prot · GV09117 · 2008-05-22 00:00:00 — Det är ett samlat som vill ha mer jämställdhet och som ser att den försämring som ni genomför faktiskt skickar oss tillbaka i tiden. 126 () replik: Det är verkligen en dyster och negativ bild som målas upp som jag inte håller med om. Man kan titta på de aktiva åtgärderna när det gäller till exempel lönefrågor. I 10 § står det: I syfte att upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnader i lön och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män ska arbetsgivaren kartlägga och analysera. När det gäller jämställdhetsplaner säger att av företagen har jämställdhetsplaner, men väldigt många fler arbetar aktivt med jämställdhetsarbete. Det tror jag att vi kan vara överens om. När jag var hos JämO för sedan frågade jag JämO: Har ni något exempel på en lönekartläggning? Då fick jag en som gäller Teknikmagasinet. Det var en som JämO lyfte fram. Jag antar att det var ett bra exempel på en lönekartläggning, eftersom de lyfte fram och lämnade över ett dokument om Teknikmagasinets lönekartläggning. Jag kan säga att jag inte är särskilt imponerad. Däremot är jag imponerad av de fackliga företrädare som i lokala löneförhandlingar tittar på olika kategorier människor och ser till att man försöker ge kvinnor och män likvärdiga löner. Men facken har inte alltid legat i framkant i de här frågorna. Då tror jag att mycket mer hade gjorts. Jag tror att Astudillo också är överens med mig om att det tidigare fanns en ganska konservativ syn i förhandlarvärlden när det gällde löner, inte minst inom LO-området. Många kan göra mycket mer, men jag tycker att farhågan är överdriven. Jag tror inte att det är papper och planer som löser det här, utan det löses på den enskilda arbetsplatsen i lokala löneförhandlingar. Jag hoppas att parterna tar det ansvaret framöver. I annat fall får man stämma i Arbetsdomstolen och begära diskrimineringsersättning. 127 (): Jag kommer i mitt anförande att ta upp frågor som handlar om situationen för människor med funktionsnedsättning. Det finns strukturer i vårt samhälle som gör att kvinnor och män, också barn med funktionsnedsättning, blir diskriminerade. Först, fru talman, vill jag säga att det är bra att vi äntligen har kommit fram till ett förslag till lagstiftning när det gäller diskrimineringsfrågorna. Men vi i är inte nöjda med regeringens förslag. Regeringen verkar bortse från de olika mekanismer som ligger till grund för diskriminering och vilka olika metoder och åtgärder som kan behövas för att komma till rätta med problemen. En mekanism som regeringen inte vill åtgärda är bristande tillgänglighet. Det förvånar mig, för under valrörelsen bara deltog jag i många debatter med representanter från de borgerliga partierna som då lovade att se till att den bristande tillgängligheten skulle åtgärdas. Jag hörde också en och annan från de nuvarande regeringspartierna säga att bristande tillgänglighet nog ska in i den nya lagen som grund för diskriminering. låter det annorlunda. Frågan måste utredas vidare. Vad är det som behöver utredas mer? arbetade med sin utredning och landade i denna fråga på förslaget att göra bristande tillgänglighet till diskrimineringsgrund. Den frågan är väl utredd. Inte blir regeringens svek mot människor med funktionsnedsättning mindre med en debattartikel i . I artikeln skyller fyra statsråd på kommuner säkert med rätta men låter bli att se sin egen roll i eländet. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare slås det fast att målet för handikappolitiken ska vara ett samhälle som gör det möjligt för människor med funktionsnedsättning att bli fullt delaktiga i samhällslivet. var med och tog fram den nationella handlingsplanen. Planen är bra. Det är själva genomförandet som går trögt. Om vi ska ha någon chans att nå målet om att ska vara tillgängligt måste regeringen ge resurser till tillgänglighetssatsningar. Jag beklagar att regeringen inte förstår detta. Det finns inte ett öre till tillgänglighetssatsningar i regeringens budget. Som bekant har vi i i vårt budgetalternativ ordentligt med pengar för ändamålet. En artikel i är ett slag i luften som försvinner utan större förändringar, men en rejäl budgetpost på några hundra