prot · GV0957 · 2008-01-24 00:00:00 — Det regelverk som finns är både tydligt och bra. skriver i sin fråga att det inte finns några obligatoriska krav på utbildning för dem som arbetar med livsmedel. Det är bara delvis sant. Alla som arbetar med livsmedel i ska ha relevant kunskap för det de arbetar med. Vilken kompetens som behövs varierar naturligtvis beroende på vad man arbetar med. Det är livsmedelsföretagen som ansvarar för att personalen är utbildad. Diskussioner har tidigare förts om att införa krav på ett så kallat livsmedelskörkort liknande det som finns i , men eftersom kraven på relevant kunskap redan finns har ett obligatoriskt system bedömts som en dyr åtgärd med liten effekt. Däremot finns på marknaden flera aktörer som erbjuder olika typer av frivillig certifiering, vilket jag tycker är bra. arbetar med att titta på hur olika frivilliga former kan utnyttjas bättre. Det är en skyldighet för alla som arbetar med livsmedel att följa de regler som finns i livsmedelslagstiftningen. Kommunerna bedriver större delen av livsmedelskontrollen i . På central nivå är den ansvariga myndigheten. anser att livsmedelskontrollerna som standard ska vara oanmälda. Jag delar denna uppfattning. Att inspektionerna ska vara oanmälda framgår också av gällande lagstiftning. Det är enbart i fall då det är viktigt att kunna träffa ansvariga personer, exempelvis vid godkännande av en anläggning, som föranmälan ska ske. har i uppgift att stödja och leda kommunerna i deras kontrollarbete. I har vi kunniga och engagerade livsmedelsinspektörer, och jag tycker att kommunerna har ett stort ansvar för att kontrollen bedrivs på ett bra sätt. ger de kommunala inspektörerna ett bra stöd via såväl vägledning som genom sin enhet för kommunstöd. Jag gör bedömningen att det inte är nödvändigt med några resursförstärkningar på central nivå. Även om jag självfallet anser att frågan om livsmedelskontroll är viktig anser jag att varje fråga ska behandlas i rätt sammanhang. Som svar på avslutande fråga kan jag säga att den kommande livsmedelsstrategin huvudsakligen berör andra delar av livsmedelssektorn. Jag ber dock att få återkomma med ytterligare detaljer om livsmedelsstrategin när det är dags för det. Avslutningsvis vill jag bara än en gång säga att säkra livsmedel är livsviktiga och att det inte finns några ursäkter för att fuska med vårt dagliga bröd. 30 (): När tog sin titt bakom köttdisken på fyra Icabutiker i visade det sig att butikerna hade märkt köttfärsen så att den såg färskare ut än den var. Programmet som visades visade också att det handlade om ett systematiskt fuskande. anmälde de fyra Icabutikerna till åklagare för brott mot livsmedelslagen. Flera av butikerna är också polisanmälda av miljö- och hälsoskyddsförvaltningarna i respektive kommun. uppdagades att det även hos , som till exempel har butikskedjorna och , har förekommit allvarliga brister vid märkningen. Även Coop har medgett att det har förekommit att varor märkts på fel sätt. Butiksanställda vittnar i medierna om ett systematiskt fuskande i hanteringen av fisk och räkor. Man öppnar paket, vänder filéer och paketerar om. Inom branschen finns det tydligen till och med ett uttryck för detta, ompack. Det sker helt rutinmässigt. Direktivet att märka om köttet har kommit från chefer. Etiketten har inte så mycket med verkligheten att göra, om man säger så, sade en tidigare butiksanställd till . Livsmedelsföretagen har givetvis ett enormt ansvar för att se till att de följer lagen, men trots polisanmälningar och tillsägelser från har ännu fler butiker åkt fast för köttfusk, till exempel i och . Fusket har pågått . Ica har känt till fusket . Handels ordförande ger Ica underkänt och anser att köttfärskrisen inom Ica är en chefs- och ledningsfråga. De anställda gör som de blir tillsagda, annars är det arbetsvägran. Att bevaka att butiken följer lagstiftningen är en tung börda att lägga på de anställda som har ett stort ansvar men låga löner. Frågan är om det omfattande fusket