prot · GV09107 · 2008-05-08 00:00:00 — Vidare ska frågan om det så kallade tredjepartstillträdet, det vill säga rätten för tredje part att få tillträde till rörledningarna, utredas liksom huruvida fjärrvärme bör skiljas från produktionen av den värme som distribueras genom ledningarna. Frågan om tredjepartstillträde är dock mycket komplicerad och måste utredas vidare innan en sådan rättighet kan ges. Det är utan tvekan så att de lagändringar som föreslås i propositionen kommer att stärka kundens ställning på fjärrvärmemarknaden. 119 PER () replik: lyckades i sitt korta anförande säga att de stödsystem som har funnits för att till exempel stödja fjärrvärme och på andra sätt minska klimatpåverkan var ineffektiva och att man ska ersätta dem med effektiva system. De utvärderingar som har gjorts av till exempel Klimat- och investeringsprogrammet, Klimp, har tvärtom visat att de systemen är väldigt effektiva, har en väldigt bra funktion och ger en stor miljöeffekt per satsad krona. sade också att den borgerliga regeringens nya alternativ, Hållbara städer, är under utveckling. Då tycker jag att det vore väldigt svårt att stå i talarstolen och säga att det skulle vara mer effektivt än vad det som man tog bort var. Om man inte ens har ett färdigt förslag är det svårt att är effektivt. Det återstår verkligen att se vad det får för konsekvenser och om det är ett effektivt system. Faktum kvarstår att det system som man tyvärr slopade och tog bort har visat sig vid utvärderingar vara just ett effektivt system. Sedan lyfter upp att man från fjärrvärmeleverantörerna ska vara tvungen att presentera vad man baserar sin prissättning på. Det är svårt att säga att det är negativt. är det väldigt svårt att se att det skulle få någon konsekvens. Om man nu som kund har tillgång till de beräkningsgrunder som fjärrvärmebolagen använder, vad ska man göra med de uppgifterna? Vad ska jag använda dem till? Jag har ingen möjlighet att välja någon annan leverantör om jag tycker att beräkningarna är åt skogen. Jag sitter ändå fast med samma leverantör som jag satt fast med från början. Att ha tillgång till data är aldrig negativt. Men det är inte någon lösning eftersom vi inte har någon möjlighet att välja på en fungerande marknad. Att bara leverera prisuppgifter och ställa krav på det tycker jag inte är någon form av lösning för att få tillgång till en fungerande marknad. Problemet är att informationen måste kunna användas. Använda den kan man göra bäst om man har en fungerande marknad där man kan välja mellan olika leverantörer. 120 () replik: Låt mig först säga att det nu sker flera förbättringar, som du själv var inne på. Det blir en bättre transparens för prissättningen. Det är självklart att det är positivt. Det säger sig självt att det är mer positivt att ha dessa fakta än att inte ha dem. Det är också positivt för konsumenterna att man har tvungen att sätta sig vid förhandlingsbordet som producent och ändra avtalen. Det talas om att staten ska fixa det perfekta systemet. Det är klart att det system som föreslås inte är perfekt. Det kommer alltid att finnas förbättringspotential. Man måste sträva efter att parterna tar hand om det själva, eller hur Per ? Är inte detta det rimliga? 121 PER () replik: Att säga att det här förslaget har förbättringspotential var nog dagens understatement. Jag skulle vilja säga att potentialen är enormt stor. Frågan var varför staten skulle gå in. En anledning är väldigt tydlig. Aktörerna på marknaden har sett att det inte fungerar. Vi har inte en fungerande marknad. Man har tillsammans försökt att lösa problemet. Man har försökt att sätta sig i ändlösa förhandlingar för att komma överens om ett system, men man har inte lyckats. Det är vad som gör att båda parterna, både de som säljer värmen och de som köper värmen, säger: Vi klarar inte det här själva. Vi behöver att staten går in och hjälper oss med en prisprövning. En annan anledning är att staten till skillnad från den enskilde villaägaren har tillgång