prot · GV0984 · 2008-03-27 00:00:00 — Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i riksdagsstyrelsen . Kammaren biföll denna avsägelse. 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:493 Till Interpellation 2007/08:493 av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresa samt anhopning av interpellationer i kammaren. Interpellation 2007/08:498 Till Interpellation 2007/08:498 Kreditgarantiföreningar av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och tjänsteresa. () Enligt uppdrag 2007/08:501 Till Interpellation 2007/08:501 Service i glesbygd av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som inte kan ändras. Interpellation 2007/08:507 Till Interpellation 2007/08:507 Villkor för asylsökande av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2007/08:127 till näringsutskottet EU-dokument KOM(2008)72 till utrikesutskottet 4 § Beslut om ärenden som slutdebatterats CU11 Plan- och byggfrågor Punkt 1 (En fortsatt reformering av plan- och bygglagstiftningen) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 18 för res. 2 16 för res. 3 241 avstod 74 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 100 för res. 1 19 för res. 2 160 avstod 70 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 145 för utskottet 100 för res. 1 35 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 24 c, 21 fp, 19 kd För res. 1: 100 s Avstod: 18 v, 17 mp Frånvarande: 30 s, 16 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Punkt 3 (Solfångare på tak) 1. utskottet 2. res. 6 (mp) Votering: 262 för utskottet 17 för res. 6 1 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 s, 81 m, 24 c, 21 fp, 19 kd, 18 v För res. 6: 17 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 30 s, 16 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU12 Säkra livsmedel Punkt 2 (Transfetter i livsmedel) 1. utskottet 2. res. 4 (mp) Votering: 153 för utskottet 17 för res. 4 110 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 9 s, 81 m, 23 c, 21 fp, 19 kd För res. 4: 17 mp Avstod: 91 s, 1 c, 18 v Frånvarande: 30 s, 16 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Punkt 4 (Livsmedelshantering m.m.) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v) Votering: 146 för utskottet 118 för res. 5 16 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 24 c, 21 fp, 19 kd, 1 v För res. 5: 100 s, 17 v, 1 mp Avstod: 16 mp Frånvarande: 30 s, 16 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 6 (Dricksvattenskampanj) 1. utskottet 2. res. 7 (v) Votering: 246 för utskottet 34 för res. 7 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 81 m, 24 c, 21 fp, 19 kd, 1 mp För res. 7: 18 v, 16 mp Frånvarande: 30 s, 16 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU9 Vissa handelspolitiska frågor Punkt 2 (Organisation av WTO) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 244 för utskottet 35 för res. 1 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 s, 81 m, 24 c, 21 fp, 19 kd För res. 1: 18 v, 17 mp Frånvarande: 31 s, 16 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Punkt 3 (Handel i samband med miljö- och etikfrågor samt sociala frågor) 1. utskottet 2. res. 2 (s) Votering: 145 för utskottet 101 för res. 2 34 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 24 c, 21 fp, 19 kd För res. 2: 100 s, 1 v Avstod: 17 v, 17 mp Frånvarande: 30 s, 16 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Punkt 5 (Vissa EU-frågor) 1. utskottet 2. res. 5 (s) Votering: 144 för utskottet 100 för res. 5 35 avstod 70 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 81 m, 23 c, 21 fp, 19 kd För res. 5: 100 s Avstod: 18 v, 17 mp Frånvarande: 30 s, 16 m, 6 c, 7 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Punkt 8 (Miljöfrågor vid exportkreditgivning) 1. utskottet 2. res. 8 (v) Votering: 245 för utskottet 18 för res. 8 17 avstod 69 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 81 m, 24 c, 21 fp, 19 kd För res. 8: 18 v Avstod: 17 mp Frånvarande: 30 s, 16 m, 5 c, 7 fp, 5 kd, 4 v, 2 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2007/08:UbU8 Gymnasieskolan. 