miljoner för olika typer av tillgänglighetssatsningar kan ge resultat. En annan effektiv åtgärd vore självklart att lagstifta att underlåtenhet att tillgänglighetsanpassa ska definieras som diskriminering. Det har föreslagit. Vi tycker att regeringen ska ta sig en funderare kring om man inte har missat något väldigt viktigt när man inte går med på det. Handikappförbundens samarbetsorgan hade sitt årsmöte i går. Där antog man ett uttalande med rubriken diskriminerar personer med funktionsnedsättning. Jag upprepar: Ny diskrimineringslagstiftning diskriminerar personer med funktionsnedsättning. förstår och delar handikapporganisationernas frustration. Handikapprörelsen menar att när personer med funktionsnedsättning nekas inträde till restauranger, fritidsliv och kulturella evenemang på grund av avvikelse från den normerande bilden av en besökare måste det ses som diskriminering. Vad är det annars? Uttalandet avslutas med kravet att ska arbeta för att införa bristande tillgänglighet som grund för diskrimineringslagstiftning. Jag ska avsluta med att läsa från handikapporganisationernas uttalande. Det lyder så här: Vi accepterar inte längre att inte få delta aktivt på lika villkor i det politiska, ekonomiska, sociala och kulturella livet. Vi accepterar inte längre att vara ett slags andra klassens medborgare. Tillsammans är vi ungefär en halv miljon medlemmar i den svenska handikapprörelsen. Var femte person i beräknas ha en funktionsnedsättning. Vi accepterar inte längre att diskrimineras på grund av bristande tillgänglighet. Vi har fått nog. Avslutningsvis, fru talman! Jag står bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till samma reservationer som . 128 (): Av en teknisk lapsus lästes mitt namn inte upp i samband med det massiva stöd som integrations- och jämställdhetsministerns anförande rönte här i kammaren. Jag vill därför uttrycka mitt instämmande i det anförandet. Mobbning, trakasserier och utfrysning är vardag på många arbetsplatser . Det är arbetsmiljöproblem som till slut leder till sjukskrivning, ofta mycket långa. För den enskilde är mobbningen alltid en tragedi. Mobbning förekommer när respekten för människors rätt till personlig integritet glider över i icke etiska handlingar. Kännetecken på mobbning och psykiskt våld är övergrepp som är systematiska, när det föreligger ett övertag i makt mellan utövare och offer, när det pågår , och när händelserna upplevs negativt av offret. I en stor del av mobbningsfallen är det arbetskamrater på samma nivå som mobbar någon annan anställd. Men det är också mycket vanligt med chefer som mobbar någon eller några av sina anställda. Den offentliga sektorn har en överrepresentation av vuxenmobbning, och där är också arbetsledare en vanlig utövare. har definierat kränkande särbehandling i arbetslivet som återkommande klandervärda eller negativt präglade handlingar som riktas mot enskilda arbetstagare på ett kränkande sätt och kan leda till att dessa ställs utanför arbetsplatsens gemenskap. I har man kunnat konstatera ungefär 300 självmord där offret har en mobbningsbakgrund. Problemet är att få vågar ta tag i problemen. Mobbning är ett problem som har ökat dramatiskt . hade antalet anmälda fall ökat hos män och hos kvinnor, enligt statistik. Tre fjärdedelar av mobbningsanmälningarna gäller kvinnor. Huvuddelen av anmälningarna kommer från områden där man arbetar med människor och som sysselsätter många kvinnor: omsorg och sociala tjänster, hälso- och sjukvård, utbildning, med mera. Mobbning innebär en stor förlust för den enskilde och dennes familj med avseende på livskvalitet, hälsa och ekonomi. Skilsmässa, missbruksproblem och social utslagning kan också bli följden av mobbningen. För denna mycket stora grupp finns mycket lite hjälp att få. Engagemang och stöd från arbetsgivare, fackliga organisationer och samhället i övrigt är mycket lågt. Åtgärder mot mobbning måste vara en angelägenhet för hela samhället. En handlingsplan med en nollvision bör tas fram för att stödja och stärka arbetet mot vuxenmobbning. Låt mig ta några exempel från andra delar av vårt samhälle. För att stoppa mobbning har de flesta skolor en antimobbningsplan som ofta är noga planerad och