till experter. Staten har tillgång till som har expertis på just energiområdet. Den har möjlighet att följa marknaden genom sin verksamhet. Den har också möjlighet att ha människor som har expertkunskaper och kan gå in och ta en diskussion med fjärrvärmebolagen. Den enskilda villaägaren har ingen som helst möjlighet att göra något sådant. Det finns ingen möjlighet att ställa upp samma resurser som villaägare som till exempel eller Fortum har. Det gör att funktionen att ha en förhandling blir enormt skev. Det måste också se. Att tvinga fram en förhandling mellan en villaägare och energibolaget blir ingen verklig förhandlingssituation. Det blir bara en skenförhandling. Tyvärr kommer även den medlingsinstans som man inför inte heller att ha någon verklig funktion. Det är framför allt på grund av att man inte har några som helst sanktionsmöjligheter. Även om man lyckas att få fram ett beslut om vilken inriktning man ska ha på prissättningen kommer det inte att finnas någon möjlighet att följa upp det och se till att energibolagen faktiskt följer rekommendationerna som kommer från nämnden. Man måste ändå se att det inte skapar en fungerande marknad. 122 () replik: Per tycker att det är ett understatement att påstå att det inte är ett perfekt system som läggs fram. Men skulle en statlig reglering lösa alla problem? Jag är inte alls säker på det. Det finns väldigt stora problem kring detta som vi har pekat på i våra texter. Det är väldigt viktigt att påpeka att ser väldigt annorlunda ut. Vi har inte fjärrvärme i hela landet. Det är som förut påpekades här att det är helt annorlunda än med elmarknaden som hänger ihop från norr till söder. Här är det ett helt annat system. Det är inte konstigt att det är olika priser och olika kostnader för producenterna i olika delar av landet för att producera. Att tro att man enkelt skulle kunna sätta ett pris är att göra det väldigt lätt för sig. Vi utreder nu också frågan om tredjepartstillträde. Det är mer än vad ni förmådde när ert parti var med och stödde den förra regeringen. Man hade på sig, och inte ens en utredning om tredjepartstillträde kom till stånd. utreds det, och vi försöker komma fram så att detta kan bli verklighet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Vägtrafikens miljöanpassning Föredrogs trafikutskottets betänkande 2007/08:TU10 Vägtrafikens miljöanpassning. 123 (): betänkande nr 10 handlar om vägtrafikens miljöanpassning. I betänkandet behandlas 31 yrkanden från 19 motioner som lämnades under den allmänna motionstiden. Om man tittar i EU:s officiella statistik ser man att transporternas andel av den totala energianvändningen uppgick till . Av detta var vägtrafikens andel . Ser man till transportsektorns andel av koldioxidutsläppen i är det . Av detta var vägtrafikens andel . Alltså är vägtrafikens miljöpåverkan betydande. I har vi beslutat att de övergripande transportpolitiska målet ska vara att säkerställa en samhällseffektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I är situationen att transportsektorn står för av de svenska utsläppen av växthusgaser och att andelen ökar. Hur kan vi då jobba långsiktigt med att få ett hållbart samhälle och få ned utsläppen av växthusgaser? Här är förvaltarskapstanken viktig. Miljön och naturresurserna måste förvaltas ansvarsfullt så att goda livsbetingelser inte äventyras och så att kommande generationer också får del av dem. I betänkandet redovisas en del av de utredningar som regeringen har på gång och även vad som sker inom EU på detta område för att uppnå ett långsiktigt hållbart samhälle. Nämnas kan Klimatberedningens rapport som lämnades . Där har man redovisat en handlingsplan för att kunna uppnå de av EU och antagna klimatmålen till 2020. Dessa mål innebär att man ska minska växthusgaserna med jämfört med och att man ytterligare ska förbättra energieffektiviteten samt öka andelen av förnybar energi till av de totala energikällorna och andelen biobränsle till på motorbränslemarknaden inom hela EU. har i ett delbetänkande identifierat ett 30-tal möjliga styrmedel för att energieffektivisera. Till detta kan nämnas det samarbete som tillkännagavs mellan svensk fordonsindustri och svensk kraftindustri för att gemensamt utveckla och ta fram nästa generations miljöbilar. På lokalt plan kan också nämnas det positiva samarbete som även det inleddes om stolpar för laddning av elbilar och elhybridfordon i mellan staden, Fortum och Toyota. Med denna korta introduktion vill jag överlämna betänkandet till kammaren och ledamöterna för debatt. 