prot · GV0983 · 2008-03-26 00:00:00 — Det är rimligt att man koncentrerar sig väldigt mycket på det som händer i och södra , för det är den kontinent som inte har tagit del av den ekonomiska utveckling som övriga världen har fått dra nytta av i denna globaliseringens värld. Det är ju så det är. De har rent ekonomiskt stått stilla ända , tror jag det är, och man kan också se att fattigdomen ökar. Det är mot den bakgrunden som det är så viktigt att vi har någon tanke när vi ingår handelsavtal med före detta APC-länder, om man kallar dem för det längre. Det är med oro som jag ser vad det här kan bära med sig och vad det får för effekt för de inhemska möjligheterna att utveckla en industri. Inte blir det bättre av att går ut och dödförklarar och säger att den knappast är aktuell, att den är omodern och att den behöver ses över. Hon är inte ens övertygad om att hon kommer att sätta sig vid något förhandlingsbord. Därför är det viktigt att vi redan nu måste komma till stånd med någon form av avtal och teckna avtal med länder så att vi kan rulla vidare frihandelsavtal med någon mening, där man tar hänsyn till den sociala och ekonomiska utvecklingen i de länder som bäst behöver det. Är man stor och stark måste man också vara snäll, som Bamse sade . 199 () replik: Jag håller nästan helt med . Det första jag vill invända emot är att står still. Man måste acceptera beskrivningen att faktiskt är inne i en tillväxtperiod och har varit det under . Allt är inte nattsvart beträffande ekonomiska utveckling. Den beror delvis på den starka råvaruboomen i världen och inte minst på att stark efterfrågan från spiller över på alla länder som producerar råvaror och även på . Det är en annan debatt, men vi har ett ökat kinesiskt inflytande i för att tillfredsställa en kinesisk efterfrågan, och det har andra nackdelar, som vi har sett i till exempel . Jag skulle säga att Doharundan och inlägg i denna diskussion om amerikansk frihandel är helt avgörande. Det blir inget avslut på Doharundan om hennes ståndpunkt skulle vara den som till syvende och sist blir den amerikanska ståndpunkten. kan man se tillbaka på amerikanska valrörelser. Där är det ofta en kapplöpning om vem som är mest protektionistisk, och sedan, när vederbörande person kommer till Vita huset, blir inte den förda politiken alls så protektionistisk som den har varit under själva valrörelsen. Men risken är naturligtvis, med två demokrater som börjar kapplöpa med varandra om vem som är mest protektionistisk, att om någon av dem blir vald så är situationen låst för en mycket i världshandeln. 200 () replik: blir jag mörkrädd, och det är inte alltid när jag är ute. Jag blev det lite här alldeles när jag hörde säga att när det gäller barnarbete ska vi gå försiktigt fram runt omkring det som är vidriga förhållanden. Då kan jag inte låta bli att tänka på ett tv-program som jag såg . Det handlade om ganska små pojkar. De var nog mellan sex och . De hade blivit sålda deras föräldrar var fattiga och hade svårt att få mat för dagen till en fiskare, som drev en fiskeindustri. De här pojkarna hade de som dykare. Här i industrivärlden har vi ju en annan typ av verktyg när vi fiskar, vilket är ett problem i sig, men här hade man de här småpojkarna till det. De var ju smidiga. En del drunknade efter vad man kunde förstå. Det var en form av barnarbete. Det finns fabriker som har brunnit ned där dörrarna har varit låsta, och det har visat sig att det har bara varit barn som har arbetat där inne. Det fanns en pojke som var när han mördades. Jag minns inte hans namn just , men han jobbade på ett tegelbruk. Jag tror att han var från . Han kämpade för barns rättigheter och att slippa barnarbete. Han blev dödad. Man kan ställa sig frågan varför. Är det detta som är linje, eller är det enbart ? När det gäller barns rättigheter, delar inte intentioner? Man blir lite mörkrädd när man hör detta inlägg. Jag och vi socialdemokrater har en bestämd uppfattning: Barn ska gå i skolan vuxna ska arbeta. 