prot · GV09131 · 2008-06-18 00:00:00 — Men jag uppfattar också att inte ens alliansen som är i regeringsställning har utmejslat allt och är överens om alla skatteförslag. Det kanske var på det temat jag hade tänkt ställa frågor. Det gäller i första hand koldioxidskatten. sade att regeringen ska lägga särskild vikt vid koldioxidskatten. Vad innebär det? Jag har hört säga att vi ska höja koldioxidskatten, och jag har hört statsministern säga att vi inte ska höja koldioxidskatten. Hur blir det? 80 () replik: När jag säger att oppositionen glider omkring är det för att vi på fastighetsskattesidan har en situation där vi inte vet vilken uppfattning oppositionen har. Är det den gamla modellen som ska leva vidare, eller vad är det? När jag sade detta tänkte jag kanske framför allt på Socialdemokraterna. Men det är ändock så att ett regeringsalternativ består av er tre partier. Det är den gemensamma politiken man gärna skulle vilja se i just en sådan fråga för att kunna jämföra med det alternativ som ligger. Jag tror att väljarna är intresserade av vad som skulle hända på fastighetsskattesidan om det skulle bli ett regeringsskifte. Man bör möjligt ta fram det, eftersom man är med och deltar i debatten. Vad gäller koldioxidskatten har Klimatberedningen lagt fram ett förslag. Det är under beredning. Vi får väl se vad som händer. Jag delar miljöministerns bedömning att vi bör använda det styrmedlet om vi ska klara klimathotet. Sedan får vi se vad förhandlingarna mynnar i. 81 () replik: Svaret blev: Vi får se vad som händer. Jag tycker att det är problematiskt att avkräver svar från oss medan ni som är i regeringsställning inte har någon politik att komma med. Det blir alltmer uppenbart. Vi får se vad som händer. Jag ska ta upp en annan vinkel. när finansutskottets ledamöter var uppe i debatten var det många företrädare som sade att ligger bra till i i ekonomi. Man ville travestera att vi just nu befinner oss i . Så tolkade jag det. Jag kan också tycka att ni har gjort ett och annat självmål. Ni har till exempel höjt arbetsgivaravgiften för mindre företag. På det har också och parti reagerat. Hur blir det? Kommer ni att sänka arbetsgivaravgiften för de mindre företagen? 82 () replik: Vad gäller problemen med koldioxidskatten har en utredning lagt fram ett förslag. Det förslaget ska analyseras och diskuteras i regeringen. Jag tycker inte att det är någonting konstigt med det. Det är en helt annan sak än förhållandet med fastighetsskatten där vi har gjort en förändring och inte vet om alternativet är den gamla modellen. Oppositionen säger att man ska återgå till fastighetsskatten. Är det då den gamla modellen som gäller? Det innebär i så fall en rätt radikal skattehöjning för svenska villaägare. Det är därför en intressant fråga som är helt annorlunda än frågan om koldioxidskatten. Vad gäller arbetsgivaravgifterna håller jag med om att det var ett problem. Vi ska veta att den sänkning som talar 1996 som en del i arbetet med att skapa arbete. gick in och granskade detta på den gamla regeringens tid. Den konstaterade att man inte kan ha ett sådant system på grund av att varje jobb kostade i storleksordningen 1 ½ miljon att tillskapa. Det var inte förenligt med en god ekonomi. Vi aviserade en förändring. Jag tror till och med att det var . Eftersom jag kan datumet så pass väl förstår att frågan har aviserats mer än en gång. Vi aviserade före valet att vi skulle göra en förändring och lägga om anslaget. Jag tror att i storleksordningen 6 miljarder skulle gå till ett företagspaket. Det innebär att pengarna har återförts till företagssektorn. Men de är givetvis inte öronmärkta till just dessa företag. Vi vet att det finns behov av en sänkning av arbetsgivaravgiften. Den delen tittar vi på. Vi får avvakta vad som kommer att finnas med i budgeten . 