uppbyggd så att elever och lärare tillsammans ska veta vad den innehåller och innebär och kan hjälpas åt om mobbning förekommer. Man har särskild utbildning för att bättre kunna hantera mobbning, och det finns stöd för sanktionsmöjligheter mot mobbaren. Det är rimligt att även detta återspeglas i vuxenlivet, på arbetsplatser. Jag har ett annat exempel: Asbest är något vi alla känner till. Det är förbjudet och får inte längre användas. Det finns mycket kvar av det i vårt samhälle som isoleringsmaterial i äldre byggnader. Det är viktigt och finns mycket regler kring att alla som jobbar i byggbranschen ska vara medvetna om riskerna. Som ni vet dör fortfarande ett hundratal personer dör på grund av exponering av detta ämne. Varför säger jag detta? Jo, för att det finns noggranna regler för arbetsgivare. Det finns sanktionsmöjligheter om de låter personal riva sådant här utan skyddskläder. En byggherre som inte har skrivit ned asbest i arbetsmiljöplanen kan åtalas, etcetera. Här talar vi om ett hundratal döda. Jämför det med 300 mobbningsoffer som tar livet av sig ! Ett tredje exempel: I trafiken dör 450500 personer . Pengar för trafiksäkerhetsprojekt och åtgärder ges för mångmiljonbelopp . Det är bra vi ska satsa på sådant som förebygger och förhindrar mänskligt lidande och död. Det ger även klirr i kassan, då det lönar sig att spara liv och undvika sjukvårdskostnader. Att bryta mot regler som skapats för att ge trafiksäkerhet ger som regel dryga böter. I alla dessa exempel satsar vi med resurser och sanktioner på dem som riskerar att drabbas. Men varför satsar vi inte mer på de människor som riskerar arbete, familj, sociala nätverk, kamrater och i värsta fall livet på grund av trakasserier? Varför straffar vi inte dem som begår dessa ogärningar? Problem i samarbetet beror sällan på en enda person. Orsakerna kan sökas i arbetets organisation och hos den enskilde arbetstagaren. Här öppnar regeringen i propositionen för ett kommande förbud mot trakasserier även mellan arbetstagare. Den bästa medicinen är att skapa medvetenhet kring problemen innan de uppstår. Hur hjälper vi då de som drabbas? Många anser att följdkränkningarna är värre än själva ursprungshandlingen. Många säger att de bollas mellan instanser, ifrågasätts och nedvärderas, kastas mellan , sjukvården, fackliga organisationer, arbetsgivare med mera. Jag har många mappar på mitt rum. En av dem innehåller brev jag har flera sådana bara från människor som anser sig kränkta i arbetslivet och inte har fått stöd och hjälp av samhället. Jag träffade 2025 personer i går här i . Alla hade en eller flera historier att berätta. Det är inget som gör en glad att höra. Jag tror att det är viktigt att, som ministern också sade i sitt anförande, arbeta med en öppen lista som ska omfatta fler diskrimineringsgrunder än dem som är uttalade. Det vore ett bra steg på vägen för denna grupp. Det är inte acceptabelt att kränkningar och mobbning fortsätter i den omfattning som är. Det måste vara en angelägenhet för hela samhället att detta upphör. Den utvidgning av diskrimineringsgrunderna som regeringen öppnar för i sin proposition är nödvändig. Där kan en nationell handlingsplan för denna grupp också vara ett viktigt steg på vägen! 129 (): Jag kommer att ta upp diskriminering på grund av ålder och på grund av funktionshinder i mitt anförande. När det gäller ålder är vi individer som lägger år till livet på helt olika sätt. Vi har olika kompetenser och erfarenheter. Tänk er om hade pensionerats 1939 han var då! Det tror jag inte hade varit så bra för utgången av . var när hon blev premiärminister. ledde till frihet när han var 72. Den diskriminering av äldre som finns i vårt samhälle och som så väl illustrerade är en realitet. Det finns en diskriminering också av unga, och det som är intressant är att ungdomsorganisationerna förenar sig med pensionärsorganisationerna för att få en vidgning av det direktiv som ligger till grund för den lagstiftning som vi är på väg att genomföra . Det är bra att vi får en lag mot diskriminering i arbetslivet, men lagen behöver vidgas. Ta till exempel bilstöd, som man kan få om man är funktionshindrad men pensionsåldern är ! Varför ska man hindra de människor