1 (): var jag och några andra riksdagsledamöter på studieresa i . Vi var i , den absolut sydligaste delstaten. träffade vi föreningslivet där och talade med några så kallade intellektuella. De var väldigt oroliga för vad som hände med globaliseringen. De sade: Ni som kommer från det där lilla landet i norr kan inte förstå vad som just nu händer i . Textilindustrin och även andra industrier håller på att flytta härifrån. Vi tittade på varandra och sade att vi faktiskt vet precis hur det är. Jag kommer själv från en stad i där textilindustrin en gång var stor, men den flyttade sedan just till . Vi hade också varv som lades ned, och det var många människor som blev arbetslösa. Dessa indier tittade förvånat på oss och undrade vad som hände i . De undrade om människorna inte blev ledsna och protesterade och om det inte blev stora demonstrationer. Vi sade att människorna visst blev ledsna. De förlorade sina arbetskamrater, och de förlorade sitt arbete. Men i har vi byggt upp ett system som gör det möjligt att faktiskt gå vidare och hitta andra lösningar. Vi har byggt upp ett system med socialförsäkringar så att man kan känna sig trygg om något hemskt händer. Vi har byggt upp ett system med en bra a-kassa om man förlorar sitt arbete, och vi har byggt upp en bra utbildning som gör det möjligt att komma igen och få en ytterligare chans. Vi diskuterade en hel del om detta. Vad som händer i nu är ytterst oroande. håller man på att montera ned hela detta system. Det gäller såväl socialförsäkringar som arbetslöshetsersättning men också det som vi ska tala om här , nämligen utbildning. är tillsammans med de länder som faktiskt minskar antalet platser på högskolan på väldigt . Alla andra länder vill självklart i den internationella konkurrensen öka andelen som studerar på högskolan. säger i sin rapport läge 2008 att fortfarande satsar mycket på utbildningen men att andelen minskar. Satsningen på varje student minskar, och utgifterna för utveckling och forskning minskar. Till detta ska vi lägga slakten av den kommunala vuxenutbildningen, som från vår sida kommer att tala om i nästa debatt. Det handlar om halveringen av arbetsmarknadsutbildningarna, och det handlar om väldigt mycket mer. Det här är en klassisk högerpolitik som leder till ökad sortering, lägre kunskapskrav och sämre konkurrenskraft. Och snart är det för gymnasieskolan. En utredning ska presenteras om vad vi kan befara det värsta, även om vi som vanligt inte vet någonting eftersom regeringen kör sitt eget race. I stället för att försöka få till stånd blocköverskridande överenskommelser, såsom vi tidigare jobbade med gymnasieskolan, kör man, som sagt, sitt eget race. Men vad vi kan befara är att det blir en klar uppdelning mellan teoretiska och yrkesinriktade program. Antingen är man teoretiker eller också är man praktiker punkt, slut. Signalerna är också att de som går på de yrkesinriktade programmen inte ska ha så mycket teoretiska ämnen. Det är tvärtemot vad såväl arbetsgivare som fackföreningsrörelse tycker. De anser att dagens arbetsliv, oavsett om man ska bli civilingenjör, undersköterska eller byggnadsarbetare, självklart kräver gedigna fackkunskaper men också väldigt goda teoretiska kunskaper. Det här är återvändsgrändens politik med en nostalgisk blick tillbaka hemmafruarnas 50-tal. När man går och städar hemma hos varandra behöver man självklart inte så mycket utbildning. Men vi socialdemokrater vet att dagens moderna arbetsliv kräver mer än så. Dagens gymnasieskola står inför helt andra utmaningar än vad som gällde . krävs en gymnasieutbildning för att få ett jobb och för att klara sig i ett alltmer