prot · GV09125 · 2008-06-10 00:00:00 — Jag ser verkligen fram emot ett mer fullödigt svar när det gäller dessa frågor än det skriftliga svar som ministern har avgett, och jag ser gärna att ministern utvecklar vilka initiativ han vill ta i dessa frågor. 99 (): Också jag vill tacka statsrådet för svaret. I en tidigare debatt rådde statsrådet oss socialdemokrater att inte befinna oss så mycket här i kammaren utan att vara ute i verkligheten. Jag kan försäkra statsrådet om att det är precis vad jag har gjort. Mina exempel är hämtade direkt ur verkligheten i samband med ett otal besök, inte minst i verkstadsindustrin i min valkrets, . Signalerna är samstämmiga: Vi behöver hjälp med arbetskraftsförsörjningen. Vi är beredda att ta vårt ansvar, och vi tar också vårt ansvar. Men det behövs naturligtvis samhälleligt stöd. Det är den beskrivning jag får vare sig det är ett litet företag med åtta anställda eller det är ett större företag med 120 anställda. Jag tycker att svaret på våra interpellationer visar att regeringen och arbetsmarknadsministern inte riktigt tar bekymret på allvar och inte riktigt har bemödat sig om att se den verklighet som vi de facto befinner oss i. är en av dem som driver mekaniska verkstad. Han säger: Det är inte orderingången som är bekymret, utan det är tillgången på arbetskraft. nämnde Svenskt Näringslivs siffra på 90 000 misslyckade rekryteringsförsök. När vi skulle kunna göra så mycket mer väljer regeringen att avstå. I svaret hävdar statsrådet att arbetsmarknadsutbildning inte är så bra därför att behovet kan ha upphört när utbildningen är klar för att i nästa stycke säga att det är ungdomar som ska gå en yrkesinriktad utbildning. Det tar betydligt än vad arbetsmarknadsutbildningen tar. Hade regeringen dessutom valt att gå på vår linje när det gäller lärlingsutbildning hade den redan varit i gång och kunnat utgöra en del av lösningen. I stället har regeringen valt att dra frågan om lärlingsutbildning i långbänk och inte fått fram annat än någonting som på försök ska starta . Det är en väldigt för en arbetsgivare som behöver arbetskraft och för arbetskamrater som behöver arbetskamrater. Det är inte heller så att arbetskraften är utbytbar. Arbetskraften är inte en grå massa, utan det är unika människor med unik kunskap. Det är det synsättet som måste prägla regeringens arbete med arbetsmarknadsutbildning och med yrkesinriktad utbildning. Varför inte ta något av alla de förslag som vi socialdemokrater har presenterat i vår vårbudget för att lösa de akuta problemen 4 500 platser i yrkesvux, 4 500 platser i kvalificerad yrkesutbildning ytterligare eller 3 000 platser för arbetsmarknadsutbildning i bristyrken? Varför vill inte regeringen agera? 100 (): Jag kan utifrån mitt skånska perspektiv instämma i arbetsmarknadsministerns analys av utvecklingen på arbetsmarknaden. I räknar Arbetsförmedlingen med att 8 600 nya jobb tillkommer, vilket är en ökning av sysselsättningen . Till det ska läggas 3 600 jobb utanför länsgränsen, i första hand i . kommer den öppna arbetslösheten i att uppgå till enligt prognosen. Det låter ju väldigt bra, men allt är inte glädjeämnen. Det råder stor brist på hantverkare. Då kan man fråga sig hur det har blivit så här. Jag vill gå . stod jag här i talarstolen och talade med ministrarna för näring, arbetsliv och utbildning. Jag påpekade då att om inget radikalt görs kommer vi att ha en brist på 100 000 hantverkare. Jag nämnde att vi behöver få en uppvärdering av handens kunskaper. Men de svar jag fick kan man sammanfatta i ordet jaha. I stället betonades det hur viktigt det var att ungdomar på gymnasiet fick teoretisk behörighet för högskolestudier. har vi facit. ropar företagen efter golvläggare, tapetserare, plåtslagare, murare, rörläggare och svetsare. Vi har alldeles för länge haft en skola som har betonat teori i stället för att satsa på lärlingsutbildning och företagsförlagd utbildning. Men kommer enligt ministerns svar en verklighetsanpassad gymnasieskola. Jag har en fråga till ministern, och det handlar om hur den traditionella könsuppdelningen på arbetsmarknaden kan reduceras. Hur kan vi locka fler kvinnor till mansdominerade yrken till exempel inom transportindustrin? Ministern nämner i sitt svar arbetskraftsinvandring, och det är viktigt. Men det gäller också att ta vara på kunskapen hos alla de duktiga invandrare som redan finns här i . De har oftast en gedigen yrkesutbildning från hemlandet. Frågan är hur vi på ett bättre sätt kan validera de kunskaper som dessa har med sig hemifrån så att de kanske kan få en väg in på den svenska arbetsmarknaden. 