som vill fortsätta att med hjälp av sin bil och bilstödet arbeta till? Mammografi kan vi få , men sedan är det slut, trots att bröstcancer blir vanligare ju äldre man blir. Detsamma är det med screening mot den typ av cancer man kan få i livmodertappen. Där slutar erbjudandena vid 60. Vi har seniorboendena om en månad är jag för gammal för att få flytta till seniorboende. Jag kan göra listan längre och ge det som underlag för att vi måste få en vidgning av lagen. Det har ju också ministern utlovat. Regeringen kommer att gå vidare. Tittar man i det utredningsunderlag som gjorde är ålder väldigt kort redovisat. Det var för svårt. Men i EU går man vidare, och äldreorganisationerna inom EU har gjort ett förslag till direktiv som tar med boende, utbildning och en rad aktiviteter. Jag vet att kommissionen nu arbetar vidare för att få en vidgning av direktivet, och det kommer att hjälpa oss här i att få en breddad lag också här. När det gäller diskriminering av funktionshindrade kan man konstatera att detta inte innebär någon ändring av den gamla lagen, utan den lyfts över i den nya lagen. Men vi får en breddning också inom hälso- och sjukvårdsområdet och , så det blir heltäckande där. Jag har stavat mig igenom de 83 sidor som har författat när det gäller tillgängligheten, och det är en enda röra. Det är svårt att ta ut satsdelarna. Jag förstår att regeringen inte kunde använda dessa 83 sidor som underlag för en tydlig lagstiftning, och det är därför, som vi hörde tidigare av , som det blir en utredning som går vidare. Vi behöver en lag som gäller tillgänglighet. Den måste ge ett tydligt och konkret underlag för näringsidkare och andra för vilka åtgärder som ska övervägas. Det är viktigt också för människor med funktionshinder att veta vad man kan förvänta sig. I politiken landar vi alltför ofta i välviljans hyckleri. Vi luddar till löften, och sedan blir människor besvikna när de upplever att vi inte har hållit våra löften. Här är regeringens ambition att tydliggöra vad som ska göras. räknade ju inte på vad saker och ting skulle kosta. I Äldreboendedelegationen, som jag har ansvar för, räknar vi på just tillgängligheten för de äldre. Ni ska vara medvetna om att det saknas hiss i flervåningshus. Mellan 50 000 och 100 000 trappuppgångar saknar hiss. Det är inte gratis att bygga de här hissarna. Dessutom är en del av husen K-märkta, vilket trasslar till det ytterligare. Sådant här måste vi ta fram och komma med konkreta åtgärder mot. Vi måste också ha dem kostnadsberäknade och prioriterade så att man tar det allra viktigaste först. Sedan måste det ändras i . Det är en rad konsekvensändringar som måste göras. Det är det som kommer att ske i den utredning som regeringen tillsätter. Dessutom vill jag kommentera artikeln i . Kommunerna har tid på sig för att nå det tillgänglighetsmål som man tog beslut om . Det är bra att Kommuner och Landsting har gjort en kartläggning av hur långt man har kommit. Det här måste ju bli en tankeställare och en brandfackla för kommunerna, oavsett om de är ledda av allianspartier eller om de har socialdemokratisk eller annan ledning. får man faktiskt sätta fart, därför att man inte lever upp till det man har lovat. Det är allvarligt. Det kanske var något av välviljans hyckleri som man ägnade sig åt . Men så får inte ske i ett land som . I detta anförande instämde (). 130 (): Jag börjar med att konstatera att debatten om det här betänkandet liksom debatten om handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor förs . Men voteringen blev uppskjuten därför att man tydligen inte insett att det här engagerar många människor. När det gäller förbättrad jämställdhet har jag skrivit en motion som jag skulle vilja gå in på lite. Men jag ska ändå ställa frågor till både och om åldersdiskriminering. I a-kassan diskriminerar man ungdomar. Det har ni röstat igenom, trots vår reservation. Ni har också röstat för att vi ska diskriminera ålderspensionärer genom att ha en annan skattesats för dem än för löntagare med samma inkomst. Det vore intressant att få en kommentar till det. överlämnade , statsminister, tillsammans med , jämställdhetsminister propositionen Makt att forma samhället och sitt eget liv