komplicerat och kunskapsintensivt samhälle. Vi tycker därför att det måste göras förändringar i gymnasieskolan. Kvalitet och resultat behöver bli bättre på alla utbildningar, och tydligare fokus måste läggas på att stärka yrkesutbildningarna. Gymnasieskolan måste också på ett helt annat sätt än vad som sker samverka med företag, arbetsliv och högre utbildning för att höja kvaliteten. Det fanns ett förslag om en ny modern gymnasieskola som skulle ha trätt i kraft . Det handlade om förstärkta yrkesinriktade program. Det handlade om en ny modern lärlingsutbildning. Det handlade om gymnasieexamen. Det handlade om gymnasiearbete. Det handlade om ämnesbetyg. Men något av det första som den borgerliga regeringen gjorde var att stoppa genomförandet av detta, något som man hade förberett sig för ute på skolorna. Det är verkligen politisk dogmatism. En hel generation ungdomar gick på detta sätt miste om en bättre gymnasieutbildning. I stället kan de vänta sig en gymnasieskola som, som sagts, är präglad av klassisk högerpolitik med ökad sortering, lägre kunskapskrav och sämre konkurrenskraft. Det utbildningssystem som börjar växa fram innebär att man om man som tolvåring inte väljer rätt har väldigt svårt att senare göra något åt det. Om man senare vill gå en kvalificerad yrkesutbildning kommer man att bli stoppad om man inte har med sig högskolebehörigheten från gymnasieskolan. Vi befarar att det inte kommer att vara på det sättet. Vi vill i stället stärka gymnasieskolan. Vi vill se över den för att se om den kan organiseras på ett annat sätt. finns det i många kommuner en överetablering av vissa utbildningar. I andra kommuner är det en underetablering. Vi vill se över också detta för att se om det går att hitta ett annat system. Kanske skulle den kvalificerade yrkesutbildningen kunna stå som modell. Vi vill skapa nationella och regionala programråd tillsammans med arbetsmarknadens parter inom respektive bransch för att stärka kopplingen till arbetslivet. Vi vill införa en ny gymnasial lärlingsutbildning med samma innehåll och mål som de yrkesförberedande programmen men där utbildningen till stor del är förlagd till arbetsplatserna. Vi vill satsa på teknikcollege. Vi vill alltså fortsätta den satsning som vi har gjort tillsammans med och Teknikföretagen. Vi tycker att detta borde utökas till att även gälla vård och andra områden. I stället för att säga att den som vill bli byggnadsarbetare inte behöver goda kunskaper i teoretiska ämnen säger vi: Låt oss i stället anpassa kursplanerna till de program som väljs. Det är kanske inte rimligt att läsa exakt samma svenska, engelska eller matte beroende på vilket program man går. Vi vill också satsa på en ny yrkeslärarutbildning där den särskilda satsning yrkes-SÄL som vi innan vi förlorade valet drog i gång skulle kunna stå som modell. Vi vill öka samarbetet mellan högskola och gymnasium. Vi vill ersätta dagens IV-program med ett basår i gymnasieskolan. Det här är några av de förslag som vi är övertygade om skulle stärka gymnasieskolan detta i stället för att nedmontera, något som vi befarar att den borgerliga regeringen kommer att göra. Det skulle vara väldigt intressant att här få höra vad regeringspartierna tycker om gymnasieskolan och hur man vill utveckla denna. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1, 2 och 3. Självklart står vi socialdemokrater också bakom övriga s-reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till nämnda reservationer. 