101 Arbetsmarknadsminister (): Jag vill påminna om den fråga som fick i Kommunalarbetaren : Vari ligger det nya i socialdemokratisk jobbpolitik? Han svarade så här: Egentligen är det inte så mycket nytt i sig. Jag kan bara understryka att det är det intrycket man får när man debatterar med interpellanterna. Naturligtvis tackar jag för interpellationen och också för engagemanget. Men egentligen försöker Socialdemokraterna säga två saker . För det första: Lågkonjunkturen står för dörren, allt går åt pipsvängen, och det är regeringens fel. För det andra: Bristerna är så stora att vi nu måste satsa på mer Amsutbildning. Jag får inte riktigt logiken att gå ihop. Min utgångspunkt är att i högkonjunktur ska vi inte låsa fast arbetslösa med i arbetslöshet i olika typer av Amsåtgärder. I stället lägger vi mer resurser på dem som har i arbetslöshet för att sänka deras trösklar för att ta sig in. Vi fokuserar på en arbetsförmedling som fokuserar på arbetet och inte friår och annat som ni höll på med under förra mandatperioden. Även efter de konjunkturellt betingade neddragningar som vi gjorde har vi av arbetskraften i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är 90 000 personer som får arbetsmarknadspolitisk utbildning eller stöd. Det är fler även efter de här neddragningarna än i nästan alla andra länder. Det gör att det är gott ställt för dem som behöver hjälp och utbildningar och annat för att komma i gång. Den gamla vägen med Amsutbildningar en masse har prövats. När vi tog över i var av arbetskraften i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det var högst i västvärlden med undantag möjligen för och . Men vi hade en så stor andel av arbetskraften i arbetsmarknadspolitiska åtgärder som vi hade en hög arbetslöshet och ett rekordstort utanförskap. Även om man kan ansluta sig till den goda vilja som jag hör hos interpellanterna måste man ta sig en funderare på om de verktyg som föreslås är de alldeles rätta. Ur min utgångspunkt underlättas matchningen på arbetsmarknaden av tre fyra olika åtgärder. För det första är ekonomiska incitament viktiga. Om det blir mer lönsamt att arbeta, billigare och enklare att anställa kommer fler att få ett arbete. Det är precis det vi har sett . För det andra: Om utbildningssystemet vill jag gärna prata mer. Det är oerhört viktigt att vi nu får ett utbildningssystem på plats som har en större koppling och anknytning till arbetsmarknadens krav och villkor framöver mer lärlingsutbildning, olika typer av praktikplatser, olika typer av sätt att validera utbildning hos personer som kommer hit från andra länder. Det leder naturligtvis till att vi får en större koppling mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden. Det kan aldrig vara så att arbetsmarknadspolitiken ska ersätta brister i ett utbildningssystem. Det räcker inte riktigt, utan vi måste se till att utbildningssystemet fungerar. För det tredje är det viktigt med Arbetsförmedlingens organisation och verktyg. har vi en myndighet med ett mål, att förmedla arbeten, inte 21 myndigheter med 40 delmål som när vi tog över. För det fjärde: Det var som frågade om arbetsgivarnas och företagarnas ansvar i utbildningar. Min enkla analys är den här: Om vi har brist som vi nu har på lastbilschaufförer i ska man ta sig följande funderare. Om ett företag investerar 2 ½ miljon i en ny lastbil, varför kan man då inte investera 40 000 i ett lastbilskörkort till dem som ska köra lastbilen i stället för att hänvisa till skattebetalarna och staten för att ta hand om den saken? Vi behöver mer och bättre samarbete mellan Arbetsförmedlingen och arbetsgivare, kommuner och andra som vill jobba med dessa frågor för att få fler i arbete. Det finns inga snabba lösningar, men det finns en god strukturell politik. 