124 (): Låt mig börja med att yrka bifall till reservationerna 4 och 5 från Socialdemokraterna. Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer men för tids vinnande nöjer vi oss med detta. Vi står inför en jätteutmaning. Vi har en situation där koldioxidutsläppen visserligen i genomsnitt sjunker från varje fordon som körs på våra vägar, men de totala utsläppen ökar ändå därför att trafiken ökar. har på många sätt varit ett föregångsland när det har handlat om att göra någonting åt de miljöfarliga utsläpp vi har från vårt boende och det sätt vi producerar energi på med mera. Det finns dock ett område som är ett undantag, nämligen transportsystemet. Transportsystemet har visat sig vara en svår nöt att knäcka när det handlar om att få ned utsläppen. Socialdemokraterna anser att vi måste bryta vägtrafiksektorns beroende av olja. Detta måste ske genom ett brett arbete för effektivare transporter och ökad produktion av förnybara drivmedel men också genom en övergång till en fordonspark som inte enbart är hänvisad till fossila bränslen. Vårt mål är att hälften av fordonen ska gå på förnybara biobränslen . Det här kräver en medveten politik en politik som är kraftfull och där viljan är tydlig. Det handlar om allt ifrån att öka låginblandningen av biodrivmedel från till att bygga ut kollektivtrafiken och modernisera densamma och att införa olika typer av incitament som gör att samåkning och andra sätt att transportera sig tillsammans blir mer attraktivt. Det handlar också naturligtvis om att se till att vi stärker den svenska bilindustrin och dess förmåga att konkurrenskraftigt ta fram fordon som är bränslesnåla och som minskar utsläppen i vårt samhälle. Vi menar också att man måste vara beredd att använda skatteverktyg för att på olika sätt se till att människor gör rätt. Människor vill ju göra rätt. De vill ta ett ansvar för miljön och framtiden. Därför måste vi också ge dem rimliga möjligheter att göra detta, och då måste vi också se över vår beskattning inom den här sektorn. Vi menar också att det krävs att man möjliggör för de människor som har gamla fordon som går på bensin att konvertera dem. Vi måste se till att de utan att behöva göra en investering på för att köpa en ny bil faktiskt också kan efterkonvertera sin. Det här kräver inte bara att man gör det lagligt möjligt utan också kanske stöttar i form av en del ekonomiska subventioner. är den enda subvention som finns den som går till köp av nya bilar. Det kan väl vara bra, men det gör att det bara är den som redan har råd att köpa en ny bil för som kan ta del av detta. Vi tycker att det är orättvist av både fördelningsskäl och miljöskäl. Vi har snart avverkat två riksdagsår av mandatperioden. Vi har en borgerlig regering som visserligen retoriskt låter förstå att miljöfrågan är viktig. Men i praktiken har oerhört lite hänt. När jag läser igenom betänkandet slås jag inte minst av den uppföljning som har gjort av de transportpolitiska målen. skriver att transporterna utgör viktiga källor till miljöfarliga utsläpp. Lite längre ned skriver man att etappmålet om koldioxid från transporter inte kommer att nås utan ytterligare kraftfulla åtgärder och att utsläppen från godstransporter på väg uppvisar den sämsta utvecklingen av klimatpåverkan. När det kommer en sådan utvärdering kan man ju tänka sig att regeringen skulle vidta de kraftfulla åtgärder som pekar på och menar skulle behövas för att nå målen. Men nej, vad