prot · GV0969 · 2008-02-21 00:00:00 — Det finns andra partier på vänsterkanten i denna riksdag som säkert har påverkat Socialdemokraterna lite grann, om jag uttrycker det så. Så det är väl bra med ödmjukhet. Det är viktigt att påpeka just detta: Vi har fortsatt höga ambitioner. När man går igenom styrmedel och hur vi har formulerat vår klimatpolitik, både tidigare majoritet och den som leder , är det tydligt att vi i jämförelse med andra länder använder alla de styrmedel som andra talar om att eventuellt införa. Vi har högre nivåer än vad andra har, och vi har kommit längre på snart sagt varje område. Jag vet inte om vi ska börja åka runt i och hävda att det inte är så, att vi ska använda invektiv och låtsas att det är så. Till slut kanske de börjar gå på det. Men det stämmer inte, och jag har internationella genomgångar i FN:s klimatpanel och andra till stöd för detta. Vad är det ni försöker fånga med alla dessa konstiga påståenden om att vi inte ligger längst fram, när vi gör det? Var stolta i stället! Var stolta över att vi kan fortsätta i den riktningen! Avdragsgillt sparande för studier 64 (): Jag har träffat många människor som vill satsa på studier och kompetensutveckling i arbetslivet. De vill kanske byta yrkesinriktning eller kanske förebygga arbetslöshet. Möjligheten för de här människorna skulle bli bättre om de på ett bra sätt kunde spara för framtida avbrott och kanske undvika dyra studielån. Många menar ju att vi skulle kunna införa ett breddat pensionssparande så att man på samma sätt och skattemässigt gynnat skulle kunna spara för framtida studier och uppehåll för studier, att man helt enkelt skulle kunna ha ett utbildningskonto som var avdragsgillt. En fördel med detta vore också att individen i större utsträckning själv skulle bestämma, oberoende av arbetsgivaren, vilken typ av studier han eller hon skulle vilja satsa på. Den gamla socialdemokratiska regeringen hade ett sådant här förslag liggande, men det hamnade av någon anledning i papperskorgen. Min fråga är alltså: Hur är statsministerns principiella inställning till den här typen av skattemässigt gynnat sparande i utbildningskonton? 65 Statsminister (): Mitt raka svar rent principiellt är att jag är mycket tveksam. har de nära nog generösaste utbildningsvillkoren i världen redan som det är, med stora och rika möjligheter att både och senare i livet studera och fritt kunna välja mellan olika utbildningsalternativ. Vi har valt att skattemässigt gynna arbete. Det ska ge en grund och en ökad makt till människor att stå på egna ben och fatta egna beslut. Förhoppningsvis kan det också öka möjligheterna att studera eller komma överens med sin arbetsgivare. Det som oftast håller tillbaka den här typen av kontouppbyggnad är att det är tekniskt mycket komplicerat och att olika former av skattekrediter leder till ökad krånglighet i hela skattesystemet. Jag förordar hellre andra typer av skattelättnader för att se till att fler får jobb och hedrar den svenska traditionen av stor tillgänglighet till fri och gratis utbildning. trovärdighet i det europeiska klimatarbetet 66 i (s): Som har påpekats här i kammaren har varit ledande i klimatarbetet inom EU och i övrigt. bryts den svenska profilen i det samarbetet. Statsministern säger här i kammaren att regeringen har agerat i klimatfrågan, och visst har man gjort det. Man har åkt i skytteltrafik ned till EU för att försöka förhandla ned kommissionens klimatkrav på . Man har rustat ned insatserna för energieffektivisering i kommunerna. Man har stoppat konverteringsstöden för att komma ifrån oljan. Man har slopat klimatinvesteringsprogrammen. Det är ganska effektivt. Därefter ska man försöka göra trovärdigt att vi ska ha en pådrivande roll i klimatfrågan inom EU 2009. Vad ska statsministern göra för att försöka lappa ihop trovärdighet på det här området? 