102 (): säger att han inte får ihop det som vi kräver. Vi säger: Titta, arbetsmarknadsministern, vad som sägs i alla prognoser ! Arbetslösheten kommer att öka och arbetstillfällena att minska. Därför behöver arbetsmarknadsministern tänka om och satsa på utbildning i bland annat bristyrken och på andra typer av utbildningar. När vi säger det tycker arbetsmarknadsministern att det inte går ihop. Jag tycker att det går ihop helt fullt och fast. Det är precis så man ska göra när man ser en vikande arbetsmarknad. Då måste vi satsa på utbildning, utbildning, utbildning. Ni har gjort tvärtom. Ni har skurit ned komvux, slaktat komvux med en tredjedel. Människor ska inte få en chans, en chans till och en chans till här i livet. De ska bara få chansen som ungdom, och sedan är det kört. Om du inte fixar det då kan du glömma stöd från samhället. Det är en av de cyniska saker som arbetsmarknadsministern säger här i retoriken. En annan sak är det som är en sådan klassisk högerpolitik: Det måste löna sig att arbeta. Det är incitamentet, som det heter på borgerligt språk. Om du bara blir tillräckligt fattig hittar du ett jobb. Det är vad står här och säger. Han svarar att antalet människor i arbete måste öka och att det måste löna sig mer att arbeta. Alltså måste de bli fattigare, eftersom de har valt det själva. står här och säger att de egentligen är lata. Blir de bara tillräckligt fattiga hittar de ett arbete. Det är en cynisk människosyn. Jag tror mycket mer på människorna än vad gör. Jag vet att dessa människor vill ha ett arbete. De har svårigheter därför att de kanske har kort utbildning och behöver hjälp på olika sätt. De har kanske på annat sätt svårigheter och behöver hjälp att komma över vissa trösklar. Ju längre bort du står från arbetsmarknaden desto mer hjälp behöver du på olika sätt. Det är tragiskt att inte ens vill ta till sig varningssignalerna som allt fler prognosinstitut kommer med och bland annat Arbetsförmedlingen själv. De säger att det blir en vikande orderingång från exportindustrin. Det sprider sig också till den privata tjänstesektorn. Dessutom blir hushållen alltmer pessimistiska. Det medför också att det går snabbare nedför från högkonjunkturen. Den inte bara dämpas, utan det kommer att gå ganska så snabbt nedför. Det är därför som det är så allvarliga orosmoment. Det är lite tragiskt att har kört fast. Vår politik gav jobb, säger han. Det är egentligen tvärtom. Ni tog över i en högkonjunktur. Ni säger att ert jobbskatteavdrag har gett jobb. Det har visat sig att nu när er politik biter är det i själva verket tvärtom. Jag hade velat att den här diskussionen skulle leda till att skulle säga: Vi ska nog titta över det här och fundera på hur vi ska kunna starta verksamheter. Det är sådant som vi tidigare talat om arbetsmarknadsminister och jag. Det gäller bland annat sådant som Byggsoft i . Där kunde människor få möjlighet att utbilda sig till snickare, golvläggare, kakelläggare, och så vidare. De hade väldigt bra möjligheter, och de fick också jobb efteråt. Sådana typer av utbildningsinstrument behövs . Det skulle man behöva satsa mer på och inte tvärtom som arbetsmarknadsministern här har sagt. 103 (): Jag är fortfarande stolt över det som vi tidigare uttryckt att vi i ska kunna konkurrera med kunskap och kompetens och inte med låga löner. Därför blir jag olycklig när jag läser interpellationssvaret. I svaret står: Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stimulera utbudet av arbetskraft. Exempel på detta är jobbskatteavdragets två steg, förändringar inom sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen samt lägre volymer i arbetsmarknadspolitiska program. Man slår sig