83 () replik: Jag blev också lite upprörd över påståendet att vi glider runt här och inte har någon politik. Alla de debatter som vi har haft under de här två åren tyder på att vi i varje fall har någon form av politik. Annars skulle våra debatter kunnat vara betydligt kortare. Men visst tar vi tillfället i akt som vi nu har när vi sitter i opposition och funderar vidare på en del förslag, utvecklar dem och mejslar vidare i detaljerna, vilket gör att inte alla detaljer är klara just . Men det är inte heller val just , utan det är faktiskt kvar. Om vi kan ge besked till väljarna tror jag inte att det är ett stort demokratiskt problem att vi tar lite tid för att fundera och tänka. Om man tittar på till exempel hanteringen av fastighetsskatten tror jag att det hade varit klokt om ni hade tagit mer tid på er att tänka först innan ni gick ut med saker och sedan tog tillbaka dem. Mycket av det som säger låter faktiskt bra. Du talar väldigt varmt om att vi ska ha ett enkelt och transparent skattesystem. Men vad i regeringens politik är det som har lett i den riktningen? När jag tittar på detta ser jag att man gör många undantag och specialsydda regler som snarare gör det hela krångligare och mindre transparent. Arbetsgivaravgifterna har du och redan varit inne på. De företag som inte har fått sänkta arbetsgivaravgifter för att de har anställda i fel ålderskategori kanske inte är så glada. Tvärtom är det många företagarorganisationer som är upprörda över att företagen har fått höjda arbetsgivaravgifter och lyfter fram sänkta arbetsgivaravgifter som en av de viktigaste frågorna. Så var det frågan om koldioxidskatten. Det talas fint om ekonomiska styrmedel, och jag tror att borgerligheten är ganska medveten om att koldioxidskatten är ett väldigt bra styrmedel, men då måste man också våga använda det. Ska det vara så kontroversiellt att kunna säga till exempel att man står bakom Klimatberedningen och att man tror att koldioxidskatten kommer att behöva höjas framöver? 84 () replik: Jag delar uppfattning vad gäller koldioxidskatten. Men, som sagt, låt oss avvakta och se vad som kommer att stå i propositionen . Jag tror inte att vi kommer längre i den frågan. Jag tror att vi har samma målsättning och ser på samma sätt på koldioxidskatten som ett bra styrmedel. När det gäller att glida runt här i har oppositionen naturligtvis en roll att granska majoriteten. När man ser hur bra oppositionen är ser man hur bra regeringen är. Jag konstaterar att oppositionen är rätt ivrig, och det innebär väl att vi har en bra regering. Jag tycker att man kan göra den kopplingen. Vidare när det gäller att glida runt finns det vissa frågor som jag kan ta upp. Att man nu inte redovisar ett partiprogram som man ska gå till val på är jag fullt medveten om. Men det finns vissa skatteområden, till exempel fastighetsskatten som jag har varit inne på, där socialdemokrat efter socialdemokrat i debattartiklar säger att regeringen höjer skatterna på fastigheter och så vidare som man helt och hållet mörkar själv och så vidare. Jag tycker inte att det är ett etiskt riktigt sätt att bedriva politiken på. Vi vet att frågan om förmögenhetsskatten är strategisk. De företag som funderar på att ta hem sina pengar som är placerade utomlands vågar inte göra det med tanke på risken att det blir ett regimskifte, vilket innebär att det har blivit en form av stopplag. Borttagandet av förmögenhetsskatten får alltså inte det genomslag som det borde få. Här borde man snabbt gå ut och redovisa vad man tänker göra. Man kritiserar jobbskatteavdraget hårt som man i de egna budgetkalkylerna räknar med en viss del av detta. Det är inte riktigt klara och raka rör. Jag hävdar därför att man glider omkring när det gäller dessa frågor. 