2 (): I det här betänkandet tas en blandning av frågor om gymnasieskolan upp. Våra reservationer handlar om elevinflytande, det individuella programmet, turistutbildningar och skolluncher. Men låt mig börja med det som tog upp och som aktualiseras , nämligen . vet vi att regeringen vill dela upp gymnasieskolan i tre delar där bara de elever som går ett teoretiskt program får högskolebehörighet. Skälet till detta är, som man har anfört, dels att alla inte kan eller vill bli akademiker, dels att som man också talat om skoltrötta elever inte ska behöva tyngas med att läsa teoretiska ämnen, förutom historia som är det enda ämne som vi säkert vet kommer att vara ett kärnämne för alla. I bägge argumenten finns det en cynism. Att verka för en hög kunskapsnivå hos alla elever handlar inte om att tvinga alla att bli akademiker utan om att ge alla elever verklig valfrihet. Enligt en färsk rapport den kom i går från Arbetarrörelsens tankesmedja gick sju av tio jobb till personer som hade högskoleutbildning. Det säger en del om de krav som ställs på dagens arbetsmarknad. Då kan vi inte gå i en riktning som innebär att vi sänker kunskapskraven. Vi måste tvärtom se till att alla har möjlighet att nå målen. Vi i är inte nöjda med att många elever lämnar gymnasiet utan att ha nått målen. Men vi vill inte sänka den berömda ribban och lura dessa elever, utan vi vill sätta in de resurser som krävs för att alla ska kunna lyckas. Vi vet att skoltrötta elever inte bara finns på de praktiskt inriktade programmen. Också för många elever som väljer ett yrkesförberedande program är det nödvändigt att få högskolebehörighet för att kunna gå vidare och bli polis, förskollärare eller agronom. Jag har i denna kammare ett antal gånger tidigare ställt samma fråga utan att få svar. Därför upprepar jag den här : Vilka kärnämnen anser de borgerliga inte vara viktiga nog för de elever som väljer yrkes- och lärlingsprogram samhällskunskap, idrott, naturkunskap, estetisk verksamhet eller religion? har sagt att dessa elever enbart behöver ha 500 poäng i kärnämnena. Jag antar att han inte kommer att ta bort svenska, matte och engelska som tillsammans ger 400 poäng. Skolministern har också meddelat att historia ska vara ett kärnämne för alla. Det innebär ytterligare 50 poäng. Då återstår 50 poäng. Det innebär att samhällskunskap och idrott ryker eftersom båda är 100-poängskurser. Sedan blir det väl något slags ole dole doff mellan estetisk verksamhet, naturkunskap och religion om vardera 50 poäng. , , och , låt oss få ett svar på frågan om vilka kärnämnen som ska bort! som gått presenterades Rädda Barnens barnfattigdomsrapport. Ett krav som man ställer utifrån detta är att skollagen måste skärpas när det gäller att skolan ska vara avgiftsfri. Detta är ett krav som vi stöder. Det är också därför som vi har drivit kravet att även elever på gymnasieskolan ska ha rätt till kostnadsfria skolluncher. Bra matvanor har stor betydelse för alla elever, oavsett ålder. Avgifter på skolmat är något som slår stenhårt och som träffar framför allt dem som redan har det svårast. Skolmåltidsavgiften är därför i allra högsta grad en klassfråga. Argumentet att det inte finns någon finansiering för ett sådant här förslag håller inte. lägger kommunerna på reklamkampanjer för att locka nya elever till sina gymnasieskolor pengar som naturligtvis måste tas från något håll. vet vi att i minst 41 kommuner måste eleverna betala för sin skollunch. Valet mellan att använda skattemedel till skolluncher eller att använda pengarna till reklamkampanjer är inte särskilt svårt. I ett klassperspektiv är det oerhört viktigt att vi tillhandahåller kostnadsfria luncher. Även elever från fattiga familjer har rätt att tillgodogöra sig utbildningen, och då är en näringsriktig kost en nödvändighet. Därför yrkar jag bifall till reservation 7. En av de första sakerna som den här regeringen gjorde när den tog makten var att förbjuda lokala styrelser med elevmajoritet. Vi har i olika sammanhang hört bland annat skolministern tala om elever om inte som ett hot så i alla fall som ett otyg som bara vill ställa till med jäkelskap och som därför på olika sätt ska sättas på plats. Det är ett oroande synsätt med tanke på demokratin. De är ju de här människorna som ska ta över stolarna i denna sal. Utan någon som helst utvärdering av den tidigare tioåriga försöksverksamheten valde regeringen att bara förbjuda. Och inte har vi sett några andra förslag om hur man ska öka elevers inflytande och delaktighet. Det räcker inte att bara läsa om vad demokrati är. Man måste också få lära sig att praktisera demokrati. Jag avslutar med att yrka bifall till reservation 3. 