget inte har läkarundersökts. Många har dålig hälsa. Dessutom har de stora svårigheter i skolan. Tydligare krav när det gäller att driva HVB-hem måste införas. Vi ska göra en nationell satsning på utvärdering och metodutveckling inom barn- och ungdomsvården och stärka barnens rätt till inflytande. Placerade ungdomar måste få ett bättre stöd i frågor om sexualitet, graviditet och föräldraskap. Vi vet ju att många unga tjejer som är placerade hamnar i tidig sexualitet och i graviditet och därmed i ett föräldraskap ett föräldraskap som man får bära ensam. Det gäller att ge barnen rätt till en egen socialsekreterare, att ge mer stöd till familjehemmen och att ta bort tidsgränsen för vårdnadsöverflyttningar. Slutligen: Frågan om adoption bör prövas för barn som varit placerade i familjehem. Barnets behov måste synliggöras i högre grad. kunde vi i läsa om som säger att samhället inte har varit någon bra förälder.