85 () replik: Oppositionen är inte bara Socialdemokraterna, det har jag sagt . En sak är att Socialdemokraterna kritiserar jobbskatteavdraget och ändå har med det i sina budgetmotioner. Men vi från har ändå sagt att vi kritiserar fördelningen av jobbskatteavdraget, där de största skattelättnaderna går till människor med höga inkomster. Men vi har också sagt att vi accepterar den del som faktiskt går till människor med låga inkomster. Jag tycker därför att vi har gett ett ganska tydligt besked där. Fastighetsskatten har vi inte tagit ställning till exakt i alla detaljer. Men däremot har vi angett en inriktning. Vi har sagt att det finns fördelar med ett system som ändå har någon form av fördelningsprofil, ungefär som det tidigare. Men var det problem med att det fanns en bristande förutsägbarhet i det och att det också kunde ge orimliga miljöeffekter. Snarare skulle man ha ett system som i större utsträckning beaktar miljökonsekvenserna av boendet. Så det är en form av inriktning. Men detta är förstås en alldeles för stor fråga för att vi bara ska kläcka ur oss lite grann vad vi tror. Det såg vi senast att det kanske inte var så bra utan att detta är en fråga som kräver en ordentlig genomlysning, kanske i en bredare majoritet, vad vet jag. Vi också sagt att vi har sett problem med den förmögenhetsskatt som vi har haft. Den hade inte den fördelningseffekt som den en gång hade i och med att den har blivit så urholkad och att man har tvingats införa olika undantag. Men att ta bort den på det sätt och i det sammanhang som regeringen gör med andra skattesänkningar som går framför allt till förmögna är inte lyckat. Men i ett helt annat sammanhang, med en bra fördelningspolitik, behöver inte slopandet av förmögenhetsskatten vara ett problem. Jag tycker därför att vi ger besked. Om vi ger besked, tycker jag att ni också skulle kunna ge besked till exempel om hur det blir med koldioxidskatten. 86 () replik: Jag tror inte att det är som är det stora problemet i oppositionen. Men det är trots allt så att ni är tre partier som är regeringsalternativet till nuvarande regering. Då får man ändå lov att säga att även ni som partier är beroende av vad Socialdemokraterna säger i vissa frågor eftersom de är en tung förhandlingspart. Det är inte så att står för den politik som den kommande regeringen ska föra. Därav uppstår också problemet. Jag ska sedan återgå till koldioxidskatten. Oavsett vilken representant för regeringssidan som står i den här talarstolen är det så att om en utredning har lagts fram och man håller på att bereda frågan, allra helst när det är flera partier inblandade i en regering, kan man inte kräva att denna representant ska redovisa vad propositionen ska innehålla innan förhandlingarna är slutförda. Så fungerar det inte. Det vet även . Jag kan bara redovisa min syn på det hela, och jag tror att jag har ungefär samma syn som i just den frågan. 87 (): är det pluralis eftersom det är fler på åhörarläktaren än det var förra gången. Då var det singularis. Vem i hela världen kan man lita på? En del tror att det är som är upphov till den här melodin. Men så är det inte, utan det är med . Rätt svar på frågan är naturligtvis sin käresta eller hustrun. Det är alltid rätt svar. Men det finns ett annat svar också, nämligen Socialdemokraterna. Man kan alltid lita på Socialdemokraterna, vilket framgår här. De kommer alltid att stå för höga skatter och högre skatter. Det är skrivet i sten. De har alltid problem med hur mycket de ska kunna höja skatterna. Det är Socialdemokraternas största problem. Jag ska inte säga att och är lika duktiga på detta, men de brukar vara följsamma. Särskilt brukar ha en annan profil, vill jag gärna säga, på skattehöjningarna. Vi kan ofta förenas från liberala utgångspunkter när det gäller konsumtionsskatter i fråga om olika former av miljöförstörande saker. Till exempel koldioxidskatten infördes under Bildtministärens tid 19911994. Jag ser i kammaren, och hon var aktiv redan då. Vi ska fortsätta att se till att de som förorenar får betala ordentligt för sig. Det enda som behöver göras på den punkten är att en avvägning sker så att vi inte förstör för vår egen industri och sysselsättning. Det är också väldigt viktigt. I övrigt är det på det sättet att Socialdemokraterna nu har fruktansvärda problem med att vi har sänkt inkomstskatterna så mycket, med ungefär 65 miljarder. Det tycker de inte om över huvud taget. Men när jag går på