3 (): Vi ska ta ställning till och debattera motioner när det gäller gymnasieskolan. Så att jag inte glömmer bort det vill jag för räkning passa på att yrka bifall till reservationerna 3 och 7. Vi står naturligtvis bakom också de andra, men man ska inte votera för mycket. Jag vill börja i den ända som började i. gjorde en intressant resa . Det blev väldigt intressant utifrån den synvinkeln att vi mötte länder som vanligtvis jämförs med i olika internationella undersökningar om kunskapsutveckling, skola och så vidare. såg vi att de ändå hade problem i skolan som vi kände igen. Vi kanske inte kände igen dem som de problem som vi brottas med , i alla fall inte exakt på det sättet utan det var nyanser. Men framför allt kände vi igen strukturer som vi i faktiskt har lämnat bakom oss. Jag är övertygad om att i både och brottas man med dessa problem och letar efter svaren som alla utvecklade länder möter i globaliseringens tidevarv. Det gör vi också här. Vi diskuterar väldigt mycket de problem som vi har i och söker då också i andra länder efter vad det finns för möjligheter, vad man kan lära sig och vad det finns för likheter. Den främsta biten som jag tog med mig från resan var att ja, det finns problem, det finns likheter, som våra problem här i är unika. Utan att vilja förhäva mig har vi rent objektivt gjort många experiment när det gäller såväl förskola som grund- och gymnasieskola som gjort att vårt utbildningssystem har kommit väldigt långt. När jag jämför med andra länder ser jag att de inte har dessa erfarenheter . Därför måste vi leta efter nya lösningar, lösningar som inte finns, som inget land har provat . Det tror jag är den viktigaste biten när vi ska leta efter nya lösningar på gymnasieskolans problem med avhoppen och så vidare som vi alla är bekymrade över. När presenterar sitt förslag och när den borgerliga majoriteten sedan presenterar sin proposition hoppas jag att jag inte får mina fördomar bekräftade, nämligen att ni backar tillbaka till skola. Alla era signaler har ju varit åt det hållet. Alla signaler handlar ju om att återigen införa en tredelad skola, den som vi lämnade och som jag lyckligtvis slapp, men inte helt. Jag gick också i tysk skola. Där finns den fortfarande kvar med väldigt dåliga resultat som konsekvens och med arbetsgivare som absolut inte vill utbilda lärlingar, bland annat därför att det är för kostsamt och så vidare. Min poäng är att vi måste hitta lösningen framåt eftersom globaliseringen kräver det av oss och vi är ett modernt samhälle. Vi har visserligen inte de högsta lönerna, men är ett litet land i en stor värld som är beroende av att vara konkurrenskraftigt. Vi är beroende av att ligga längst fram i utbildning. Just eftersom är ett så litet land måste vi ligga allra längst fram, och då måste vi hitta lösningar som inte finns någon annanstans. Det är dessa lösningar som jag tror att ni missar. För att komma vidare här måste vi bland annat titta på de motioner som ligger här på bord och som vi ska diskutera. De handlar om att ge eleverna det ansvar de behöver som ansvariga medborgare och inte bara om kunskaper som ska sväljas, rapas upp igen och testas rakt igenom. Vi fick en mycket livlig beskrivning i av hur ett fullt ut genomdrivet testsystem förstör den egna initiativkraften och sedan ställer till med problem på universitet och högskola. För att hitta nya bitar i det livslånga lärandet i stället för att montera ned det, som vi kommer