regeringen gör är att i stället be titta över och revidera målen! Man kan säga att det är väldigt lite konkret som har hänt sedan regeringen tillträdde. Visserligen tillsatte man en klimatberedning där man tillsammans över blockgränserna skulle ta fram ett antal konkreta åtgärder för att åtgärda koldioxidutsläppen, få ned dem och göra till ett föregångsland. Klimatberedningen tog sin uppgift på allvar. Man försökte komma överens om gemensamma mål men också om åtgärder för att nå de målen. Och de hann inte mer än bli klara innan statsminister avfärdade alltihop som orealistiskt. Om vi ska kunna göra någonting åt detta, som är en av de största frågorna , och se till att vi har ett transportsystem som kan bli klimatsmart duger det inte att säga åt människor att de får stanna hemma eller ställa bilen. Det krävs en politik som ger människor alternativ och möjlighet att ta ett ansvar. har vi inte sett någonting. Tyvärr är inte infrastrukturministern här och kan delta i debatten. Jag kan också ha en viss förståelse för det. Hon har snart suttit , och det har inte hänt särskilt mycket. Det hänvisas till en del utredningar. En försenad infrastrukturproposition är väl det enda konkreta vi har sett . Jag tycker att det är synd. Vi är ganska överens i trafikutskottet om att någonting borde göras, och det kommer säkert att låta så sedan också. Jag tror att det finns väldigt goda föresatser, men så länge regeringen drar benen efter sig och så länge finansministern säger att satsningar på järnväg och spårbunden trafiken inte är lönsamt utan att det är vägarna som gäller spelar det nästan ingen roll vad trafikutskottet, eller för den delen infrastrukturministern, säger. Jag tycker att det är synd. Jag tycker nämligen att det borde vidtas konkreta åtgärder. Jag saknar dem. Jag saknar en regeringspolitik som gör någonting åt utsläppen från transportsektorn. Jag har inte sett den , och tyvärr ser det inte heller ut som om vi får se den. Det ser tyvärr ut som om det är vad statsminister och finansminister säger som gäller. Då verkar det inte bli annat än koldioxiddrivande tomsnack från regeringens sida när det handlar om att åtgärda de klimatproblem vi har. Vi skulle behöva investeringar i kollektivtrafik. Vi skulle behöva investeringar i smartare teknik. Vi skulle behöva investeringar i klimatsmartare infrastruktur. har ingenting hänt. Det är förlorade år. Det är tråkigt att konstatera. De aviseringar som regeringen har gjort pekar inte direkt på att vi kommer att få ett klimatsmart transportsystem så länge vi har en borgerlig regering. Det verkar tvärtom vara så att vi ska fortsätta att vara fossilberoende. Man bryter inte oljeberoendet, och därmed försitter man en chans och förslösar tid. har råd, och kan mycket bättre än vad gör . 125 (): Det här betänkandet har . motion heter Miljöanpassad vägtrafik. Man kan konstatera att det är en slående likhet. Jag kan också konstatera att vår motion kom först. har skrivit en omfattande motion som handlar om att vi ska försöka miljöanpassa vägtrafiken. Vi har 28 yrkanden. fungerar på det sättet att ju mer detaljerad man är, desto mer uppstyckad blir motionen. Jag har räknat till att ett antal av de här 28 yrkandena har kommit till trafikutskottet, något har kommit till utrikesutskottet, några till miljö- och jordbruksutskottet, andra till skatteutskottet och ytterligare några till finansutskottet. Det gör att det är svårt att ha en sammanhållen politik, åtminstone när man ska diskutera här. Vi har en sammanhållen politik även om den råkar hamna i olika utskott för behandling. I slutändan kan man hoppas att man får en helhetssyn på detta. Jag tycker att vi har gjort ett bra arbete i trafikutskottet. Vi har haft ett antal utfrågningar. Vi har tagit fram en forskningsrapport som heter Förnybara drivmedels roll för att minska transportsektorns klimatpåverkan. I den rapporten, i utfrågningen och även i faktaunderlaget i betänkande ges det väldigt mycket information om transportsektorn. Tyvärr