någonsin hade upptäckts om inte hade gjort det. Tydligt är i alla fall att landets livsmedelsinspektion inte hade upptäckt det systematiska fuskandet. Tydligt är också att fusket verkar vara så utbrett och omfattande att inte ens livsmedelsföretagen själva verkar kunna få kontroll över situationen. Vad kan då göras från politiskt håll? Något måste kunna göras. Borde inte antalet kontroller ökas kraftigt? Det vore nog en åtgärd som skulle få företagen att sluta fuska. Ökade kontroller skulle i och för sig innebära att högre avgifter skulle behöva tas ut, och kommunerna skulle behöva ökade resurser för att anställa fler kontrollanter. Men ministern säger i sitt svar att inga extra resurser bedöms behöva tillföras livsmedelskontrollerna och att inga åtgärder behöver vidtas förutom de som redan görs. De räcker för att marknaden ska följa lagen. Om jag tolkar jordbruksministerns svar rätt anser han inte heller att samhället bör ställa större krav på utbildning hos anställda inom livsmedelssektorn. Men menar ministern verkligen att vi från politiskt håll inte ska verka för att kontrollerna ska bli fler och kanske även grundligare? Menar ministern verkligen att inga politiska initiativ bör tas för bättre utbildning och medvetande inom livsmedelssektorn? 31 Jordbruksminister (): Låt mig först kommentera påståendet som jag uppfattade det, att livsmedel och förpackat livsmedel får märkas om. Svaret på den frågan är nej. Man får inte märka om till exempel förpackat kött. Det är bara om förpackningen är skadad som man får ge den ett nytt emballage och sätta på en ny etikett. Men det ska då vara med samma datum eller ett tidigarelagt datum, om man bedömer att varans hållbarhet är försämrad. Därom råder inget tvivel. Lagstiftningen är entydig. Vad kan mer göras? Utbildning är självklart alltid en källa till framgång och förbättring i olika typer av verksamheter. Men även på den punkten är lagstiftningen tydlig. Livsmedelsföretagare, inkluderande handeln, ska se till att den personal som sysslar med olika saker inom verksamheten och företaget har en adekvat utbildning. Att säga att man ska ha något mer än en adekvat utbildning bedömer jag inte att regering eller riksdag kan göra. Det är redan tydligt i det avseendet. Kan kontrollfrekvensen ökas? Den kontroll som utförs ska vara riskbaserad. Därför besöks olika butiker och företag olika ofta. Bedömer man att det behövs en högre kontrollfrekvens är det upp till myndigheten, i detta fall den kommunala myndigheten, att se till att så sker, men också ta betalt för den ökade kostnad som självklart detta för med sig. Det blir så att säga straffet för dem som inte följer den lagstiftning och de regelverk som finns på området. Låt mig också konstatera att det här med att kontrollerna ska vara riskbaserade ju innebär att antalet besök, som per regel och definition ska vara oanmälda, kan skilja från verksamhet till verksamhet. Det kan alltså skilja från företag till företag hur många besök man får. Därmed har man möjlighet att göra så men också ta betalt för detsamma. 32 (): Givetvis är det ett lagbrott att märka om köttförpackningar. Vad som har skett är dock flera sådana lagbrott och sådant fusk, och därför har vi denna interpellationsdebatt. I min interpellation föreslog jag också införande av obligatorisk utbildning för dem som hanterar livsmedel. Jordbruksministern uttalade sig i tv om att man skulle kunna tänka sig att införa ett matkörkort, även om det borde vara frivilligt för de små företagen. Jag vill upprepa frågan: Skulle man inte kunna tänka sig att införa ett sådant matkörkort med obligatorisk utbildning för alla som arbetar med livsmedel? Det har man till exempel i och , där det är obligatoriskt att genomgå en grundläggande utbildning i livsmedelshygien för att starta eller driva livsmedelsverksamheter. I måste man klara ett så kallat hygienkompetenstest, alltså ett test som är uppbyggt på olika ämnesområden, bland annat mikrobiologi och förorening av livsmedel, matförgiftningar