201 () replik: Den här debatten är väldigt svår att föra. Jag har gjort det och har väl misslyckats . Men jag tänker minsann inte misslyckas , och därför har jag beväpnat mig med utdrag från . Där skriver de att fokus ska vara på barn som lever i de värsta förhållandena. Det är precis den typ av situation som tog upp, barn som är sålda. Det var det jag också sade i mitt huvudanförande. Det handlar om slavhandel, trafficking, droghandel, prostitution. Det är viktigt att man fokuserar på de värsta formerna av barnarbete. Det finns också en mot det. Låt mig citera : Orimligt att förbjuda all form av arbete för barn. har vi sett att det vore lika orimligt att förbjuda allt arbete som barn utför som att tillåta allt barnarbete. Vi menar att man måste utarbeta metoder för att skydda barnen mot arbete som kan vara skadligt. Metoderna ska ta hänsyn till vilken typ av arbete det handlar om, hur gamla barnen är, om det är flickor eller pojkar, vilka attityder som finns i samhället omkring barnen och vad som mest gynnar deras utveckling. När man sedan kommer över på frågan vad man ska göra för att få bort barnen från dessa vidriga arbetsförhållanden är en slutsats att restriktioner på handelspolitikens område inte visat sig vara framgångsrika eftersom dessa exportvaror oftast är gjorda i miljöer som är bättre för barn, och för vuxna, än till exempel jordbruksarbete och hushållsarbete. Sedan tar man upp utbildning. Javisst, det är den effektiva metoden. Man måste emellertid ha en skola där det lönar sig att gå. Barn kommer att arbeta om de inte kan gå i en skola som ger dem en lön framöver som är större än vad de skulle ha när de inte är i skolan. finns heller inte någon skola att gå i. 202 () replik: Det känns lite grann som om snurrar runt frågan och bara hänvisar till . Jag antar att menar att det tar tid att ställa om i utvecklingsländerna innan man fått en så pass genomgående tillväxt att många i vuxen ålder kan vara ute i arbetslivet. Inte heller kan man putta ut de arbetande barnen på gatan. Så fort går det nämligen inte att ställa om. Jag kan inte låta bli att undra, för svarar inte på frågan: Delar inte intentionerna i utifrån det som handlar om barns rättigheter? Där står väl ingenstans att barn ska arbeta? Det hela blir lite märkligt. Jag tror att det vore bra att konkret svara på frågan om det är okej att 70 miljoner barn i världen arbetar . Jag har svårt att se det så. Ska det vara okej att barn i utvecklingsländerna jobbar medan vi i industrivärlden inte accepterar att våra barn jobbar? Som konsumenter vill vi ju inte köpa produkter som tillverkats av barn. Vi är oerhört noga med det och sådant som handlar om sociala rättigheter. Delar inte dessa intentioner längre? Det är i så fall mycket förvånande. Jag hoppas att vi nu kan få ett klargörande och inte bara en uppläsning från . Var står i fråga om barnarbete? 203 () replik: 70 miljoner barn är en löjligt låg siffra. Det handlar ju om flera hundra miljoner barn. Man kan inte ta enbart de barn som arbetar i industrisektorn utan man måste även ta de barn som arbetar i jordbrukssektorn, i hushållen, ser efter antingen egna syskon eller andras barn samt boskap. De far mycket mer illa än de barn som arbetar i industrin dessvärre. Det är det som är erfarenheten. Jag säger inte att vi ska överge eller något sådant, men jag försöker se världen som den är. Vad hände när en stor amerikansk kedja under tryck från konsumenterna sade att de skulle sluta importera kläder som tillverkades i ? Vad hände då? Jo, mellan 15 000 och 20 000 ungdomar blev arbetslösa och hamnade på gatan. Det är inte heller någon bra lösning; det kan vi väl ändå vara överens om. Därför menar jag att om man försöker se världen som den är är det rimligt att göra som framhåller i sin konvention 182 och till att börja med fokusera på de barn som har det allra värst. Och förlåt att jag citerar när de går emot Socialdemokraternas syn. De kanske har varit ute i världen och sett lite mer hur det faktiskt går till i stället för att bara sitta hemma och läsa en konvention. De vill alltså att man fokuserar på barn som säljs och bortförs, barn som hamnar i skuldslaveri och tvångsarbete, barn som tvångsrekryteras till barnsoldater, utnyttjas i prostitution och för pornografiska ändamål. Särskilt gäller det barn i tillverkning och handel med droger. Jag tycker att det är en rimlig prioritering, men jag har förstått att det är en väldigt svår debatt att föra, att säga att världen inte är så himla enkel som det kan förefalla från svenskt perspektiv när man ser ned över tredje världen och verkligen ser ned. 204 () replik: nämnde i sitt anförande att det var synd att våra miljöpartister inte var närvarande i kammaren . Han ville prata om tullar och klimat. Anledningen till att de inte