gator och torg träffar jag inte på en enda person över huvud taget som har beklagat sig över att vi har infört jobbskatteavdraget. Alla som klagar på detta finns i denna kammare. Det är 171 personer som tycker att detta är ett jättebekymmer. Socialdemokraterna skriver i sin reservation att vi kanske ska sänka skatterna med 100 miljarder under innevarande mandatperiod. Jag vet inte om det blir så mycket. Det skulle naturligtvis vara bra, tror jag, om det blir så mycket. Men jag tror inte att någon människa kommer att vara bekymrad över att vi sänker skatterna på det sättet. Det har alltså blivit mer lönsamt att jobba. Det tycker jag är otroligt bra. Jag ska återkomma till fastighetsskatten senare i mitt anförande. Men om man tittar på en annan form av skatt, nämligen konsumtionsskatterna, som inte minst har varit inne på, måste vi, enligt mitt förmenande, se vad vi kan göra utan att förstöra för andra sektorer så att vi håller sysselsättningen uppe. Det finns en del svåra problem just nu när det gäller skattepolitiken, framför allt inom skogsindustrin där höga skatter inte bara på råvaror utan också på energin gör att en del av den svenska industrin riskerar att slås ut. Det gäller också till exempel inom fordonsindustrin. Det går åt väldigt mycket elektricitet där. Vi har en stad som heter som i praktiken skulle kunna läggas ned om vi inte skötte energibeskattningen på ett bra sätt. Det skulle vara väldigt tråkigt för fru talmannen som är från den valkretsen om hela sysselsättningen i helt plötsligt utplånades. Det gäller således att ha en fungerande energi- och klimatpolitik. Det är den stora frågan för flera partier, framför allt för . Vi måste se till att få med den europeiska gemenskapen på regler som är sådana att det inte blir en orättvis, en snedvridande, konkurrens. Jag tänker nu gå över till en skatt som så mycket varit uppe men som inte är den viktigaste skatten; det vill jag gärna säga. Det finns många andra skatter som är viktigare. Men ingen skatt har debatterats så mycket som fastighetsskatten. Jag tänker taxeringsreform och flerfamiljshusen. Det enda vi kan jämföra med är Socialdemokraternas och de två andra partiernas system. Jag håller med som i en artikel i sagt att man inte kan jämföra med det. Men så länge vi inte har någonting annat att jämföra med är det praktiskt att jämföra med det. Vi ser fram emot att få någonting annat att jämföra med. Ja, dag vill vi ha det så att vi har något bättre att jämföra med. Men fram till dess måste vi jämföra med det enda system vi har. Jämfört med det socialdemokratiska förslaget, som stöds av och , har bostadsbeskattningen i kronor minskat med ungefär 8,2 miljarder plus ungefär ytterligare 2 miljarder som hade blivit följden av att man inte hade gjort någonting när det gäller flerfamiljshusen. I runda tal handlar det om 10 miljarder otroligt mycket pengar. Det är få som har uppmärksammat det. allmänna fastighetstaxering avseende flerfamiljshus innebar en höjning av taxeringsvärdena med 443 miljarder. Det är bara att gå in på SCB så ser man det. ½ procent av det är i runda tal 2 miljarder. Också andra saker har skett. Vi är ju nu på väg att gå från avgift till skatt. Äntligen kommer kommunerna att få mer pengar. handlar det om ett tillskott på till kommunerna, just från fastighetsavgiften. Socialdemokraterna, hade inte gett de till kommunerna. finns det en stimulans för att bygga vidare på detta. Jag som råkar bo i noterar att en kommun som , som ju haft stora utgifter inte minst för fritidsboende, kommer att få . Det är mycket pengar för en sådan kommun. Slutligen, fru talman, måste jag ändå få skicka med en del siffror. Jag tycker att det är väldigt viktigt att ledamöterna i denna kammare åker hem och använder sommaren till att tala om hur stor sänkning av fastighetsskatten som olika hushåll i olika delar av landet fått för jämfört med det socialdemokratiska förslaget det förslag som inte tycker att vi ska jämföra med men som är det enda vi har att jämföra