med mera. Vi har inga sådana obligatoriska krav som de har i våra nordiska grannländer. De större livsmedelsindustrierna är nog medvetna om att man måste ha kompetent folk, men mindre livsmedelsindustrier, snabbmatsrestauranger och livsmedelsbutiker kan däremot behöva höja sin utbildningsnivå. Som jag sade tidigare är det väldigt viktigt att de som arbetar med ansvarsfulla arbetsuppgifter, ofta mot låg lön och med ett stort ansvar, får chans att utvecklas och ta sitt stora ansvar. Regeringen har föranmält en samlad livsmedelsstrategi. säger ministern att denna fråga knappast kommer att behandlas, men jag tycker nog att det vore naturligt om den gjorde det. Ministern ska återkomma. Vi får väl se om frågan trots allt kommer med. Jag vill också passa på att vidga den här debatten lite grann, för en annan central livsmedelsfråga gäller vår köttkonsumtion som sådan. Den ökar i och världen. Den har ökat med i storleksordningen sedan vi gick med i Europeiska unionen. Det är ett problem, inte bara hygieniskt sådant, utan också bland annat ett miljöproblem och ett djurhälsoproblem. har visat att boskapssektorn står för av de globala utsläppen av växthusgaser. Boskapssektorn är också en av de största orsakerna till förlusten av biologisk mångfald och påverkar den stora debatten om skogsskövlingen i världen. Det finns också en koppling till vattenfrågor. Hela köttdebatten, både hur köttet märks och hanteras i butikerna och hur det produceras, är en väldigt stor framtidsfråga. tror att konsumtionen av kött- och mejeriprodukter kommer att fördubblas till 2050. Men det är dags att vända skutan, och ett första etappmål skulle kunna vara att minska köttkonsumtionen i till nivån när vi gick med i Europeiska unionen. Jag tycker att även detta ska beaktas i livsmedelsstrategin vi ska ha en säker kötthantering, men vi ska också ha en strategi för att minska köttkonsumtionen i . 33 Jordbruksminister (): Låt mig först konstatera att den sista delen av inlägg var föremål för en särskild interpellationsdebatt för inte alltför länge sedan. I motsats till den debatt vi har var vi i den debatten inte särskilt överens. Låt mig i det här sammanhanget säga att jag upplever det som att och jag faktiskt är överens. Jag uppfattar det som att vi är överens om att lagstiftningen är klar och tydlig: Man får inte fuska när det gäller mat. Jag har också uppfattat att vi är överens om att huvudregeln är att inspektioner av butiker eller andra livsmedelsanläggningar ska vara oanmälda. Jag har slutligen uppfattat det som att har förstått att varje livsmedelsföretagare är ansvarig för att de livsmedel som släpps ut på marknaden är säkra. All personal som hanterar livsmedel ska ha relevant kunskap om livsmedelshygien och livsmedelshantering. Något avkall på de sakerna kan vi inte göra, , och gör vi inte heller. Apropå den debatt som har varit har det uppstått en diskussion om vi kan förstärka detta ytterligare. Ett frivilligt system med kompetensbevis för yrkesverksamma inom sektorn kan vara ett sätt att förbättra kunskaperna ytterligare. Jag har för avsikt att inom närtid ge uppdrag till berörda myndigheter i detta avseende. Låt mig avslutningsvis i detta anförande säga att vi inte får göra avkall på den lagstiftning som redan gäller . Personalen ska ha relevanta kunskaper. Sedan kan vi lägga lite extra ovanpå, men grundkravet kan vi, och ska vi, aldrig ge avkall på. 34 (): Jordbruksministern, alla andra och jag är säkert helt överens om att det är olagligt att märka om livsmedel. Vi är också helt överens om att det bör göras oanmälda kontroller. Vad vi inte är överens om är vilka initiativ vi från politiskt håll regeringen bör ta för att utbildningsnivån inom sektorn ska höjas och också för att kontrollerna ska bli mer frekventa. Det är säkert inte sista gången som jordbruksministern och jag debatterar kött ur olika aspekter må det vara hanteringen i butikerna, uppfödning av boskap för köttkonsumtion med dess påverkan på