nya mål i jämställdhetspolitiken. De här målen antogs av i ganska stor enighet. Men det fanns flera reservationer från de fyra borgerliga partierna. Regeringen har fattat beslut i sin budget som vi har röstat emot om att man ska genomföra en översyn av de jämställdhetspolitiska målen. Man kan fråga sig varför. Är det en jämn fördelning av makt och inflytande som man inte är riktigt nöjd med? Kan det vara ekonomisk jämställdhet som man vill ha en översyn av och fundera på varför det inte är så bra? Eller kan det vara punkten En jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet som man är emot? Vi känner ju till vårdnadsbidraget, som regeringen har genomfört. Det kan väl inte vara punkten att mäns våld mot kvinnor ska upphöra som man har riktat in sig på och vill ha en översyn av. Det som också har diskuterats i det här betänkandet är det anslag som man har beviljat på jämställdhetsområdet. Det tål väl att påpekas här att man gjorde av med 48 miljoner av de 400 miljoner man hade avsatt i budgeten. 100 miljoner tog man beslut om . De överfördes till Kommuner och Landsting, och Kommuner och Landsting har sagt att man har svårt att göra någonting av dem . När det gäller de jämställdhetspolitiska målen och den diskussion som förs i betänkandet tycker jag också att det är viktigt att påpeka att det finns en bristande kunskap om jämställdhet i den nuvarande regeringen. Den nuvarande statsministern uttryckte sig på följande sätt apropå att vi kritiserade den borgerliga politiken för att den missgynnar kvinnor: Det är för att de tjänar mindre, jobbar mindre, äger mindre som kvinnorna förlorar på den borgerliga regeringens politik. När man inte förstår att det här får konsekvenser rakt ut i all politik som man genomför tycker jag att det finns en bristande kunskap hos de borgerliga ledamöterna och också en bristande insyn i hur genusperspektivet borde genomsyra politiken. Jag tycker att Makt att forma samhället och sitt eget liv nya mål i jämställdhetspolitiken är väl värt att ha kvar. Däremot det har jag också skrivit i min motion sätter det inga tunga avtryck i regeringens budgetproposition eller i den förda politiken, snarare tvärtom. Jag har pekat på flera mål. Vi kan se att kvinnor missgynnas konsekvent i den borgerliga poitiken. Med det vill jag avsluta mitt anförande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2007/08:149 Ledighet med vårdnadsbidrag 2007/08:A13 av m.fl. (v) 2007/08:A14 av m.fl. (s) med anledning av prop. 2007/08:151 Ny lag om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete 2007/08:A15 av m.fl. (v) 2007/08:A16 av m.fl. (s) 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2007/08:1245 Jobbskatteavdrag för äldre av () till finansminister () 2007/08:1246 Privatekonomi som skolämne av () till utbildningsminister () 2007/08:1247 Privatiseringar till underpris av () till statsrådet () 2007/08:1248 Lärdomar av försäljningar av statliga företag av () till näringsminister () 2007/08:1249 Avdrag för hushållstjänster och verksamhet av () till statsrådet () 2007/08:1250 Neuropsykiatriska funktionshinder och brott av () till justitieminister () 2007/08:1251 CO2-krav på bilar utifrån vikt av () till miljöminister () 2007/08:1252 Indrivning av böter från utländska lastbilsförare av () till justitieminister () 2007/08:1253 Remissinstanser beträffande förslaget om bruksvärdessystemet av () till statsrådet () 2007/08:1254 Gaaltijes framtid av () till integrations- och jämställdhetsminister () 2007/08:1255 Standarden på IT-utbildningar av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2007/08:1211 Umgängesförbud för kriminella av () till justitieminister () 2007/08:1212 Bidragsfusk av () till statsrådet () 2007/08:1220 Unifem av () till statsrådet () 2007/08:1221 Avvisningar till irakiska av kvinnor hotade av hedersrelaterat våld av Amineh Kakabaveh (v) till statsrådet () 2007/08:1222 Framtida polisutbildning i av () till justitieminister () 2007/08:1227 Situationen för polisen i av () till justitieminister () 2007/08:1228 Hantering av svåra indiciemål av () till justitieminister () Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 100 och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.