är här är väl för att den frågan över huvud taget inte berörs i det betänkande som debatteras. Det är inte något betänkande från som kommit, och det kommer väl inga sådana heller. Jag kan inte svara för de andra utan bara konstatera att jag tyckte det var bra när senare återvände till det som berörs i betänkandet. När det gäller mänskliga rättigheter och frihandel vill jag därför säga att jag uppfattade det så att menar att mänskliga rättigheter och frihandel inte står i motsättning till varandra. Min åsikt är att de i de flesta fall inte gör det. Frihandel är i många fall bra för mänskliga rättigheter. Däremot finns det fall när mänskliga rättigheter, indirekt eller direkt, kan åsidosättas på grund av frihandel. Det vore intressant att få veta om kategoriskt menar att mänskliga rättigheter och FN:s konvention om dylika saker aldrig kan stå mot frihandel, att det inte finns några sådana fall och att ens diskutera eller ha något slags idé om att de skulle kunna göra det, och hur man i så fall skulle kunna lösa det, vore fåfängt. Det skulle vara intressant att höra vad anser om det. 205 () replik: Jag tror inte att mänskliga rättigheter, ökad handel och öppenhet i allmänhet står mot varandra, men det finns naturligtvis motexempel. Ett väldigt besvärande motexempel för oss alla är . Där finns år in och år ut en diktatur och en mycket snabb ekonomisk tillväxt som bygger på ett stort deltagande i internationell handel. Det andra motexemplet är de afrikanska staterna, och som vi hörde tidigare deltar de mycket lite i internationell handel, har få kontakter med och en dålig öppenhet mot resten av världen. Det gör det lättare för de diktaturerna att fortsätta att driva sin politik. De är inte under samma inspektion och samma tryck som mer öppna länder. Om vi återvänder till kan vi säga att det faktum att kineserna tagit hem de och deltar i internationell handel innebär att de trots allt är under större insyn och påverkan från världsopinionen vad beträffar mänskliga rättigheter än till exempel slutna länder som och . Men det räcker naturligtvis inte. Ett önskvärt villkor att uppfylla är att man deltar i internationell handel, men det är inte på långa vägar tillräckligt. 206 () replik: Det gläder mig att anser att mänskliga rättigheter och frihandel ibland visst kan stå i motsättning till varandra. Därför hoppas jag att man också kan se över hur man ska hantera konflikter och så vidare. Låt mig kort säga något om . I mitt huvudanförande nämnde jag att handeln i söder om är större i procent av bnp än den är i . Det handlas ju en hel del. Problemet där är förstås att bnp för dessa länder är för liten för att man ska ha ett bra välstånd. De behöver utvecklas. Det finns många sätt att göra det. Om man ser på hur industrialiserade länder har utvecklats till att bli konkurrenskraftiga länder i en global handel har det i vissa lägen varit nödvändigt med vissa former av handelshinder. Vi ska inte förvägra de länderna det. 207 () replik: Jag säger inte att mänskliga rättigheter och frihandel går emot varandra. Jag säger att frihandel inte med automatik leder till att mänskliga rättigheter förverkligas. När det gäller jämförelsen av hur stor andel av utrikeshandeln som olika länder har är inte det avgörande om de tillhör eller ligger i . Små länder har en väldigt hög andel utrikeshandel medan stora länder som i stort sett köper sina egna produkter, som till exempel, inte behöver ha så mycket utrikeshandel. Därför är deras andel av bnp mycket lägre. har en väldigt hög andel. har världens högsta. Jag kommer inte ihåg om det är . Man kan ju diskutera hur man kommer upp i de talen, men det ska jag inte göra . Det är det avgörande. Så till frågan att man inte ska påtvinga andra länder ökad frihandel. Det kan man ju inte göra så länge de är suveräna stater. Men jag kommer tillbaka till den diskussion vi hade tidigare. Jag tycker att man ska uppmuntra andra länder att ha en ökad frihandel. Det gynnar dem som är konsumenter av livsmedel, dem som är konsumenter av enklare industriprodukter, som kläder och skor och så vidare, i . Jag kan inte se att det ligger något gott i att man ska tillåta diktatorer att skydda sina och sina gelikars innehav av fabriker eller stora lantegendomar som det ofta är. Därför sade jag tidigare att man måste ha en klassanalys när man tittar på handelspolitikens effekter i . Man kan inte bara stanna vid etiketten att det är fattiga länder, att det är . Man måste gå bakom den enkla beskrivningen. 