med. Jag börjar med siffrorna är enligt SCB:s uträkningar. Jag beklagar att man inte räknat med alla begränsningsregler det är alldeles riktigt att det är så men vi kan kanske bortse från dem. är det en uppräkning med för husavgiften. Den blir alltså inte utan . I får 48 685 hushåll sänkt skatt med i genomsnitt . Jag tycker att ska åka hem och tala om den siffran. kan åka hem till där 25 270 hushåll i genomsnitt kommer att få . Vi kan också ta en annan del av landet, till exempel jag tar detta lite mer slumpmässigt. I får 16 750 hushåll skatten sänkt med . I i får man det är helt riktigt ganska lite pengar, . Men i får 22 090 hushåll ganska många hushåll . Jag skulle kunna räkna upp många fler platser, men jag stoppar här för att inte förlänga debatten. Jag är beredd att skicka ut detta till samtliga ledamöter av skatteutskottet så att de kan skicka ut det här till varenda kommun. Då kan man se den stora skillnaden. Min enda fråga till är när ert förslag kommer så att vi har det att jämföra med. Jag tror att det är väldigt viktigt för människor att nu veta vad som gäller om nu inte, om olyckan skulle vara framme, Socialdemokraterna återkommer till regeringsmakten. Då har man inte en aning om hur hög den egna villataxeringen blir och hur mycket man måste betala i skatt. 88 () replik: Det är lite intressant att inte redogjorde för hur stora fastighetsskattesänkningar man har fått i hemkommun. Är det månne? Och varför fick inte vara med i jämförelsen? Var det inte lika, kan vi säga, smickrande siffror då? Nåväl, vad jag egentligen vill tala om är snarare energiskatterna bara så att det inte blir otydligt. De koldioxidskattehöjningar som har förespråkat är inte riktade mot den tunga basindustrin. Vi är medvetna om att där finns konkurrensproblem och om att risken finns att de här industrierna bara flyttar utomlands och förorenar där i stället. De industrierna har undantag som gör att det inte ska vara några problem. Däremot är man med i EU:s utsläppshandel, vilket är bra. Då får man ju med även konkurrentländerna i EU. De sektorer som vi tror skulle kunna tåla högre koldioxidskatter och som faktiskt har en potential är bland annat den lätta industrin och servicenäringen. Lätt industri har ganska stora nedsättningar. Klimatberedningen föreslår att de skulle kunna minskas lite grann. Vidare handlar det om, kan vi säga, övrigtsektorn. Där har vi inte alls samma problem. Jag tror att även kan ställa sig bakom det. 89 () replik: Jag tackar så mycket för det. Anledningen till att jag inte nämnde jag ber så mycket om ursäkt för det borde vara att jag inte kunde hitta i mina anteckningar, men har jag gjort det. I får 14 731 hushåll i genomsnitt enligt den gjorda beräkningen. Det fanns alltså ingen avsikt bakom att inte ta med . Jag hade kunnat nämna många fler platser, till exempel . Jag har skrivit upp många orter. Jag kommer att förse er med de siffrorna. Kanske behöver jag inte räkna upp dem för protokollet; vi kan klara av dem vid sidan av. Eftersom ställde en direkt fråga om den kommun som jag råkar bo i jag köpte där ett hus för som är värt enligt upptaxeringen kan jag säga att man tjänar, tror jag, i genomsnitt . Tyvärr är det inte så många som tjänar så mycket ungefär 6 000. har jag svarat på den frågan, så det finns taget till protokollet. En viktigare fråga är den om hur man ska se på energibeskattningen. Detta är ju väldigt viktigt. Jag menar att konkurrenskraften måste vägas samman med hur mycket man kan lägga på. Man kan inte lägga på hur mycket som helst, för då slås industrin ut. Det är det som är det stora problemet för stora delar av svensk verkstadsindustri och för processindustrin. Det kan vi inte bortse från. och jag kommer från en del av landet där det tidigare fanns en textilindustri. Den finns nästan inte kvar. Det är inte bra. Vi måste fundera på vad vi gör. Vi har båda målet att inom olika ramar punktskatter eller handelssystem ska de som förorenar och använder olika material också betala för det som de smutsar ned. På den punkten tror jag inte att vi är oense. 