prot · GV0957 · 2008-01-24 00:00:00 — Ser ministern detta problem, som jag försöker förklara? Kan han i så fall medverka till större rättvisa? 50 Jordbruksminister (): Detta är en angelägen frågeställning. Fiskeavtal med så kallad tredjenation bygger på att två parter kommer överens, det vill säga att någon så att säga vill arrendera ut eller låna ut en resurs och att någon vill betala för att nyttja den. Så är det i fallet med . Man vill att andra också ska nyttja de vatten som står under landets kontroll. vet vi att administrationen runt fisket är dålig i , liksom kontrollen. Vi vet att det finns ett flertal andra nationer utöver EU-stater som nyttjar fiskeresurser i vatten. Därför är det avtal som är skrivet delat så att det utgår en ersättning som är avsedd att vara betalning för fisket och en annan del som så att säga är bistånd i syfte att hjälpa att bygga upp en administration och en kontroll av fisket. 51 (): Jag ställde en liknande fråga i miljö- och jordbruksutskottet . Ministern svarade på den frågan , tror jag. Jag uppfattade det som att det fanns ett svar. Det finns exempel på hur man skulle kunna göra. Till exempel finns ett avtal med som består av två delar, där man både betalar för fiskerätt och i praktiken ger visst bistånd. Det råder tydligen delade meningar om hur läget egentligen ser ut när det gäller de avtal man skriver. 52 Jordbruksminister (): Även i det här fallet finns det olika uppfattningar. Det är ju ganska självklart. Som jag sade till eller någon annan frågeställare i utskottet pågår det en diskussion om hur stor andel av det som EU ska betala som ska vara i arrende för fisket och hur stor andel som ska vara i form av betalning för bistånd. Det pågår en sådan diskussion. Den uppfattning som jag från svensk sida har framfört är att en större andel rimligen borde gå till det vi kan kalla biståndsdelen och att man minskar på fiskedelen. 53 (): Min fråga går till försvarsminister . IT-system är så dåligt skyddade att de i praktiken är som olåsta kassaskåp. av det svenska samhällets kritiska infrastruktur är beroende av Internet som den stora bäraren av information. utsattes för en mejlbombning som paralyserade landets infrastruktur. En liknande attack mot skulle kunna orsaka en nationell kris av en omfattning vi har sett i vårt land. Det är oklart vem som tar ansvar om skulle utsättas för en IT-attack liknande den i . är fyra departement och sju myndigheter ansvariga för IT-säkerheten. Detta ger en oklar ansvarsfördelning och otydlig ledning. Min fråga till försvarsministern är: Hur avser försvarsministern att agera för att få till stånd en tydlig ansvarsfördelning när det gäller IT-säkerheten? 54 Försvarsminister (): Tack för en bra fråga! Svaret kommer i den proposition om en ny krismyndighet som vi ska lämna till . Detta sönderfaller egentligen i flera olika delar. Det ena handlar om teknisk kompetens och kunskap. Den finns inom redan existerande myndigheter. Det andra handlar om samordningsansvar, om hur vi gör för att höja ribban lägstanivån inte bara i myndigheter utan också i samhället i övrigt. Jag har haft utförliga diskussioner med min estniske kollega om de erfarenheter man gjorde där under de IT-attacker som frågeställaren refererar till. Det finns en del lärdomar att dra. Jag delar den grundläggande bedömningen att det behöver göras mycket mer här. Det är inte säkert att jag håller med om det svar som Socialdemokraterna ger, det vill säga att det ska vara en ny särskild myndighet bara för detta och kanske till och med en ny minister för detta. Jag tror mer på ett helhetsansvar, men vi kommer utförligt att adressera frågan i en proposition som kommer till . 55 (): Tack, försvarsministern, för svaret! Vi kommer att se fram emot det förslag som kommer i propositionen. Det är också viktigt att påpeka att detta är viktigt för hela , framför allt med tanke på det man har sagt från regeringen och från kommunministern om att Internet ska minska myndighetskrånglet och att alltmer kontakt med myndigheter ska kunna skötas via Internet. Vi ser fram emot beskedet i propositionen och hoppas att vi kan hitta en bra lösning, så att vi inte får samma problem som . 