208 (): Detta betänkande tar upp åtta olika frågor som rör handel. Jag börjar med att yrka bifall till alliansens samtliga yrkanden i betänkandet. Jag vill fokusera på område 3 som berör miljö, etik och sociala frågor. Det är frågor som jag får vara med och behandla även i utrikesutskottet. Vi lever i en värld där fortfarande cirka en miljard människor lever på per dag. Den mest framgångsrika metoden att hjälpa dessa människor ur fattigdom är sällan att ge dem mer bistånd. Däremot är det framgångsrikt att se till att dessa fattiga människor får sjysta ersättningar för grödor som man odlar eller produkter som man tillverkar, att man får en sjyst lön om man är anställd, att man har en bra arbetsmiljö, rimliga arbetstider och att barnarbete inte får förhindra skolgång. Med sådana bättre arbetsvillkor där barnen också ges möjlighet till skolundervisning blir det snabbt en positiv utveckling och människorna tar sig ur fattigdom. Under resor i , och har jag på nära håll fått se hur detta fungerar, precis som en del andra har berättat. I exempelvis jobbar över 200 000 personer med att tillverka varor åt . Från att tidigare ha tjänat i olika vietnamesiska företag i vidriga arbetsmiljöer och med 6070 timmars arbetsvecka med många barn involverade i arbetet har man , tack vare det svenska , fått ett himmelrike jämfört med tidigare förhållanden. Lönerna har stigit, inte till skyhöga höjder men tre fyra gånger, till och man har fått reglerade arbetstider, bra arbetsmiljö, och fackligt arbete börjar formas. Tack vare detta etiska och sociala ansvarstagande hos och andra svenska företag i dessa länder och hos deras underleverantörer börjar nu fler och fler vietnamesiska företag förstå att det är viktigt med detta etiska förhållningssätt om man ska få sälja till företag i väst. Näringslivet har blivit en allt viktigare partner i arbetet med mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Företag går frivilligt in i och vill rättvisemärka sina varor för att ta ett etiskt och socialt ansvar. Det här har vuxit fram och anses av fler och fler vara närmast en självklarhet. Inom biståndsvärlden råder , äntligen, enighet om att det privata näringslivet är avgörande för en positiv och hållbar tillväxt och utveckling. har var femte krona som investeras i näringslivet i världen CSR-krav på sig. Detta nya sätt att tänka och agera etiskt ansvarigt kommer att hjälpa oss att nå målet att halvera fattigdomen på jorden . Det är min bestämda uppfattning att det arbete som görs via FN, , , , , Amnesty Businessgroup, CSR-nätverken och inte minst av konsumentorganisationer av olika slag ger resultat, och vi ska därför fortsätta att ge dessa organisationer stöd för att få större genomslag. Vi ska också öka våra ansträngningar för att få fler länder att skriva på alla konventioner och kriterier för en etiskt och socialt ansvarig handel i världen. Dessutom ska vi genom Global Compact Globalt ansvar på UD försöka påverka fler svenska företag att ta ett större ansvar i dessa frågor. Som jag har sagt i något annat sammanhang är Globalt ansvar alldeles för underbemannat för att klara denna uppgift på ett tillfredsställande sätt. Sida borde få ta hand om verksamheten och därmed föra över mer resurser ur biståndsbudgeten till det arbetet. Som enskilda konsumenter påverkar vi också genom vårt val av produkter i affärerna. Fler och fler konsumenter och inköpare i väst kräver goda etiska och sociala förhållanden hos producenterna om de ska köpa deras varor. När producenter i utvecklingsländerna bättre förstår att goda arbetsvillkor och sjysta löner för de anställda är försäljningsargument som gör att deras orderböcker snabbare fylls har en medvetenhet börjat växa fram som kommer att leda till att fattigdomen kan trängas undan allt snabbare. Vi kan exempelvis se hur svenska konsumenter, kommuner, landsting och företag mer och mer väljer rättvisemärkta varor, så även . Man är redo att betala lite mer för de här varorna för producenternas skull. ökade försäljningen i av rättvisemärkta varor jämfört med och omsatte mer än på den svenska marknaden. Det är fortfarande små belopp, men utvecklingen är kraftig. Varorna kommer från olika utvecklingsländer och hjälper verkligen fattiga människor att ta sig ur fattigdom. Mer än sju miljoner