67 Statsminister (): Det är inte så att varje krona man säger går till miljön är lika verkningsfull. Man måste vara beredd att också utvärdera. En del av de program som nämns har fått mycket hård kritik. Vi har i stället valt en miljöbilspremie som ju har givit en utveckling när det gäller miljöbilsförsäljning som är enastående i världen. När det gäller nybilsförsäljning har vi en kvot på miljöbilar. Vi har gett utökat stöd till hållbara städer, någonting som det är viktigt att få ökad lärdom om. Vi har höjt CO2-skatter, och vi för förhandlingar inom ramen för de internationella avtalen där har varit pådrivande. Det var vi som var med och formulerade att också EU skulle vara berett att gå till 30-procentsnivån. Vi var bland de första som tog det initiativet. Vi är pådrivande. Men vi är också måna om att hålla fast vid det som har varit den svenska idén, att förena det med ekonomisk tillväxt, det vill säga att erkänna att om klimatpolitiken förs på ett felaktigt sätt kan den komma på tvärs med ambitionen att vi ska ha jobb och välfärd i och det faktum att vi ska ligga längst fram när det gäller att ställa om och möta klimatförändringarna. 68 (): Det är alltid mer klimatsmart att ta tåget. skulle i allt större utsträckning kunna ersätta de tunga transporterna. Men det handlar också om att öka tillgängligheten, förmågan och möjligheten att vara mer klimatsmart som privatbilist. Det handlar inte bara om persontrafiken på de sträckor som statsministern kallade bäriga rent ekonomiskt, utan vi är många även ute i landet som vill vara klimatsmarta. ligger inte mycket längre från än . Till tar det . Till tar det dryga . man vidare till Åre tar det till. Åre vet ju alla var det ligger. Alla som har försökt åka tåg dit vet att det tar tid. Vi vill ju vara klimatsmarta även i . Det finns många arbetspendlare som hellre skulle välja tåget än flyget. När ska det bli möjligt för en arbetspendlare att åka från till och vara klimatsmart? 69 Statsminister (): Vi har försökt räkna på hur mycket mer som Socialdemokraterna lovade i vägar än de satte av pengar för att finansiera dem. beräkningar visar att underskotten på järnvägssidan är någonstans mellan 50 och 60 miljarder om man ser till vad ni har lovat och vad ni har finansierat. På vägsidan talar vi förmodligen om 30 miljarder. Det är alltså löften för uppemot 100 miljarder som ni har ställt ut i olika delar av landet, till väljare som har lyssnat på er, men som ni har saknat täckning för. Och så ställer ni frågor till mig om hur vi ska rätta till detta. Det är klart att vi först måste se hur vi ska rätta till de misstag och de överdrivna löften ni har ställt ut och försöka förklara för väljarna att allt det inte får plats. Sedan ska vi ställa oss frågan hur mycket resurser vi kan ta fram både i närtidssatsning och . Vi ska naturligtvis bedöma det, både mellan väg och järnväg och ställt mot andra typer av utgifter. Låt mig bara avsluta med att säga att det ska bli fantastiskt att läsa den socialdemokratiska budgeten . Den kommer bara att ha en enda profil. Järnvägar överallt, till någonting annat finns det inte en krona. Fler internationella idrottsevenemang till 70 (): Jag vill ställa min fråga till statsministern. Efter det mycket framgångsrika värdskapet för i aktualiserades frågan: Hur går vi vidare i med de här frågorna? Mer än 110 000 människor fanns på plats för att titta på arrangemangen som var mycket lyckade. Det var fler människor än förra gången det var , nere i . Ungefär samma sak var det vid alpina i Åre. Alliansregeringen framhöll i sin första regeringsdeklaration att aktivt ska verka för att få fler stora internationella idrottsevenemang till vårt land. I jobbar nu idrottsrörelsen och regeringen i samverkan på att få ett tredje till detta land. Man siktar på 2018. Det senaste hölls i , som bekant. Jag vill fråga statsministern om han mot bakgrund av det som har hänt är beredd att skynda på arbetet med att ta fram en strategi för hur ska kunna erbjuda värdskap för fler stora internationella evenemang, där också ett i naturligtvis ska vara med. 71 Statsminister (): Idrottsminister har tagit initiativ till att föra diskussioner med idrottsrörelsen om hur ett samarbete mellan idrottsrörelse och regering kan se ut i de här frågorna. Låt mig tala om vad vi inte har lovat. Vi har inte lovat att okritiskt utlova miljoner till alla som vill ordna olika typer av evenemang i utan någon som helst genomgång av beräkningsunderlag eller diskussioner om vad pengarna ska användas till. Det är nämligen det man försöker påstå om oss. Det har vi aldrig sagt. Vi kommer inte att använda en enda skattekrona utan kontroll och möjlighet att gå igenom i förväg. Alla kan ställa in sig på det. Begär man att få del av skattebetalarnas pengar kommer man att mötas av en attityd där vi ställer frågor, där vi går igenom beräkningar och där vi vet vad det är vi lovar. Får vi göra det tillsammans kan det absolut vara intressant i en del fall, även om jag inte står här och lovar ett . Vi har ju testat . Men med den utgångspunkten kan vi föra den dialogen. Det börjar lämpligen med att för den diskussionen med ledningen för idrottsrörelsen i . 72 TREDJE VICE TALMANNEN: Med detta är statsministerns frågestund avslutad för den här gången. Jag ber att få tacka statsministern för medverkan här i kammaren. 10 § (forts. från 8 §) Svar på interpellation 2007/08:383 om kameraövervakning 73 (): Det blev ett hastigt avbrott i interpellationsdebatten, men jag vill ändå något kommentera de inlägg som har hållits tidigare. Jag tycker att det är väldigt bra att få beskedet från justitieministern att man nu tittar på begreppet privat område i våra flerfamiljshus. De kan ju vara rätt så stora, och rätt många personer vistas på de allmänna utrymmena. Tanken är också att man ska kunna ta emot vänner och bekanta i sitt eget hem och därtill hörande ytor. Jag och är inte absoluta motståndare till kameraövervakning, men vi känner en stor tveksamhet inför det du talar för, en allmän, generellare och generösare tillämpning. Det gäller att tänka efter väldigt noga, och det får aldrig gå slentrian i att sätta upp kameror. Det får aldrig bli en förstahandsinsats. Man får inte sluta med andra förebyggande åtgärder. Jag tror att det är väldigt viktigt att man också tänker på barn och ungdomar och diskuterar värderingar och sådana saker i skolan. Det är bra att vi får ett tydligt och förenklat regelverk. Jag har läst kring kameraövervakning, som omfattar 75 sidor. En del var rätt obegripligt. Man kan säkert göra förenklingar, ta vara på erfarenheter och se till att tillämpningen inte blir så godtycklig som den är . Vi i , , ska noga analysera utredningens förslag och därefter vara konstruktiva när vi tar ställning. 74 (m): Kameraövervakning är en otroligt viktig fråga, som vi talade om före frågestunden. Regeringen har beslutat om en översyn av de regler som finns för allmän kameraövervakning. Det är en viktig utredning, därför att den tekniska utvecklingen har varit väldigt snabb och det finns ett antal konflikter inbyggda i de här sammanhangen. Det som tar upp, som framför allt berör den övervakning som sker i tvättstugor för att uttrycka sig milt, har sina bekymmer. En sak som jag tycker är viktig när man analyserar den delen, för det kommer utredaren att få göra, är skyldigheten att informera om att kameraövervakning sker. Även där finns det brister. Jag tror nämligen att för medborgarnas trygghet i ett samhälle där det finns övervakning är det viktigt att veta när övervakning sker. Det är naturligtvis viktigt också där det inte är tillståndspliktigt att ha övervakning. Man kanske får förtydliga i den delen, vad vet jag? Det ska i vart fall bli väldigt intressant. Tyvärr kan jag inte lova interpellanten att utredningen kommer att gå jättefort, som han frågade om . Det gör inte statliga utredningar, framför allt inte denna, för det finns, som beskrevs här, otroliga mängder regelverk kring kameraövervakning. Att se över hela komplexet och göra det enklare tar lite tid. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag , så det tar verkligen tid. Dock kan jag säga att det som brukar hända när statliga utredningar sätter fart är att man får lite rättning i leden under resans gång därför att de lyfter upp frågeställningarna. Inte minst att vi har haft väldigt olika praxis i olika delar av landet tror jag ganska snabbt blir så synliggjort att det blir lite rättning i leden eller att man tänker efter. Jag hoppas att en del kommer att hända därför att frågorna får en allmän uppmärksamhet på ett annat sätt när man börjar ta tag i detta. Som sagt är satt som slutdatum. Jag tror att det är helt nödvändigt för att kunna greppa mängden regelverk och göra något som är bra, som håller och som tar hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen. Vi behöver mer teknikneutrala regler när det gäller kameraövervakning, för jag vet att kameraövervakning i många sammanhang är effektivt och bra. Men i de regler som vi har blandas det in så många olika typer av kameraövervakning att det har blivit oöverskådligt och snårigt. Det måste vi göra något åt, och det måste nog få ta lite tid att göra det. Men som sagt kommer utredningen att tillsättas, och jag tror att den kommer att leda till att vi tar kliv i rätt riktning. 75 (): Jag vill tacka för en bra diskussion. Jag måste ändå medge att jag är lite besviken på det sista svaret. Å andra sidan tänker jag: Tänk om Littorin ändå hade tänkt likadant när han tillsatte utredningar och gett dem lite när det gällde a-kassan, en fråga som jag annars engagerar mig i. Då kanske vi inte hade haft alla de problem som vi har. Jag tycker att det är jättesynd att man skjuter på det så långt bort. Risken är att vi fortsätter att ha sådana här väldigt märkliga tillämpningar. Förhoppningsvis är det så som justitieministern säger, att detta skickar en signal om att man inte tycker att det är konsekventa tillämpningar av den lagstiftning som vi har . Förhoppningsvis är det så. Jag är inte helt säker. Som sagt: fick ett avslag, har fått ett godkännande efter ett överklagande vi får se var det landar och fick ett godkännande att övervaka områden där mycket av brottsligheten sker och . Jag kommer att följa utredningen och läsa direktiven. Och, , jag säger inte att kameraövervakning är lösningen på brottsligheten. Som jag sade i mitt inledande anförande är det jobb och skola. Det handlar om värderingar i skolan, vad vi förmedlar till ungdomar i skolan. Det handlar också om att se till att det finns poliser ute på gator och torg. Men detta är en viktig pusselbit. Det är nästan lite ohederligt att skrämma människor med storebrorssamhället när vi vet att kamerorna faktiskt ökar deras trygghet när de går ut på gator och torg. Vi vet också att kamerorna förebygger kriminalitet och till och med kan bidra till att lösa brott. Vi får se hur utredningen blir. Tack så mycket, justitieministern, för en bra diskussion. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:387 om andrahandsuthyrning av ägarlägenheter 76 (m): har frågat mig om jag avser att medverka till ett förslag där hyrestaket liksom besittningsskyddet för hyresgäster avskaffas. Han har också frågat mig hur jag avser att göra för att ett avskaffande av besittningsskyddet när det gäller ägarlägenheter inte ska påverka förstahandshyresgästers besittningsrätt till sina hyresrätter. frågor är föranledda bland annat av att avser att skicka ut en promemoria med ett lagförslag om ägarlägenheter till ett remissmöte . Inriktningen på det nu aktuella arbetet är att i ett första steg möjliggöra ägarlägenheter i samband med nyproduktion. Under remitteringen kommer synpunkter på förslaget att inhämtas från olika myndigheter och intresseorganisationer. Som en utgångspunkt för arbetet används det förslag som den så kallade presenterade i betänkandet Att äga sin lägenhet (SOU 2002:21). Utredningen föreslog bland annat att ägarlägenheter ska kunna skapas i samband med nyproduktion med tillämpning av i stort sett samma regler som gäller för tredimensionella fastigheter. Det är naturligt att ägarlägenheter får hyras ut. Uthyrning av ägarlägenheter kommer typiskt sett att avse situationer där