klimatfrågan, djurskydd, livsmedelsarbetarnas arbetsvillkor med mera. Det finns många problem i denna kedja som talar för att köttkonsumtionen av flera olika skäl bör minska. När det gäller hanteringen av kött, inklusive märkning, måste högre krav ställas på ledningen i företagen och på de anställda. Handeln måste helt enkelt leva upp till högt ställda krav på redlighet. Bättre utbildning och en ledning som sätter säkerhet, ärlighet och kundernas förtroende före kortsiktiga vinster är A och O i detta. De som jobbar med de så allvarliga kötthanteringsfrågorna måste få erkännande för sitt viktiga arbete. För att travestera en känd partikollega till jordbruksministern: i bör bli både smalare och säkrare. 35 Jordbruksminister (): Tack för debatten, . Debatten har kretsat kring ett oerhört angeläget ämne, nämligen mat. Den äter vi alla . Den ska vara säker och trygg. Är den dessutom god blir vi alla nöjda. Den lagstiftning vi har på området är strikt och relevant. För det som vi tillhandahålles i en affär, på en restaurang, ska det vara så. Det är företagarna som har ansvaret för att maten är sund, säker och trygg att äta. Trots detta har jag för avsikt att inom närtid ge adekvata myndigheter ett uppdrag har regeringens uppdrag att biträda att ytterligare förstärka detta. Grundkraven finns , nämligen att vi ska vara säkra när det gäller den mat vi äter. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi övergår till dagens frågestund, och jag vill hälsa statsråden välkomna. De statsråd som deltar är arbetsmarknadsminister , jordbruksminister , statsrådet , integrations- och jämställdhetsminister och försvarsminister . Övergripande frågor besvaras av arbetsmarknadsministern. 37 (): Min fråga är till arbetsmarknadsministern. Regeringens arbetsmarknadspolitik har så här långt varit ett stort misslyckande. När vi nu kan börja utvärdera alla de försämringar som arbetsmarknadsministern har varit med om att driva igenom framstår ordet fiasko som rimligt. Nystartsjobben har inte gått till dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. De har inte lett till permanenta anställningar. Att skänka 60 miljoner till aktieägare har inte skänkt några ungdomar jobb. Att lägga ned arbetsmarknadsutbildningen har visat sig vara en katastrof, både för dem som behöver utbildningen och för de arbetsgivare som skriker efter utbildad arbetskraft. 400 000 har lämnat a-kassan. Fackföreningar har fått vidkännas ett medlemsras när folk inte har haft råd att betala avgiften. Det här förstör balansen på arbetsmarknaden. Den gamle kristdemokratiske partiledaren kallar regeringens politik hjärtlös. är det för arbetsmarknadsministern att bekänna färg. Kommer den hjärtlösa politiken att fortsätta? Kommer högerns systemskifte att fullföljas, eller är det att sätta stopp? En början skulle kunna vara att slopa förslaget om obligatorisk a-kassa, att fort och kraftfullt rätta till det som behövs för att den svenska modellen med kollektivavtal kan fortsätta efter den så kallade Lavaldomen. Frågan blir: Är arbetsmarknadsministern beredd att besinna sig? 38 Arbetsmarknadsminister (): Det är snudd på komiskt att höra , med all respekt. Sedan vi övertog det fullständiga moras ni lämnade efter er, med var femte svensk i arbetsför ålder utanför arbetsmarknaden, har 155 000 personer lämnat utanförskapet och kommit i arbete. Det är en svensk som lämnar utanförskapet, får en arbetsgemenskap att känna trygghet i, får en lön att leva på och en framtid att se fram emot. Den här regeringen driver en politik för full sysselsättning. Alla som vill och kan vara med på arbetsmarknaden ska ha möjlighet att vara det. En svensk de 155 000 motsvarar 3 , 12 och 640 Färna i , bara för att ta några exempel. Det här är inte statistik och siffror, utan det är enskilda människor som får en lön att leva på och en framtid att se fram emot, som er regering förnekade dem. 39 (): Det som händer nu är inte på grund av den arbetsmarknadspolitik som arbetsmarknadsministern står för, utan trots den