kommer det väldigt lite politik ut från den borgerliga regeringen. Den första meningen under rubriken är korrekt och mycket allvarlig. Det är majoriteten som skriver så här på s. 7: När kol, olja, naturgas och andra fossila bränslen förbränns frigörs den koldioxid som har legat bunden i jordskorpan och förs upp i atmosfären. Koldioxid är den viktigaste av de växthusgaser som påverkar världens klimat genom en ökad växthuseffekt. Då är frågan: Har regeringen någon politik som tar det här på allvar? Jag vill hävda att så inte är fallet. Det är inte speciellt länge sedan man kunde höra moderata företrädare säga att transporter inte var något problem. Jag vill hävda att transporter är ett problem, inte minst när så stor del av de transporter vi har sker med drivmedel som ökar växthuseffekten. Att då hävda att det inte är något problem är ett väldigt märkligt ställningstagande som man nu alltmer sällan hör som tur är. Den diskussionen kan man föra när det gäller alla transportslag, men framför allt när det gäller biltrafiken och flygtrafiken är det är märkligt att man inte ser det tydliga sambandet och också vidtar nödvändiga åtgärder. Det är också trist att när en enig klimatberedning med representanter från alla partier kommer fram med väldigt radikala, långtgående och strategiskt viktiga slutsatser om vad som bör göras går statsministern eller dagen efter ut och avfärdar detta som orealistiskt. Han desavouerar hela Klimatberedningens arbete, och inte minst de borgerliga ledamöterna där. I den här forskningsrapporten finns det en bilaga från den utfrågning vi hade. Man kom fram till ett antal slutsatser. Jag ska bara läsa en: För att nå tvågradersmålet är det nödvändigt med teknikeffektivisering, koldioxidneutral energi och att dagens snabba ökning av vägtransporter och flygresande bryts. Vi delar den uppfattningen, och därför yrkar jag bifall till reservation 1 som Vänstern och har gemensamt. Där pekar vi på vikten av att man lyfter fram detta med energieffektivisering inom transportsektorn. Det duger inte att bara prata om exempelvis miljöbilar, utan man måste också börja titta på och ta fram styrmedel som främjar en ökad energieffektivitet hos de fordon som kallas miljöfordon. Man kan diskutera det begreppet för övrigt, men säger vi miljöbil. Det är inte bra att ha en utveckling där man har alltför bränsleslukande bilar. Man har tagit fram modeller som är betydligt mer snåla än de som har funnits tillgängliga . Var finns den borgerliga politiken? Man kan nu luta sig tillbaka på en energieffektivitetsutredning som kom med sitt betänkande med en rad olika intressanta förslag som man hänvisar till i betänkandet. Men var finns den borgerliga regeringspolitiken utifrån det här? Man kan alltid hävda att det pågår en utredning och en beredning. Det är standardsvaret i alla frågor. Vi hoppas att det kommer ut någon typ av politik med några faktiska åtgärder i rätt riktning som kan ta till vara de kunskaper som redan finns. Man behöver alltså inte bereda och utreda vidare. Det finns kunskaper. I den här debatten vill jag också framföra att det finns ett bra underlag som man som intresserad allmänhet och specialintresserad politiker kan titta i. Det handlar om vilka drivmedel man bör satsa på . I den här forskningsrapporten sägs det väldigt tydligt att den första generationens biodrivmedel inte är långsiktigt hållbara. Att framställa etanol av vete och majs är inte långsiktigt hållbart, utan det krävs en andra generationens drivmedel. Det är en viktig diskussion att föra i den debatt vi har just nu där det framställs som om all användning av biodrivmedel är förkastlig. Då måste man fråga sig vad som är alternativet. Jo, det är att vi går tillbaka till det fossila alternativet, vilket jag och hävdar är betydligt värre. Den första generationens biodrivmedel är faktiskt att föredra jämfört med att fortsätta att köra på fossilspåret. Det är och förblir en återvändsgränd som vi inte har möjlighet att gå tillbaka till. Jag