90 () replik: Jag tror inte att vi är oense på den andra punkten heller. Som jag sade tidigare är jag medveten om de konkurrensproblem som finns och har därför inte föreslagit några chockhöjningar av koldioxidskatten för den tunga industrin. Det handlar snarare om att skärpa utsläppshandeln, i första hand inom EU men kanske också genom att försöka få någon form av global utsläppshandel för tunga sektorer som stålindustrin, cementindustrin och liknande. Den kan då kanske vara sektorsvis baserad i stället för regionalt. På så sätt kan man få en bra styrning som inte bara innebär att man flyttar utsläppen utan faktiskt minskar dem totalt. 91 () replik: Jag håller med om det. Det är en av de viktigaste saker vi ska driva inom EU, alltså se till att vi inte får sådana produktionsförhållanden att det lönar sig att flytta en industri som är ganska väl renad, om jag uttrycker det så, till en plats där skatterna visserligen är lägre men utsläppen i praktiken blir mycket högre. Där tror jag att det finns en bred överensstämmelse mellan alla partier i vårt land. Vi ställer ganska höga krav nu ser jag här igen men om vi skulle ställa orimliga krav på skulle det få förödande konsekvenser på andra områden. Därför handlar det om en avvägning, vilket alla partier måste vara på det klara med. Vi har inget intresse av att försätta vår svenska basindustri i ett sådant konkurrensläge att den väljer att flytta utomlands till områden där den kan få lägre produktionskostnader och det kanske finns större utsikter till lägre kostnader. Det gäller att göra avvägningen så att vi räddar sysselsättningen. Jag vill gärna säga att vi kan vara väldigt överens om detta. har här något mer att tänka på än enbart den mycket renodlade linje de ofta intar i denna fråga. Vi måste också klara sysselsättningen och konkurrenskraften. Det är , , och andra partier helt på det klara med. 92 (): Jag ber att få yrka bifall till finansutskottets förslag i betänkande nr 20 och skatteutskottets förslag i betänkande nr 32 samt beklagligtvis för oppositionen avslag på reservationerna. Låt mig börja med en mindre, filosofisk utläggning. När vi i skatteutskottet diskuterar ett betänkande med rubriken av skatteutgifter kan man naturligtvis undra vad de i , och tänker på när de hör ordet skatteutgifter. Enligt den skattetekniska definitionen är det när staten inte får ut de intäkter som det var tänkt utifrån en allmän beskattning, det vill säga det finns ingen skatteavvikelse genom sänkta normalnivåer. Jag kan tycka att ordet skatteutgift är ett ord som inte ligger helt rätt i munnen eller är helt begripligt. Det tidigare begreppet skatteavvikelse, eller skatteundantag, gör det hela mer begripligt i det allmänna talet. Att inte använda det svenska språkbruket torde bero på amerikanskt inflytande, nämligen det engelskspråkiga uttrycket tax expenditure. Det är alltså ett amerikanskt skattebegrepp som uppenbarligen kom in i den svenska vokabulären. Jag kan tycka att ordet skatteutgift för att förklara att det handlar om en avvikelse från den gängse skattenormen skulle kunna bytas mot skatteavvikelse eller skatteundantag. Sedan vill jag anknyta till det som företrädare sade om sänkningen av fastighetsskatten. Om Socialdemokraterna hade fortsatt att styra vårt land, vilket 171 ledamöter i kammaren önskar, hade det inneburit en annan fastighetsskattenivå än vi har bland annat i mitt hemlän . Utifrån den politik som Socialdemokraterna tidigare förde och det system som då fanns hade avgiften per fastighetsägare i legat i genomsnitt högre, 2 177, 2 591, 1 070, 1 035, 2 033, 1 118, 1 770, 1 508, 1 268, 1 574, 1 099, 1 310, 640 och högre. Jag kommer inte att examinera eventuella lyssnare vare sig i kammaren eller på tjänsterummen vad gäller de exakta siffrorna per kommun. Vi menar alltså att vi definitivt sänkt skattetrycket för fastighetsägare runt om i landet, så även i 15 kommuner. Regeringens politik har gett resultat.