alltså för bröstet när det gäller a-kassan som har förlorat 500 000 medlemmar. Man tycker att det är bra och stimulerar arbetskraften. Det är samma sak med sjukförsäkringssystemet. Vissa borgerliga företrädare till och med applåderade här i kammaren härförleden utan att ta hänsyn till vad det innebär för den enskilde individen. Inte minst är det relevant för det vi nu diskuterar att volymerna i de arbetsmarknadspolitiska programmen har skurits ned. För mig som socialdemokrat är det oerhört viktigt att ha bra jobb, utvecklande jobb och jobb som också kan ge en utveckling för framtiden. Därför är arbetslinjen så väldigt viktig och att man inte får inlåsningseffekter i dåliga jobb som ofta leder direkt till lönedumpning. När man är ute i landet och besöker Arbetsförmedlingen finns det en förtvivlan hos många som jobbar där för att det inte finns några resurser att sätta in. Det finns inga resurser att ge vare sig praktik eller arbetsmarknadsutbildning för att de som står längst ifrån arbetsmarknaden ska kunna komma tillbaka i arbete. är det också de människorna som har möjligheter att kunna utbildas till de bristyrken som vi står inför. Men det fordras att man sätter in åtgärder . Det kan man inte göra efteråt. Arbetsmarknadsministern sade här någonting om en lastbil. Jag tror inte att man investerar i en ny lastbil, utan man behåller tyvärr den gamla. Man utökar inte verksamheten när man inte vet att man får kompetent arbetskraft. Då kör man med den gamla lastbilen. Man investerar inte i en ny förrän man vet att man har förare som kan köra den nya lastbilen. Det som är ännu allvarligare är att man skulle kunna utöka antalet fordon i åkeriet om det fanns fler förare. Det är också en del i att få snurr på hjulen i de här frågorna. Arbetsmarknadsutbildningar borde vara en av nyckelfrågorna för framgång i att möta det framtida arbetskraftsbehov som företagen har. Ministern säger att den borgerliga politiken fungerar. Gäller inte det som oroas över? Det säger att man inte kunde rekrytera 90 000 personer beroende på att det var brist på arbetskraft. Oroas inte ministern över vad Arbetsförmedlingens personal uppfattar när det gäller varför man inte får fler i arbete? 104 (): Det är inte bara jag och interpellanterna här som är bekymrade. Industrin skriker efter arbetskraft, står det i , långt efter att jag hade skrivit min interpellation. Chefen för Stål & Verkstad som organiserar och engagerar alla verkstadsföretag i länet uttrycker sin djupa oro över den situation som är. vet vi att långtidsarbetslösheten bland unga män har ökat på många håll i landet. Jag måste ställa frågan: Varför är det viktigare att lägga pengar på hushållsnära tjänster än att stimulera arbetskraft till basindustrins underleverantörer? Vad är det som ger mest nytta för bnp, för tillväxten och därmed för välfärden? Vad är det som skapar mest rättvisa och möjligheter? Det spelar ingen roll hur enkelt det är att anställa om den kvalificerade arbetskraften saknas. Jag delar mina kamraters synpunkter här. Det är cyniskt att tala om att arbetskraften blir billigare. Det handlar om kvalificerad arbetskraft och yrkesarbetare som ska utföra ett viktigt jobb. tog också upp att företagsförlagd utbildning är en klassfråga. Det är inte bara fråga om det. Det är också en fråga om små och större företag. De små företagen har naturligtvis mindre förutsättningar att avsätta arbetsledare och handledare för att lära ut jobbet på den dyra maskinen eller den dyrare investeringen. Därför uteblir det företagsförlagda lärande som uppenbarligen är nödvändigt även om vi har ett utbildningssystem. Det är därför obegripligt för mig att inte arbetsmarknadsministern och regeringen ger större möjligheter att göra en armkrok med näringslivet om det som skulle kunna vara en varvad utbildning, det vill säga en varvning mellan arbete och praktik. I min interpellation har jag också tagit upp att regeringen åtminstone kunde kompensera de riktigt små företagen för den arbetsgivaravgiftshöjning som man åsamkade dem det första man gjorde när man tillträdde. ser jag att har bestämt sig för att det nog är en bra idé att sänka arbetsgivaravgiften för små företag. Delar statsrådet den uppfattningen? 