att diskutera också, måste man snarare utöka det och kanske till och med flytta ned det i åldrarna. I stället för att dela upp gymnasiet måste man individualisera gymnasiet mer. Man måste se till att människorna får det ansvar som de ska ha. Då kan man inte säga: Ni elever ska vara väldigt individuella. Ni ska leta efter era egna vägar. Ni ska ta ansvar för era handlingar. Men lokala styrelser får ni inte ha. Ni i alliansmajoriteten upplevde ju själva problematiken när ni fick stryka en text i ert eget förslag för någon vecka sedan. Vi måste ge eleverna det ansvar som de behöver för att de ska växa, för om du inte ges ansvar kan du inte heller växa. Därför menar vi från sida att elevmajoritet i lokala styrelser var en utmärkt försöksverksamhet som i stället för att avskaffas borde ha permanentats. På samma sätt är det med en annan motion som jag yrkade bifall till, den om skolmåltider. Det är inte så att det är få som går i gymnasieskolan. Jag tror att det är lite av elever. Att då prata om att det inte är viktigt och av allmänintresse att man får måltider tycker vi är lite gammaldags. Vi menar att det borde vara en självklarhet. Dessutom är det säkert av kommunerna som betalar skolmåltiderna. Det finns några enstaka kommuner som tycker att det är roligt att dra in några kronor på dem. Framtidens gymnasieskola måste ge eleverna inte mindre utan mer ansvar och inte göra en uppdelning enligt någon sorts stuprörsprincip, som verkar vara det som vi får se , utan att vi snarare får se hängrännor som man säger på administrationsspråket som är så modernt valmöjlighet och ansvarstagande. Det är det som är framtidens gymnasieskola. Det ser vi tyvärr inte så mycket av. Men jag hoppas, som sagt, innerligt att ni i alliansen inte bekräftar mina fördomar och när ni sedan skriver er proposition. 4 i (c): kommer vi att få ta del av den utredning som vi med spänning väntat på alltsedan alliansregeringen drog tillbaka förslaget om Gymnasium 07. Utredningen är nödvändig för att lösa många av de problemställningar som finns i den svenska gymnasieskolan. Det är dags för ett långsiktigt hållbart utbildningssystem inom gymnasieskolan. Vi måste nu ge elever och lärare möjlighet till studiero och stabilitet. Vi reformerar nu hela skolpolitiken med prioritet på kunskaper och tidiga insatser. Vi skapar en flexibel skola utan återvändsgränder. Jag kan i detta tidiga skede lägga till att jag inte vet vilka fördomar går och bär på, men förhoppningsvis ska den utredning som kommer visa på en möjlighet för alla elever att få en mycket god kunskapsnivå och på gymnasieskolan som en viktig del i elevernas livslånga lärande. Det förtjänar att sägas att det också finns mycket som är bra i den svenska gymnasieskolan. Det ska vi inte ta ifrån skolan. De allra flesta lämnar gymnasieskolan med kunskaper för fortsatta studier eller för att gå direkt ut i arbetslivet. Men har de tillräckliga kunskaper för att klara nästa steg i utbildningen, oavsett om det är en akademisk utbildning på högskolan eller olika former av yrkesutbildningar som är en påbyggnad? Det finns för många exempel på att nivån på kunskaperna hos elever som gått ut gymnasiet inte är tillräckligt hög när de kommer till högskolan. Det blir på något sätt som att nästa instans ska reparera det den tidigare inte har klarat av att göra. Man sänker kraven och inför basår av olika slag. Om Socialdemokraterna ser det som en vinst att man byter namn på IV till basår är det möjligt att det är ett under av nytänkande. Men jag tror att det är viktigt att vi går djupare än så. Också näringslivets olika organisationer har framfört kritik mot att de som lämnar de yrkesförberedande programmen varken har tillräckligt stor kunskap i karaktärsämnena eller, , i kärnämnena. Det har skapats en genomsnittsnivå på utbildningarna som är alldeles för låg. Det kan vi inte acceptera.