56 Försvarsminister (): Den här frågan är en god illustration av hur hotbilden för vårt land och andra länder har förändrats . Precis som frågeställaren säger är våra samhällsfunktioner både mycket känsliga och stundom mycket utsatta. Vi vet alla hur beroende vi är i vårt vardagsliv av tillgång till elektricitet, av att kunna göra våra banktjänster, av att myndigheter och företag fungerar och av att informationssäkerheten finns där och fungerar. Delvis gäller här att ingen kedja är starkare än sin svagaste länk. Den som vill åstadkomma mycket skada kan göra det genom att slå ut till exempel bara en av samhällets olika funktioner. Det finns alltså all anledning för oss att gå vidare i den här frågeställningen om att stärka IT-säkerheten. Vi kommer från regeringens sida att leverera ett antal nya förslag till . Sedan hoppas jag på en bra och bred diskussion här. 57 (): Jag önskar ställa en fråga till statsrådet beträffande sms-lånen. Jag tillhör dem som är väldigt bekymrade över att vi har en så stor överskuldsättning hos befolkningen i det här landet. Det är bortemot 500 000 personer i register. Sms-lånen är en del i detta. En kronofogde har betecknat det som en motorväg rakt in i skuldfällan. Vi vet genom en kartläggning, som kom från kronofogden, att det är många unga som tar lånen. Det är många som ångrar sig efter att de har tagit lånen, och det är faktiskt många som redan har betalningsanmärkningar som får de här lånen. Jag tycker att vi behöver se det här som en konsumentangelägenhet, och det behövs ett konsumentskydd. Min fråga blir då: Vad avser konsumentministern att göra beträffande sms-lånen? 58 Integrations- och jämställdhetsminister (): Som konsumentminister är jag också bekymrad över de här sms-lånen, som drabbar framför allt unga människor. Vi har precis fått besked om att har antagit konsumentkreditdirektiv som också förväntas antas av rådet. I samband med det kommer också vårt arbete i att pågå. Det pågår en översyn på , som äger lagen, av hur vår konsumentkreditlag ser ut. Tanken är att vi ska hitta ett sätt att kunna reglera också de här sms-lånen, så att det inte ska vara så lätt att få dem och att man ska kunna ha ångertid. Framför allt ska det kanske finnas möjlighet att göra en kreditprövning. Konsumentkreditdirektivet fastslår att man ska göra kreditprövning på belopp , vilket betyder att lån upp till inte skulle inkluderas i detta. Men i vår översyn och det arbete vi nu gör för att förändra våra lagar hoppas jag att vi ska finna möjlighet att göra kreditprövningar också på de mindre lånen. Men det gäller att väga det mot att det finns andra typer av krediter som inte får drabbas. Att vi vill göra det svårare för människor att ta sms-lånen får inte leda till att andra får problem. 59 (): Jag tackar så mycket för svaret. Jag har bara en kort följdfråga: Kan ministern möjligen säga någonting om hur arbetet nu kommer att fortgå, ? Vi vet att vi har på oss att implementera ett direktiv, men vi är naturligtvis många som önskar att det kommer att gå betydligt fortare. 60 Integrations- och jämställdhetsminister (): Ja, det är man har på sig att införliva EU-direktivet. Men min förhoppning, som konsumentminister, är att detta arbete ska kunna gå snabbare. Vanligtvis är vår ordning i sådan att det krävs än , vilket har gjort att några direktiv har införlivats senare än inom de här två åren. Men eftersom det pågår en parallellprocess på , där de gör en översyn av vår konsumentkreditlag, borde det leda till en skyndsam process för att vi ska komma till rätta med de här problemen. 61 (): Jag har en fråga till arbetsmarknadsminister . Alliansen har gått till val på att bryta utanförskapet, en stark och stor utmaning. Arbetsförmedlingen genomgår just nu också en stor förändring. Man omorganiserar sig till den nya Arbetsförmedlingen. Men frågan är om det räcker att byta namn och att omorganisera Arbetsförmedlingen. Vi är några kristdemokrater som har studerat , , och modell och hur de har förändrat sin förmedlingsverksamhet. De har gjort lite mer radikala grepp, som kan stå som förebild för , tycker vi. I har man lyckats få in många som står långt ifrån arbetsmarknaden. I får man en ersättning, en peng, för det man åstadkommer och så vidare. Min fråga till ministern är om han anser att vi även i bör pröva en modell med en mångfald aktörer och med en ersättning efter prestation, en arbetsmarknadspeng eller omställningspeng. 62 Arbetsmarknadsminister (): Vi måste naturligtvis göra allt vi kan för att se till att våra olika myndigheter och verk och vad det nu kan vara har huvudfokus på det som är huvuduppgiften, att få fler tillbaka i arbete. Det var mot den bakgrunden som vi valde att lägga ihop länsarbetsnämnderna, och i en myndighet, som vi klokt nog döpte till Arbetsförmedlingen. Vi tycker nämligen att det är det den bör syssla med, att förmedla arbete. Det var en upprensning i strukturerna som jag tror har varit väldigt viktig. När det gäller vad som händer i utlandet är det klart att det alltid är viktigt att titta runt och få intryck på olika sätt och vis. Däremot är jag mer tveksam, ska jag säga, till ett vouchersystem i förmedlingsverksamheten. Jag tror att många aktörer behövs. Det tror jag är helt riktigt. Därför välkomnar jag sådana initiativ som till exempel Akademikerförmedlingen och andra, som ett etablerat samarbete mellan fackföreningar och bemanningsföretag och privata företag ligger bakom. Men vouchersystem är jag lite mer tveksam till. Jag ska återkomma till det i nästa replik. 