105 (): Företagen skriker efter arbetskraft. Vi hör om hur Arbetsförmedlingen kan ha svårt att förmedla arbetskraft. Jag vill i detta sammanhang peka på en ofta förbisedd rekryteringsbas något som vi har diskuterat tidigare i kammaren . Jag tänker på de sociala företagen. Där finns arbetskraft som med rätt stöd och hjälpmedel och kanske med stöd av arbetsbiträden kan göra viktiga insatser på en arbetsplats. Jag har som exempel Medvind. Det är ett företag i . I detta sociala företag har det fungerat så att många av de anställda har kunnat slussas vidare till det stora företaget . Det är ett mycket gott exempel på socialt företagande. Jag känner till arbetsmarknadsministerns och regeringens positiva inställning till de sociala företagen. Jag hoppas att de aviserade regelförenklingarna kan medverka till att de sociala företagen ökar i antal och också att företagare runt om i förstår att här finns en rekryteringsbas för att skaffa anställda till en mängd olika yrken. 106 Arbetsmarknadsminister (): Jag håller med på den sista punkten. Vi har pratat om detta tidigare. Jag menar att de sociala företagen, frivilligorganisationer och andra är bra steg tillbaka till arbetsmarknaden för alla dem som Socialdemokraterna lämnade utanför. Låt oss gå tillbaka till grundfåran i denna interpellationsdebatt. Vi har 90 000 personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder just . Även efter våra neddragningar har vi av arbetskraften i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är en av de högsta siffrorna i världen. som vi gjorde neddragningen har den totala långtidsarbetslösheten sjunkit. När man räknar ihop andelen öppet långtidsarbetslösa med personer i Amsåtgärder har den siffran sjunkit med över 20 000 personer. har vi låst fast personer i olika Amsåtgärder. I stället har man , med en arbetsförmedling som är fokuserad på att förmedla arbete, fått en möjlighet att komma tillbaka i arbete, få en lön och få en arbetsgemenskap och en framtid att se fram emot. Vi ändrar också utbildningssystemet för att få en bättre koppling, som jag förut nämnde, mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden. Där välkomnar jag den diskussion vi hade förut om lärlingsutbildning, yrkespraktik och annat. Jag tror, liksom några av mina meddebattörer, att det är viktiga inslag. Vi kan och ska ha dem i de aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, men vi ska också se till att det finns mer av detta i utbildningssystemet i stort. Det blir alltid mycket dyrare att reparera brister i utbildningssystemet i arbetsmarknadspolitiken än att göra rätt från början. Det ska löna sig att jobba, säger vi. Då säger att det är låglönepolitik. Det gör mig lite förfärad, för det visar att ni har övergivit och fortsätter att överge arbetslinjen. Det är klart att det ska löna sig att jobba! svarade i Kommunalarbetaren på frågan vari det nya i socialdemokratisk jobbpolitik ligger: Egentligen är det inte så mycket nytt i sig. Nej, just det. Det verkar vara samma brist på jobbpolitik som ni tänker gå till val på 2010 som ni gick till val på 2006. Vår framgångsrika jobbpolitik där utanförskapet kommer att minska med 200 000 står i kontrast till en Amspolitik som vi har sett tidigare där man låser fast personer i olika arbetsmarknadspolitiska utbildningar med låg effektivitet. Faktum är att utanförskapet minskade dramatiskt. Arbetslösheten har inte varit så här låg . Sysselsättningen har inte varit så här hög . Antalet arbetade timmar i ekonomin har inte varit så här stort sedan vi började mäta . Frågan som vi kommer tillbaka till är hur vi hanterar bristyrkesproblematiken. Det är en viktig och väsentlig fråga. Jag noterar att Socialdemokraterna tycker sig kunna lösa detta med Amsutbildning. Det är väl en del av svaret. Det är därför vi har 90 000 personer