den som äger en ägarlägenhet hyr ut denna. Det blir alltså fråga om uthyrning i första hand, inte andrahandsuthyrning. Det är inte möjligt att förutsäga vad det kommande förslaget exakt kommer att innehålla. föreslog att de regler som gäller för annan jämförbar förstahandsuthyrning bland annat såvitt gäller hyrans storlek och hyresgästers besittningsskydd bör gälla även för uthyrning av ägarlägenheter. Frågan övervägs i och kommer att utvecklas närmare i det kommande förslaget. Jag ser ingen motsättning mellan ett införande av ägarlägenheter och ett gott skydd för boende i hyresrätter. Vilken inverkan ett införande av ägarlägenheter kommer att få för bostadsproduktionen är svårt att säga. Möjligen skulle ett visst tillskott av lägenheter uppkomma. analys av frågan tyder på att byggandet av ägarlägenheter sannolikt inte kommer att medföra några större effekter på byggandet av hyresrätter. Ett införande av ägarlägenheter kommer sannolikt att öka rörligheten på bostadsmarknaden, vilket är ägnat att gagna de personer som önskar bo i hyresrätt. En del av de frågor som tar upp gäller också den översyn av reglerna för hyressättning som Utredningen om allmännyttans villkor gör. Denna utrednings uppdrag tar alltså sikte på bland annat reglerna för hyressättning, inte på regler för ägarlägenheter. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag i vår. Det finns ingen anledning för mig att föregripa utredningens arbete. 77 (): Jag vill börja med att tacka justitieminister för svaret på min interpellation om besittningsskyddet vid upplåtelse av ägarlägenheter. Denna interpellation är föranledd av att justitieministern är citerad i en artikel i . Artikeln bygger på en intervju med ministern på ett byggseminarium. Det är här som justitieministern har uttalat att uthyrning av så kallade ägarlägenheter ska få ske utan inskränkningar, enligt ett kommande förslag från regeringen. Det är formuleringen att ägarlägenheter ska få hyras ut utan inskränkningar som är intressant att diskutera med justitieministern. Uttalandet har väckt oro hos hyresgästrepresentanter för vad detta kommer att leda till. Det ska bli intressant att höra ministern utveckla detta och kanske förklara och tydliggöra vad ministern menar med detta. Enligt ministern förväntas förslaget om ägarlägenheter leda till att kapital lockas till bostadssektorn, vilket leder till att nyproduktionen kan öka. Det är positivt att det byggs fler lägenheter. Mitt syfte är inte att debattera ägarlägenheter som fenomen, utan här handlar det om att diskutera upplåtelseformen och också tryggheten för hyresgäster i en ny upplåtelseform och för hyresgäster på hyresmarknaden över huvud taget. Vi vet att den snarare behöver stärkas sett utifrån till exempel andrahandshyresmarknaden. Det är viktigt att vi inte får en ny lagstiftning med en annan form av upplåtelserätt än dagens besittningsrätt som enligt jordabalkens regler gäller för uthyrning av hyresrätter i övrigt. Det är en fråga om trygghet som är viktig att man klargör utifrån ministerns uttalande och dessutom får ministerns ståndpunkt i. Jag anser att ett förslag om borttaget hyrestak och borttagna besittningsskydd i en ny upplåtelseform bara kan leda till en sak, nämligen att dessa hyresgäster blir mer eller mindre livegna. Frågan är om det verkligen är en sådan utveckling på bostadsmarknaden som regeringen vill se. Det framstår i alla fall tydligt att regeringens intention med förslaget om så kallade ägarlägenheter är att gynna en redan kapitalstark grupp på hyresgästernas bekostnad. Att påstå att detta förslag kommer att leda till att nyproduktionen av bostäder kan öka är en sak för sig, men man missar då flera andra viktiga frågor att beakta, bland annat hyresgästernas trygghet. Man kan fråga sig om produktionen av ägarlägenheter leder till att det byggs fler hyresrätter, vilket är en viktig fråga i sig. Med hänvisning till justitieministerns uttalande vill jag för tydlighetens skulle ändå fråga en gång till om ministern avser att medverka till ett förslag där hyrestaket liksom besittningsskyddet för hyresgäster avskaffas. 