63 (): Jag hör att arbetsmarknadsministern låter lite tveksam. Man borde väl åtminstone titta på andra modeller och ta intryck? Man har ju sett stora och positiva förändringar. En av de stora utmaningarna är att nå dem som står längst ifrån arbetsmarknaden . Vi ser att vi har svårt att få in exempelvis funktionshindrade. Även den gruppen har lyckats komma in med den här andra arbetsmodellen, som man, som sagt, jobbar med i , , och . Jag skulle vilja uppmana arbetsmarknadsministern att titta på detta. Jag skulle vilja ha en lite positivare syn när det gäller att titta på andra modeller. 64 Arbetsmarknadsminister (): Möjligen är det en oklarhet i beskrivningen från min sida. Så här är det. Verksamheten i den nya myndigheten sönderfaller i huvudsak i två delar. Den ena är det rena förmedlingsuppdraget, alltså det man möter när man kommer in på . Den andra delen är programverksamheterna. Där finner vi i huvudsak jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för unga. Där har vi i regleringsbrevet för Arbetsförmedlingen, som vi fattade beslut om , givit Arbetsförmedlingen i uppdrag att se till att en tredjedel av de upphandlingsbara platserna i de garantierna det handlar om 10 000 personer ska handlas upp av kompletterande aktörer, och med kompletterande aktörer menar vi just precis detta. Det kan vara sociala företag, privata företag, ideella organisationer eller en kombination av dessa. Det här tror jag uppfyller precis det som efterlyser, nämligen att vi bjuder in andra än den offentliga Arbetsförmedlingen att hjälpa till. Det tycker jag är ett komplement och inte en konkurrens i den meningen. Det där ska vi naturligtvis också utvärdera. Vi ska följa nogsamt hur det går. Jag tror att det är oerhört viktigt att bjuda in många aktörer för att hjälpa till i detta viktiga arbete. Börsoron och samarbetet mellan EU-länder 65 (): Vi har haft en fantastisk tillväxt i de europeiska länderna . Arbetslösheten har minskat i EU, så även i , trots den orättvisa borgerliga politiken, som vi får lida med här i . Men i går beskrev att vi har en inflation som inte har varit så hög sedan vi hade en borgerlig regering förra gången. De beskrev också att tillväxten stannar av, att orderstockarna minskar. Ser vi det i ett internationellt perspektiv ser vi att den börsoro som började i också skakar många av de europeiska länderna. Därför har jag en fråga till EU-minister : Hur kommer samarbetet mellan de europeiska länderna att påverkas av den här börsoron, och på vilket sätt blir kronan positivt bemött inom , bland annat? 66 Statsrådet (): Tack för frågan! Ja, det är turbulent på marknaderna , och det kommer många olika signaler. Vi lever i av stor oro med svårigheter att göra prognoser. Det kommer mycket sådana här bedömningar. Finansministern berättade för oss att de naturligtvis talar om de här sakerna på Ekofinmötena, men det finns en stor osäkerhet om vart det ska leda, så det är inte så att det har fattats något beslut eller någonting. Alla länder följer prognoserna, följer diskussionerna och för samtal med varandra och med ECB-chefen och avvaktar och ser. Olika länder är ju olika rustade för att kunna möta eventuella mer permanenta nedgångar. är gott rustat. Vi ser ingen fara, men vi följer naturligtvis vad som händer såväl på den amerikanska marknaden som på den internationella. 67 (): Jag blir lite orolig när ministrar säger så där, att det inte är någon fara i . Jag har hört också säga det. Men vi får väl se. Jag hoppas att ni har rätt, att vi har så pass god ordning i ekonomin, som vi lyckades bygga upp under den socialdemokratiska regeringens tid, och att det inte hinner raseras för mycket . Påverkas arbetet med Lissabonstrategin under den här processen när det är så skakigt i ekonomin? Påverkas det så att arbetslösheten eventuellt stiger igen? Vi har en framgångsrik period bakom oss. Hur blir det framöver? Vad tror EU-ministern? 68 Statsrådet (): Ett tack till . Det här är väldigt svåra frågor. Det är svårt att göra prognoser. Jag tror att det är oerhört angeläget att alla har en betydande dos is i magen just nu och att vi inte hetsar upp oss på något sätt. Vi ser att det är lite turbulent. Det är av oro, men det finns ingen anledning att fatta några förhastade beslut om detta. Lissabonstrategin fortgår precis som planerat. får mycket goda omdömen om hur vi arbetar med detta. Verheugen var i denna kammare i förrgår och öste beröm över . Vi får gott betyg även i övrigt. Det kommer att fortsätta precis som planerat. Vi är bra rustade i . Vi har starka offentliga finanser och en stark arbetsmarknad. Det finns ingen som helst anledning till oro som det ser ut . Ytterligare uppgradering av JAS 69 (): Jag har en fråga till försvarsministern. Försvarsministern var ju i i förrgår och hade en mycket öppen attityd till en ytterligare uppgradering av JAS till så kallad E/F-nivå. