prot · GV09100 · 2008-04-22 00:00:00 — Det finns en lång lista med alltifrån semesterlagen, kraven på dokumentation i föreskrifterna för systematiskt miljöarbete, som gör blankettöversyn, SCB som gör en-dörr-in-lösning, kemikalielagstiftning som slås samman, företag som exporterar och importerar och som får det enklare att göra det, och jordbruksföretagen som lämnar en uppgift till samlade myndigheter. Det finns en lång lista. Det är viktigt att se att detta ska göra skillnad i företagens vardag. Det är lite olika branscher och företag av lite olika storlekar som drar nytta av det. Men det är ett bra arbete som är på gång. Socialdemokraterna vill höja skatten på att anställa unga. Ni vill höja skatten på att anställa invandrare. Ni vill höja skatten på att anställa långtidsarbetslösa och långtidssjuka. Jag tycker inte att det är bra. Vår politik har lett till att 164 000 färre är i utanförskap. De som hade det svårast att komma in på arbetsmarknaden har fått det lättare. De har fått en möjlighet att komma in och visa upp sig. Tala om för landets invandrare, landets unga, landets långtidsarbetslösa och landets långtidssjuka varför de ska få höjda kostnader för att de ska få en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden! Det svaret är ni dem skyldiga. 56 (): Man ska inte kommentera dem som inte har ytterligare replikrätt, men låt mig säga en sak. Jag roade mig med att gå in på företagarorganisationernas hemsidor apropå det som sade om den företagsfrämjande politiken. På många sidor står det ungefär så här: Vi tror fortfarande på regeringen, men börjar det bli dags att leverera. Det är en sammanfattning av det som står på många sidor jag ska inte säga på de flesta, för jag har inte gjort någon statistisk undersökning. Men det står så på väldigt många sidor. Jag tror också att strukturellt arbete ger effekt. Där är vi överens, och jag. Men det innebär att man inte bara kan ägna sig åt strukturer. måste man sätta i gång och leverera. Nummer ett av det som har sagt är: Sedan regeringen tillträdde har reglerna blivit krångligare. Nummer två är: Med de förslag som eventuellt kan komma minskar regelbördan med 10 miljarder. Det är vad har sagt. Det måste man vara tydlig med. Jag tänker inte ta diskussionen om hushållsnära tjänster i sak. Men vi kan konstatera att man inte kan säga att man inför lite nya regler bara för att det är bra för företagen. Då har man de facto tappat fokus på hela debatten. Det tredje som jag tycker är viktigt att komma ihåg är att långtidsarbetslösheten bland ungdomar ökar, fru talman. Den minskar inte. Det finns mycket att säga om det, men det är inte riktigt det som är ämnet för den här debatten. Den handlar snarare om hur vi ska få ned regelmängden för företagen. För vår del innebär det att vi tycker att man ska minska reglerna . Vi tycker att det är en viktig fråga. Däremot kan vi aldrig ställa upp på en politik där man har en regering som bara ägnar sig åt organisation och inte konkret åt vilka regler som ska tas bort. 57 Näringsminister (): Jag förstår om är besviken över att vi lyckas, men det får han försöka leva med. Jag läser innantill i Näringslivets regelråds bedömning av vårt förenklingsarbete: NNR uppskattar att de förenklingsåtgärder som regeringen hitintills har genomfört och aviserat innebär besparingar med för företagen. NNR anser att nu när infrastrukturen för bättre regelgivning och regelförenkling kommer på plats är förutsättningarna goda för ett bättre företagsklimat i . Det är inte jag som säger det, det är inte utredningstjänsten som säger det, och det är inte oppositionen som säger det, utan det är faktiskt Näringslivets regelråd. Och det är rätt viktigt, för de är en viktig part när vi nu sammanfattar och jobbar med allt detta. Att sedan Socialdemokraterna är lite avundsjuka på att vi lyckas får jag försöka leva med. Jag tror att det är bra om studerar hela den långa listan med åtgärder, dels sådana vi har vidtagit, dels sådana vi kommer att vidta. Det finns naturligtvis en hel del saker som ni aldrig kommer att tycka är bra. Men hushållsnära tjänster är en bra åtgärd även om det för en del innebär vissa avgränsningar. Men det innebär ändå att det finns 5 000 företag och 40 000 svenskar som har fått möjlighet att få skattereduktion för hushållsnära tjänster. Det är en bra sak för . Min ambition som näringsminister är att se till att både skapa bra företagsklimat och att göra det enklare. Eftersom jag är en stark kvinna kan jag hålla flera tankar i huvudet . Jag jobbar med båda de här sakerna. Det skulle vara intressant att veta varför Socialdemokraterna inte tycker att regelrådet är ett väl fungerande system för att granska reglerna. Jag fick inget svar på det. Jag tror att det är en bra hållhake på alla regeringar oavsett kulör. Jag tycker att det är otroligt underligt att man nu vill öka kostnaden för unga, invandrare, långtidsarbetslösa och långtidssjuka genom att öka arbetsgivaravgifterna för dem. Där är ni också svaret skyldiga i den kommande debatten. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 9 § Svar på interpellation 2007/08:540 om basindustrins behov av en aktiv näringspolitik 58 Näringsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att stärka samverkan mellan staten och basindustrin. Låt mig först säga att jag delar interpellantens åsikt att det är glädjande att det multinationella företaget bestämt sig för att satsa stora summor på sin verksamhet i . Den svenska basindustrin med sin kunskapsintensiva produktion är mycket viktig för svensk ekonomi och för framtid. måste man komma ihåg att dessa industrier är utsatta för internationell konkurrens. Företagen tävlar med konkurrenter som är verksamma över hela världen både inom och utanför EU. Det är av högsta prioritet för mig att skapa ett näringsklimat som stärker svenska företags internationella konkurrenskraft. I den globala konkurrensen måste det också vara attraktivt för såväl inhemska som utländska intressen att investera i och i svenska företag. För att klara de globala utmaningar vi nu står inför måste ha ett företagsklimat i världsklass. Det är min uppfattning att tillväxt och konkurrenskraft framför allt främjas av goda generella villkor för företagsamhet och näringslivets utveckling. Väl fungerande konkurrens, öppna marknader och fri handel är naturligtvis viktiga element i detta sammanhang. Åtgärder för att tillgodose industrins krav på högkvalificerad arbetskraft och kompetens, effektiva innovationssystem, en trygg och säker råvaruförsörjning samt en balanserad energi-, klimat- och miljöpolitik är andra grundläggande utgångspunkter för att understödja ett konkurrenskraftigt näringsliv. För att möta klimatutmaningarna kommer näringspolitiken att ges ett tydligt grönt fokus. Målsättningen är att klimat- och miljöutmaningarna ska utnyttjas som hävstång för nya jobb, ökad export och ökad tillväxt. Regeringen arbetar målmedvetet med dessa frågor i samverkan med näringslivet och avser att fortsatt driva dem såväl nationellt som internationellt. Regeringen har även genom den regionala tillväxtpolitiken vidtagit en rad åtgärder för att skapa ett bättre företagsklimat och förutsättningar för en stärkt utvecklingskraft i hela landet som är positiv och angelägen för företagen, kommunerna och regionerna i hela . Genomförandet av denna politik är dels beroende av insatser inom flera olika politikområden, dels anförtrott den lokala och regionala nivån. har ett landsbygdsprogram som sträcker sig och som omfattar totalt . Regeringen arbetar nu också med en nationell strategi för att stärka landsbygdens utvecklingskraft. Syftet med denna är att ta fram och utveckla förslag som tar till vara den utvecklingspotential och de resurser som finns på den svenska landsbygden. Det som är bra för landsbygden är bra för hela , och en mer balanserad regional utveckling är till fördel för alla delar av landet. Ju mer av globala mål och styrmedel vi kan åstadkomma, desto bättre. Därför är regeringens inställning att de svenska målen och styrmedlen måste samordnas i första hand med EU, men helst globalt eftersom svenska företag konkurrerar med andra globala företag. Risken finns annars att miljöförstöring exporteras till andra länder med lägre skatter på miljöskadlig verksamhet. 59 (): Anledningen till att jag lyfte upp dagens interpellation är att jag var och besökte kommun. Jag var på ett möte om infrastrukturfrågan i . Det kan kopplas till att Outokumpu, järnverket i , satsar 1,8 miljarder på sin verksamhet. Det får naturligtvis konsekvenser för infrastrukturen och även för arbetslösheten. Man säkrar ett antal arbetstillfällen i . Men då uppstår ett behov av mer satsningar på infrastruktur. Frågan om infrastrukturen har jag ställt till . För att koppla ihop det med en aktiv näringspolitik måste man också väva ihop de här insatserna. Om regeringen inte satsar på någon infrastruktur är frågan vad man gör i stället för basindustrin eftersom basindustrin är en väldigt viktig industri för . Det är en tongivande industri på många orter, framför allt på många gamla bruksorter. Därför har jag lyft upp den här frågan och visat att det inte räcker med att företagen satsar, utan det måste också finnas ett samhälle. Min partikamrat brukar prata om armkroken mellan samhället och företagandet där näringslivet gör sina satsningar men där också staten måste ta ett ansvar. Därför blir jag lite förvånad när jag läser i svaret från att det är viktigt att försöka skapa ett klimat där utländska intressen ska investera i och i svenska företag. Jag är inte förvånad för att hon skriver det utan för att regeringen drar ned på Investment in som jobbar med investeringar i . Deras budget drar man ned med en fjärdedel. Dessutom pratar i svaret till mig om industrins krav på högkvalificerad arbetskraft. Är det någonting vi möter när vi är ute på olika arbetsplatser är det problemet att man inte kan rekrytera kvalificerad arbetskraft. Regeringen säger att det är jätteviktigt som man i princip slaktar arbetsmarknadspolitiken, drar ned på kvalificerade yrkesutbildningar och så vidare. Dessutom pratar man om att försämra gymnasieskolan så att de som går ut inte ska ha den kompetens som behövs för att söka vidare. Svaret andas en typ av politik, men om vi tittar på vad regeringen egentligen genomför ser jag inte riktigt vad som finns där. Till basindustrin hör inte bara järnverk utan även andra verksamheter, bland annat fordonsindustrin. Där har jag kunnat läsa mig till att tyckt att regeringen inte alls har samma ansats när det gäller stöd till de här branscherna som den socialdemokratiska regeringen. Jag skulle vilja höra vad anser om det. Dessutom har den nuvarande statministern tidigare kritiserat både och för att de bryr sig om basindustrin och dess verksamhet i och tar den industrin på allvar. Den är inte på väg ut ur . Det är snarare tvärtom. Den finns här, och den är viktig. Jag skulle vilja veta vilka åtgärder egentligen ämnar vidta för att stärka samverkan mellan staten och basindustrin. I svaret står det att man tycker att saker är viktiga, men jag uppfattar inte att regeringen genomför den politiken. 60 (): Jag är tacksam för att har tagit initiativ till den här diskussionen om basindustrin som är så ohyggligt viktig för många län och för oss som bor i basindustristarka län. hävdar att det viktigaste är det generella företagsklimatet och insatser från den regionala och lokala nivån. Det är väl dagens understatement på något sätt, men låt oss ta fasta på det budskapet i svaret. Om kommer att bjuda in industrin till överläggningar om ytterligare åtgärder på klimatområdet, vilket jag läste i tidningen, vilka morötter tar då med sig till det mötet? Vilka insatser är staten beredd att göra för att både stötta och stimulera en nödvändig omställning och klara jobb och utveckling i svensk basindustri? Jag är rätt säker på att känner till verksamheten inom klustret Paper Province i . När EU lät undersöka över 2 000 kluster i 32 länder med avseende på deras innovationskraft var det 16 kluster i som fick högsta betyg. Ett av dem låg i . Det var Paper Province i . Som en del i detta klustersamarbete finns ett internationellt center för energieffektivisering, , som är det första i världen som fokuserar på produkter och tjänster för pappers- och massaindustrin. Denna verksamhet kom i gång mycket tack vare offentligt stöd från bland annat region . fick Paper Province stöd från den förra regeringen men motstånd från allianspartierna när det handlade om ersättningsjobben efter försvarsomställningen. Jag vet att verksamheten Paper Province tycker att man får lägga alldeles för mycket kraft på att jaga och söka offentliga pengar och på omständliga ansökningar om forsknings- och utvecklingsbidrag etcetera. Kommer regeringens ambitioner när det gäller förenklingsarbete också att omfatta stora och viktiga områden som forskning och utveckling? Kommer det att märkas en förenklingsambition också i den kommande forskningspropositionen? Kommer regeringen över huvud taget att arbeta med stimulanser för basindustrins fortsatta omställning, med tanke på att exempelvis Klimpbidraget har tagits bort, som ju faktiskt var en väldigt viktig del. Att landsbygdsprogrammets medel är avsedda för basindustrin var för mig en nyhet när jag läste det här svaret. Jag skulle därför uppskatta om näringsministern kunde exemplifiera väldigt konkret hur landsbygdsprogrammets medel ska komma till nytta i basindustrins utveckling. 61 HANS (): Basindustrin har varit ryggraden i svensk ekonomi och kommer nog att så vara framåt. I och för sig blir det färre sysselsatta direkt i basindustrin, men växer det väldigt starkt fram en stor tjänstesektor som är helt beroende av basindustrin för sin fortlevnad. Den viktigaste delen av basindustrin är nog ändå skogsindustrin, som har varit enormt framgångsrik och stått för och fortfarande står för en väldigt stor del av nettoexport. Men just nu är det lite besvärligt. Skogsindustrin blir pressad från tre håll. Det handlar om stigande råvarupriser, det handlar om höga och stigande energipriser och inte minst just nu också om en låg dollarkurs. När landets tyngsta näring har det tungt tycker jag att man kan förvänta sig ett agerande från näringsministern. Det räcker inte med allmänt tal om att stärka konkurrenskraften och satsa på ett landsbygdsprogram. Det är nog bra med ett landsbygdsprogram, men precis som sade påverkar det ju inte vare sig råvarupriser eller energipriser. Jag begär inte att regeringen ska kunna påverka dollarkursen. Det är alltför stora krafter som styr den. Men varken råvarupriserna eller energikostnaderna är helt omöjliga för regeringen att påverka. Jag måste fråga: Har regeringen verkligen gjort alla diplomatiska ansträngningar man kan för att förhindra införandet av de ryska virkestullarna, som ju är förödande för hela frihandelssystemet och förödande för både den svenska och den finska skogsindustrin? Det är möjligt att regeringen har gjort allt man kan, men tyvärr är resultatet väldigt magert. Energipriserna och energikostnaderna har varit den starka konkurrensfördel som mycket av den framgångsrika basindustrin har byggt på. Denna konkurrensfördel har steg för steg försvunnit, och har vi egentligen inte särskilt mycket lägre energipriser än konkurrentländerna. Och det är i en situation där vi har de kanske lägsta produktionskostnaderna för elenergi som något land i världen har. Vi borde egentligen, med undantag av , kunna hålla lägsta energipriser. Men tyvärr är det inte så, utan vinstnivåerna i de energiproducerande bolagen har stigit till astronomiska nivåer. Jag ser ingen annan lösning på det här än att regeringen ger tydligare ägardirektiv till , som ju är det statliga bolag som vi faktiskt förfogar över, att arbeta mer långsiktigt och jobba mer med långa elavtal för den elintensiva industrin för att ge den konkurrenskraftiga energipriser. Det finns ingen anledning, som jag ser det, att vi ska prisa ut vår viktigaste energinäring bara för att öka priserna i det statliga elproducerande bolaget. 62 Näringsminister (): Eftersom jag kommer från de trakter som jag gör, tror jag att jag förstår basindustrins villkor väldigt väl. Jag ser gruvnäringen växa som aldrig förr, naturligtvis mycket tack vare den öppning av prospekteringen som den förra borgerliga regeringen genomförde. ser vi gruvföretag från hela världen komma till för att undersöka vad vi har för råvaror, som i många fall också blir brytvärdiga. De exempel som nämns på investeringar är helt otroliga, till exempel 2 000 jobb i och den utveckling som vi såg i och när man fann fyndigheterna där. Detta händer också på många andra ställen. Skogsindustrin är lika viktig. Naturligtvis utsätts man nu för en tuff konkurrens, inte minst på grund av att dollarns värde har sjunkit. Men skogsindustrin har ändå en framtid, därför att dess råvara kommer att vara viktig också framöver. När jag lyssnar till socialdemokrater, beroende på vilka det är som är här och debatterar, har jag väldigt svårt att få det att gå ihop. Ena gången är det ett gäng här som pratar om basindustrins stora betydelse. Basindustrin ska ha låga energipriser, de ska ha goda villkor och allt möjligt. Sedan går det tills jag får en ny interpellation som handlar om hur vi ska ha höga miljökrav och hur vi ska ha högre miljökrav och högre ambitioner i är vad man har utomlands. När jag träffar svensk basindustri säger de så här till mig: Vi konkurrerar globalt. Om vi ska kunna klara att vara kvar i och i måste vi ha villkor som är någorlunda likvärdiga med dem som våra konkurrensländer runt om i världen har. Därför är Socialdemokraternas hållning så orimlig. Ni säger att vi ska minska koldioxidutsläppen och att vi ska göra det bara här i ni har ännu inte redovisat någon handlingsplan som skulle leda till detta medan vi säger: Låt oss ta , varav i , och sedan kan vi göra en del utomlands. Vi har dessutom en handlingsplan som är rätt tuff i sig för att åstadkomma detta. Vi säger också att vi måste få en global överenskommelse så att den svenska basindustrin kan ha samma spelregler som basindustrin i övriga och i övriga världen. Mina vänner, ni har dubbla budskap. Å ena sidan vill ni ha jättehöga miljöambitioner. Å andra sidan vill ni hålla er väl med svensk basindustri. Jag tror att det är den balanserade hållning som gör att svensk basindustri känner större tilltro till oss när det gäller att leda det här landet. Vad är det som krävs i svensk basindustri? Bland annat behövs det bättre utbildad arbetskraft. Det misslyckande som ni stått för när det gäller skolpolitiken är ju en av förklaringarna till att vi inte har välutbildad arbetskraft . gör vi reformer på det området, tack och lov. Det är inte mer av Amsutbildning som svensk basindustri vill ha, utan de vill dels ha kvalificerat folk som har fått en bra grund i och gymnasieskolan, dels att det ska finnas en högre utbildning som passar deras behov. Innovationspolitiken är viktig. Vi behöver bygga fler kluster kopplade till svensk basindustri. Det är också den ambition i forsknings- och innovationspropositionen som vi lägger fram . Långsiktig klimat- och energipolitik är också en sådan sak som är kopplad till globala villkor liksom infrastruktur, helt givet. Vi gjorde den enskilt största satsningen på mycket länge i en budget nu senast med 1,2 miljarder på skötsel och underhåll. Det fattades 100 miljarder i sossarnas gamla planer, och de påminde rätt mycket om sovjetiska femårsplaner, det vill säga otroligt höga ambitioner men inte motsvarande pengar. Man säger att det var ett dukat bord. Ja, det var dukat med räkningar som var inskickade från alla håll och kanter i . Det är därför vi också har en situation där vi måste fylla på för att få en infrastruktur som fungerar i hela . 