arbetsmarknadspolitiken. Bara den som vill ha ett systemskifte i kan undvika att kalla den förda arbetsmarknadspolitiken ett misslyckande. På punkt efter punkt försvagar man de anställda och deras organisationer. På punkt efter punkt driver man fram ökade klyftor och större löneskillnader. Är det inte dags att erkänna att det är detta som är målet, att det är systemskiftet i politiken som man nu vill framhålla och att det är därför som man tycker att det här är en lyckad politik? Som det har sagts tidigare: Man blinkar åt vänster och svänger åt höger. Är det inte dags nu att komma till skott och erkänna att man är så nöjd därför att det är detta man vill uppnå, att man vill uppnå ökade skillnader och vill uppnå större konkurrens och lönedumpning på den svenska arbetsmarknaden? Det är just det man har lyckats med. I ljuset av det kan jag förstå att man är nöjd och tycker att det här är lyckad politik. Är det inte dags att erkänna att det är detta som är målet? 40 Arbetsmarknadsminister (): Det stora systemskiftet i svensk politik var de när Socialdemokraterna övergav arbetslinjen, när ni permanentade utanförskapet på den nivå som gjordes ni hade på er, där var femte svensk var i utanförskap, där var femte svensk förnekades möjligheten att komma tillbaka och leva på ett eget arbete. Att ni inte har dragit några som helst slutsatser av det är för mig en gåta, och att ni i opposition fortsätter att driva en politik som permanentar utanförskapet och tvingar fler att lämna arbetsmarknaden. Det är totalt oansvarigt. konstaterade alldeles , i decemberrapporten, att är den arbetsmarknad i hela OECD-området som har den snabbast växande sysselsättningen bara som ett exempel. Man kan välja att tro att det där var något hokuspokus som ni trillade dit på för tio eller , men det är klart att politik betyder någonting, att det har effekt. Och det är klart att de åtgärder som syftar till att göra det mer lönsamt att arbeta och billigare och enklare att anställa och förbättra matchningsfunktionen på arbetsmarknaden får effekt. Det är det vi också ser när en person kommer tillbaka i arbete. Dumpning av torsk i 41 (): Jag har en fråga till jordbruksministern angående dumpning av torsk i . Kritiken mot den här dumpningen är massiv, och den är också berättigad. Det är ett fruktansvärt resursslöseri att dumpa så stora mängder död fisk tillbaka i havet, och det är på grund av nuvarande kvotbestämmelser. Reglerna måste förändras, och detta kan ske med ganska enkla och snabba medel. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att minska dumpningen av torsk i ? 42 Jordbruksminister (): Tack för frågan det är en angelägen frågeställning. Utkast innebär att upptagen fisk slängs tillbaka i havet. Den som tror att fisken överlever har fel. Den dör av det vi på svenska kan kalla dykarsjuka. Det är ett resursslöseri som måste undvikas. Det pågår , herr talman, ett antal försök med att använda selektiva redskap och där man inte tillåts slänga tillbaka utan får avräkna allt som man har tagit in i båten på den kvot som finns tillgänglig. Dessa försök ska vi dels utvärdera, dels ta vara på och använda i till exempel de vatten som talar om, nämligen , där nämnd art också är hotad. 43 (): I allmänhetens ögon framstår fiskarna som de största miljöbovarna, som slänger tillbaka död fisk i havet. Men i själva verket får ju fiskaren leva enbart efter de regler som är uppsatta. När yrkesfiskaren råkar överskrida sin kvot får han inte lasta över fisken till någon båt som ligger bredvid som inte har lyckats fylla sin kvot. Det skulle kunna underlätta resursslöseriet. En annan åtgärd vore att låta båten ligga i land och avräkna de dagar som han har överskridit sin kvot med. På det viset slipper man all dumpning. Det går åt mindre bränsle. Det är enkla åtgärder, som snabbt skulle kunna sättas in. 44 Jordbruksminister (): Vad beträffar har vi inom den europeiska unionen kommit överens om att göra vad som kan göras med de åtgärder som finns för att bringa ned utkastet till mot vad det är . För att detta ska vara möjligt måste en massa åtgärder vidtas, bland annat att införa selektiva redskap men också pröva metoder som tar upp. Den erfarenhet som vi kommer att få i ska vi självklart använda i när de försöken är genomförda. Jag tar med de exempel som här nämner inför de förhandlingar som ska ske vad gäller fisket . 