återkommer till den första meningen. Vi tar upp lagrad koldioxid som har legat i jorden , bränner upp den och ser till att den kommer ut i atmosfären igen. Det är en väldigt kortsiktig och korkad politik som vi helt enkelt inte kan ägna oss åt längre. Vi har också efterfrågat en mer stringent definition av vad som är en miljöbil. Det finns ett antal olika varianter på definitioner av vad som är en miljöbil. Det finns också lokala varianter. Vi tror att det skulle vara en klar fördel för hela diskussionen om vad som är en miljöbil och hur vi ska se på miljöbilsbegreppet . Olika organisationer, Vänstern och ställer krav på att vi också måste utveckla kraven så att vi inte en gång för alla förklarar vad som är en miljöbil och sedan är nöjda. Vi måste skärpa kraven . Då är det en fördel om man åtminstone börjar med att hitta en gemensam definition. Vi kan inte ha en definition när det gäller hur man ska ta ut trängselskatt, en annan när det gäller förmånsbeskattning och en tredje när man tittar på miljöbilar i , till exempel. Det blir väldigt förvirrande för de människor som känner att de vill göra någonting för klimatet och försöker skaffa sig en miljöbil. Då är det en klar fördel om man känner till definitionen och vet vad som gäller, åtminstone framåt. Det finns också anledning att poängtera att när vi i antog den så kallade pumplagen, som gick ut på att vi skulle försöka säkerställa att det fanns en infrastruktur med förnybara drivmedel runt om i landet, sköts det till extra pengar för att man skulle kunna möjliggöra även biogasalternativet. Då kan man fråga sig om pumplagen har levt upp till det eller om den har misslyckats. Många tecken tyder på att den åtminstone delvis har blivit ett misslyckande. Vi kan konstatera att etanol har blivit väldigt dominerande. Då finns det kanske anledning att göra en utvärdering och fundera på om det finns anledning att se över pumplagen och göra justeringar så att vi kan uppnå teknikneutralitet och så att vi inte dödar ett antal alternativ och bara gynnar ett alternativ, nämligen etanol. Vi måste försöka hålla flera bollar i luften , för det finns inte någon enda vägens politik, utan vi måste upprätthålla ett antal alternativ som är intressanta för framtiden. Sedan får framtiden utvisa vad som vinner i slutändan. har vi en ordning som, som jag ser det, riskerar att slå ut biogasalternativet på bilsidan, vilket skulle vara mycket olyckligt eftersom det sannolikt är det bästa alternativet, i alla fall av dem man känner till om man inte kan få fram ren eldrift. När det gäller plug-in-hybrider, som också nämns här, är det viktigt att poängtera att de nog är bra under förutsättning att batterierna laddas med grön el, alltså inte el som kommer från kärnkraft, kolkraft eller någonting sådant utan faktiskt helst kommer från förnybar energi. Inte minst är det viktigt om vi tar det i ett globalt perspektiv. Om vi har miljontals bilar som ska laddas kommer det att gå åt mycket el, och då är det bra om den kommer till stånd på ett miljövänligt sätt. Det finns mycket att säga i den här frågan. Jag skulle vilja att ni från den borgerliga sidan med det här fina faktaunderlaget också presterar lite politik och inte bara hänvisar till utredningar, att beredning pågår och så vidare. Om ni tar den första meningen, som jag nu har läst upp två gånger, på fullt allvar är det nu hög tid att ta ansvar och komma fram med konkreta förslag. Frågan består: Finns det en spricka på den borgerliga sidan, där de som sitter i regeringen har en annan syn än riksdagsmajoriteten vad gäller satsningarna på till exempel väg och järnväg eller om de synpunkter och förslag som Klimatberedningen har kommit fram till är rimliga och väl avvägda eller bara kan avfärdas? Statsministern och, tror jag, även finansministern har avfärdat dem. Jag skulle väldigt gärna vilja ha svar på det. För tydlighetens skull yrkar jag återigen bifall till reservation 1. 126 (): Från sida yrkar vi bifall till reservation nr 1 och nr 10.