63 (): gör sin analys av det hon övertog . Jag måste bara för protokollets räkning konstatera att far med osanning. Vi är en av starkaste ekonomier. Vi har sjunkande arbetslöshet. Ni tog över i högkonjunktur. Staten har en välfylld kassa. Den här regeringen väljer att sänka skatterna med 65 miljarder. Det är klart att man kan bli fundersam när ministern står och skryter med en satsning på 1,8 miljarder på infrastruktur. Det behöver naturligtvis satsas mer. Det är därför vi har den här debatten. Vi tycker att det är viktigt att man satsar både på arbetsmarknadspolitiska utbildningar och på den reguljära utbildningen. Satsningen på teknikcollege bland annat i län har varit en jätteviktig del. Det finns faktiskt en basindustri som efterfrågar inte bara gymnasiala utbildningar utan någonting mer. Det man nu säger från den borgerliga regeringen är: Nej, utbildning är inte så viktigt. Hushållsnära tjänster är viktigt. Vi satsar ett par miljarder på det också. Vi pratar om en industri som omsätter massor med pengar och bidrar till stora exportintäkter till . Det är klart att jag blir lite förvånad när jag inte får några svar på mina frågor, vad man egentligen vill göra konkret. Om jag ska ta ett konkret exempel kan jag nämna att vi presenterade vårt besked för svensk fordonsindustri. Vi säger att ni är viktiga för , ni är viktiga för jobb, konkurrenskraft och forskning. Därför är vi beredda att satsa pengar på gemensamma fordonsforskningsprogram. När får industrin sådana besked av ? Det undrar jag, herr talman. Det vore intressant att få reda på. Jag tycker också att det är viktigt när man diskuterar infrastruktursatsningar att säga att det faktiskt sker en överföring av kostnader på kommuner och landsting. Om kommuner och landsting ska överta satsningar på infrastruktur är det klart att de inte kommer att ha råd att satsa så mycket som de kanske måste göra på utbildning. På en mindre ort, till exempel, där man nu diskuterar hur många skolor man kan behålla är det klart att man ställs inför väldigt tuffa beslut som man har en industri som efterfrågar större satsningar på infrastruktur. Och de pengarna har inte den här kommunen att bidra med själv. Det är därför jag tycker att det är viktigt att se helheten i politiken på både område och område, som vi nu diskuterar. Jag tycker att det blir konstigt när vi får höra kritik från den borgerliga regeringens företrädare för att vi inte tar basindustrin på allvar. Det är precis det vi gör. Vi tar deras frågor på allvar. Jag har inte tagit som min uppgift att framföra deras synpunkter i alla frågor, det tänker jag inte göra, utan det jag efterfrågar är att vi har en bra politik som också ger möjlighet till nya jobb på de orter där basindustrin finns. Då krävs det också att regeringen gör någonting när det gäller näringspolitiken och inte bara pratar. Jag skulle i alla fall vilja veta på vilket sätt basindustrin gynnas av att man drar ned på arbetsmarknadspolitiken. Jag skulle gärna vilja veta hur basindustrin kan gynnas av att man ställer lägre krav på dem som ska gå i gymnasiet . Jag skulle också vilja veta hur basindustrin kan gynnas av att man sänker skatten och subventionerar hushållsnära tjänster. Jag kan inte se den kopplingen. Och jag skulle vilja veta hur regeringen ställer sig till de branschprogram som vi har tyckt vara viktiga. Det är en viktig näringspolitik för . 64 (): Jag tycker att det skulle vara bra om åtminstone försökte att svara på de frågor som vi tre ställer i den här interpellationsdebatten. Jag talade om ett framgångsrikt projekt, ett av de 16 bästa i , nämligen Paper Province och det särskilda projektet för energieffektivisering. Ni kan naturligtvis, precis som vi, välja att ta en del av vinster till investering i exempelvis basindustrins energieffektivisering, om viljan finns. Vi konstaterar att viljan saknas. De allra flesta kommuner med basindustri är kommuner som inte längre växer befolkningsmässigt. De allra flesta län, landsting eller regioner med mycket basindustri är inte heller de som befolkningsmässigt växer. har regeringen fryst bidragen till den lokala och regionala nivån med hänvisning till att skatteintäkterna ökar. Det är visserligen sant.