människor i syd är tack vare rättvisemärkningen inte längre svältande och man har råd att skicka barnen till skolan. Man kan bygga sitt första riktiga hus, kanske med cementgolv till och med. riksdag och regering har agerat rätt när de har sett till att just denna märkning fått ekonomiskt stöd och mer och mer börjat stå på egna ben. Den kraftiga försäljningsökning som sker av rättvisemärkta produkter i hela västvärlden är ett kvitto på att det här är en metod som fungerar. Fler och fler stora multinationella företag inom livsmedelssektorn börjar nu ge plats åt rader av rättvisemärkta produkter i sitt sortiment. När nu fler och fler kommuner, landsting, myndigheter och företag går före med gott exempel och gör sina inköp inte bara utifrån ekologiska kriterier utan även utifrån sociala och etiska kommer vi snart att se en snabb omsvängning av hur vi som konsumenter väljer leverantörer . Det ger större effekter för producenter i syd och deras anställda än många biståndsprojekt. Traditionellt bistånd kommer att behövas även , men ett ökat etiskt och socialt ansvarstagande i näringslivet från småproducenter till storföretag kommer att vara helt avgörande för fattiga länders utveckling till en högre levnadsstandard. 209 (): Jag tänkte börja med att säga att jag är glad över engagemang i rättvisefrågorna. Jag hoppas att detta smittar av sig på regeringen också. Apropå den replikväxling som jag hade med vill jag bara kortfattat nämna att frihandel självklart är bra i grunden. Om man låter vissa inskränka frihandeln kapitalt kan det givetvis vara problematiskt. Men att tro att det bara finns två alternativ och ställa dem mot varandra ger en falsk bild av verkligheten som är alldeles för förenklad. Det är inte så att man antingen har total frihet och total frihandel eller att man gynnar diktatorer. Det är givetvis så att man kan ha en flexibilitet, som jag talade om tidigare, och ha olika perspektiv på olika situationer och se att viss typ av frihandel gynnar vissa länder i vissa situationer. Det finns faktiskt bland de fattiga länderna även länder som inte är diktaturer. Jag är väl medveten om att också inser och vet det. Just därför blir det så konstigt att bara ta upp det som ett exempel. Jag önskar därför att vi ser på världen ur ett mer mångfasetterat perspektiv. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Proposition 2007/08:127 Vissa ändringar i lagen (2004:875) om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar EU-dokument KOM(2008)72 Årlig politisk strategi 13 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2007/08:527 Minskad marknadsföring och färre investeringar av () till statsrådet () Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2007/08:995 Barnfattigdom av () till socialminister () 2007/08:996 Serveringslokal för ölprovning av () till statsrådet () 2007/08:997 Högersväng i ljusreglerade trafikkorsningar av () till statsrådet () 2007/08:998 Tidsplan för svenska helikoptrar för medicinsk evakuering av () till försvarsminister () 2007/08:999 Utvisningsbeslut som ej går att verkställa av () till statsrådet () 2007/08:1000 Hungerstrejkande västsahariska fångar i marockanskt fängelse av () till utrikesminister () 2007/08:1001 Mänskliga rättigheter i av () till statsminister () 2007/08:1002 Banksekretess och skatteparadis av () till finansminister () 2007/08:1003 Rätten till arbetsgivarintyg av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:1004 De ekonomiska och sociala rättigheterna och politik för global utveckling av () till statsrådet () 2007/08:1005 Behandlingen av det kurdiska folket av () till utrikesminister () 2007/08:1006 Det politiska våldet i av () till utrikesminister () 2007/08:1007 Specialpedagogiska skolmyndighetens ortsplacering av () till utbildningsminister () 2007/08:1008 En ny häkteslag av () till justitieminister () 2007/08:1009 Arbetsmarknadssituationen i av () till arbetsmarknadsminister () 2007/08:1010 Våld mot barn med funktionsnedsättning av () till statsrådet () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 4 § anf. 33 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 5 § anf. 81 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 7 § anf. 123 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 151 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 11 § anf. 181 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.