i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och program. Men det räcker inte. Vi måste dessutom jobba mer med att få ett utbildningssystem som kopplar bättre till arbetsmarknaden. Vi måste se till att vi får ett förbättrat samarbete mellan arbetsförmedling och arbetsgivare och kanske dela på kostnader, sätta upp gemensamma projekt och annat. Vi måste också se till att vi gör det fortsatt mer lönsamt att arbeta och billigare och enklare att anställa. Därför har vi till exempel sänkt arbetsgivaravgifterna för ungdomar med 9 miljarder för att göra det billigare och enklare att anställa ungdomar. 107 (): Det blir väldigt mycket upprepning från sida. Han verkar tro att om han säger tillräckligt att regeringen har en jobbpolitik så tror folk det till slut. Men folk är inte så lättlurade som tror. Det är jättebra att vi har haft en högkonjunktur. Det är fantastiskt! Vi ska utnyttja det och vi är fortfarande inne i en någorlunda bra tid. Men vi pratar om framtiden . Vi pratar om de prognoser som tyvärr visar att tillgången på arbete kommer att minska och att arbetslösheten kommer att öka . Arbetsmarknadsministern behöver ta dessa signaler på allvar. Därför är det så tragiskt när säger: Vi har gjort jobbpolitiken. Nej, ni har lyckats rida på högkonjunkturen. Det är jättebra att vi har haft en högkonjunktur. Men det har inte varit till gagn för de arbetslösa att de har fått ett jobbskatteavdrag. Det är inte det som har gjort att de har fått ett jobb, utan det är att det har gått bra för företagen. Det måste vi se till att det även fortsättningsvis gör. Vi måste se till att man har råd att anställa och inte göra som den borgerliga regeringen och sänka skatterna med 7080 miljarder för de mest välbeställda, vilket gör att kommuner och landsting inte har pengar att ha folk anställda och öka servicen till kommuninvånarna när vi väl går in i lågkonjunkturen. Det kommer också att öka på arbetslösheten när vi går in i nästa lågkonjunktur. Jag har inte blivit klokare av denna debatt. Jag ville att arbetsmarknadsministern skulle ta sitt förnuft till fånga och säga att man skulle fundera ut hur man ska möta den kommande lågkonjunkturen. Men har kört huvudet i sanden. 108 (): Man får hålla igen så att man inte tappar fattningen och blir väldigt arg och irriterad. Men ska inte få mig dithän, även om jag tycker att det är magstarkt att gång efter annan under de timmar vi har debatterat olika ärenden hänvisa till en artikel i där lär ha sagt: Inte så mycket nytt i sig. Men han kan inte ha svarat så på varenda fråga vi har debatterat! Jag tror inte på det, även om jag kan tro på raderna i Kommunalarbetaren. Alla våra motioner, interpellationer och frågor har sagt att det bjuds på tårta vid var hundrade beror på att den politik som bedriver inte gillas. Det finns all anledning att ha frågor kring den. Ytterst handlar det om ett människovärde. Visst ska det löna sig att jobba. Men det ska vara bra jobb. Det ska vara välavlönade jobb även om det är så att lönebildningen inte direkt görs här utan av arbetsmarknadens parter. Vi ska ha bra arbetsmiljö. Vi ska ha trygghet och rättvisa. Vi ska ha en a-kassa värd namnet. Vi ska ha en arbetsmarknadsutbildning och kompetensutveckling som fungerar. Det har ni medverkat till att skära ned, och det är vi såklart frustrerade över. Det kanske inte är så mycket nytt i sig, men det ni har dragit ned på är så himla mycket, och det måste byggas upp igen för att skapa en trovärdighet. När det gäller den trovärdigheten har tyvärr försatt sig i en situation att han inte kan vidareutveckla den efter debatten . Trots det trevlig sommar! 109 (): När jag har besökt företag är det inte stående ovationer över regeringens politik jag har mött. De undrar försynt och enkelt varför inte kompetensråden finns kvar den där organisationen som länsarbetsnämnden så förträffligt höll i och där företagarnas företrädare, länsarbetsnämnden och fackliga organisationer kunde diskutera, planera och genomföra exempelvis utbildning till bristyrken.