45 (): Jag har en fråga till försvarsminister . Skogsnäringen är en av viktigaste näringar med betydelse för ekonomi, arbetstillfällen, regional utveckling och så vidare. En liten men viktig pusselbit i det sammanhanget är skogsbrandflyget. lät den socialdemokratiska regeringen detta förfalla, och det upphörde runt om i landet med påföljd att vi fick många skogsbränder i onödan. En av alliansregeringens första åtgärder var att medverka till att detta kunde återupprättas . Det gav god effekt. Det här bygger på att det finns många små flygklubbar och flygfält runt om i landet. Verksamheten riskerar nu att tvingas upphöra igen på grund av EU-direktiv om att beskatta flygbensinen rakt av. Det kan vara berättigat att beskatta flygbränslet på olika sätt, men det är viktigt att det inte drabbar en sådan viktig verksamhet. Jag undrar helt enkelt vad försvarsministern, som har ansvar för räddningstjänst och den typen av verksamhet, avser att göra för att trygga skogsbrandflygets framtida verksamhet. 46 Försvarsminister (): Tack, , för en angelägen fråga! Det är alldeles korrekt som du säger att regeringen har återinfört statlig finansiering av skogsbrandflyg. I regleringsbrevet för ingår och framgår att ska säkerställa att det genomförs skogsbrandflyg i tillräcklig omfattning över landet. Anledningen är att det är en viktig verksamhet. Det krävs också flygövervakning för att man ska kunna hantera de stora arealer det är frågan om. Den fråga du ställer är en fråga som rör , och det är en skattefråga. Det är alldeles korrekt som du säger att har tagit fram ett pm där man föreslår en ändring av beskattningsreglerna. Det är ute på remiss just , fram till . När remissinstansernas synpunkter inkommer är det upp till regeringen och att ta ställning. Det finns alltså ännu ingen linje som är färdig och beslutad i frågan. 47 (): Det gläder mig att regeringen inte på något sätt har bundit sig för detta. Men jag befarar ändå att det kommer att bli komplikationer. Jag vill på det här sättet uppmärksamma försvarsministern och regeringen på frågan. Det är oerhört viktigt att man parerar detta på något sätt och ser till att dessa små flygklubbar och de små flygfälten ute i skogen framför allt uppe i , där det är väldigt decentraliserat kan överleva på olika sätt och att man inte kastar ut barnet med badvattnet när man får en flygbensinskatt. 48 Försvarsminister (): och jag är säkert överens om att det i grunden är den enskildes ansvar att vårda och övervaka sin egendom. Vi har en för brandinsatser, till exempel. Därutöver har den här regeringen ansett att det är viktigt att kan göra kompletterande insatser och har därför gjort det möjligt för dem att använda också statlig finansiering, till dels när det gäller skogsbrandflyget. är detta en skattefråga som är ute på remiss. Jag tror att regeringen från Försvarsdepartementets sida har markerat en vilja och intresse. Däremot är skattefrågan ännu öppen, och remissförfarandet pågår fortfarande. Det visar att och jag får anledning att återkomma i ärendet. Vi har ögonen på det. 49 (): Min fråga är till jordbruksminister . Jordbruksministern talade i en tidningsintervju om EU:s fiskeavtal med fattiga länder. Han utgår där från att det bara är fiskevatten som länderna själva inte kan utnyttja som arrenderas ut. Så verkar inte vara fallet i till exempel , där ett nytt fiskeavtal med EU är högst aktuellt. fiskeforskare menar att EU tar för mycket blekfisk, men regeringen behöver ju pengarna. EU:s trålare konkurrerar med samma begränsade bestånd som lokala fiskare. EU har hävdat att om EU:s fiske ska minska måste också fiske minska.