78 (): säger att han inte vill debattera ägarlägenheter. Ändå kan man säga att han blandar och ger; han debatterar egentligen allting. Jag ska trots detta försöka hålla mig till interpellation. Jag noterar att den innehåller uppgifter som antyder att han inte har helt klart för sig hur regelverket i hyreslagen ser ut . Att det inte handlar om uthyrning i andra hand har justitieministern redan påpekat. Det handlar i ägarlägenhetsfallet om en ägare som upplåter en bostadslägenhet på samma sätt som en annan hyresvärd upplåter en hyreslägenhet i en traditionell hyresfastighet som ägs av hyresvärden. Hur ser då besittningsskyddsreglerna i hyreslagen ut ? Eftersom i sin interpellation utgick från en andrahandshyresgäst finns det skäl att se närmare på vad som gäller i en sådan situation. En andrahandshyresgäst har inte något besittningsskydd så länge andrahandshyresförhållandet inte har varat än i följd. Detta innebär att man kan säga att en andrahandshyresgäst har ett svagt besittningsskydd. Innan andrahandsuthyrningen har pågått kan första- och andrahandshyresgästen upprätta ett särskilt avtal om att något besittningsskydd inte ska gälla även efter det att har gått. Huvudregeln är dock att ett sådant särskilt avtal om avstående av besittningsskyddet ska godkännas av hyresnämnden. Här finns det skäl att påpeka att den som hyr ut i det exempel som jag har redogjort för, förstahandshyresgästen, har en nyttjanderätt, vilket är en betydligt svagare rättighet än äganderätt. Vad skulle då kunna gälla för ägarlägenheter? Vi kan se till ägarlägenhetsutredning som föreslog att ägarlägenheter skulle jämställas med en- och tvåfamiljshus. Det i sin tur innebär att en förstahandshyresgäst i en sådan lägenhet inte ska ha något besittningsskydd under förutsättning att upplåtelsen inte ingår i affärsmässigt bedriven uthyrningsverksamhet samt att den som hyr ut har ett sådant intresse att förfoga över lägenheten att hyresgästen skäligen bör flytta. Vad det handlar om är alltså inte något avskaffande av besittningsskyddet i någon mening, utan frågan gäller hur ägarlägenheter ska passas in i det system vi har . När det gäller frågan om det ska finnas några inskränkningar i rätten att hyra ut finns den passusen i . Vad den tar syfte på är just att man ska jämställa ägarlägenheter med en- och tvåfamiljshus och inte med hyreslägenheter och bostadsrättslägenheter som hyrs ut. För en bostadsrättslägenhet till exempel fordras godkännande av föreningen för att man ska kunna hyra ut. Här är det någon som äger sin bostad, och ska det inte finnas några sådana inskränkningar enligt utredningen. Nej, fru talman, jag kan inte frigöra mig från intrycket att och försöker peka på alla tänkbara problem därför att man möjligen, i likhet med Socialdemokraterna, anser att ägarlägenheter inte är en önskvärd boendeform. 79 (m): säger att hans interpellation bygger på uppgifter ur en artikel. Det är väl en artikel med anledning av ett anförande om ägarlägenheter som jag höll . Jag har inte läst artikeln, så jag vet inte riktigt vad det stod. Däremot har jag läst mitt anförande, för det är ju lite intressant vad jag faktiskt sade. var inne på det som är missuppfattningen, nämligen att jag gjorde en jämförelse mellan vad som gäller om man har en bostadsrätt och om man har en ägarlägenhet. Vill man hyra ut en bostadsrätt måste man fråga föreningen om lov. Man har en inskränkning i rätten att hyra ut lägenheten. Min mening är att det borde man inte ha med ägarlägenheter. Det betyder inte att man inte har regelverk för hyressättning, besittningsskydd och den typen av frågor. Det är det jag säger i interpellationssvaret. Utredningen har haft ganska bestämda uppfattningar om det. Vi tittar nu på de synpunkter som har funnits för att se hur det ska se ut. Artikeln har nog hänvisat till att vi tycker att om man har en ägarlägenhet borde man inte behöva fråga någon om lov att hyra ut den.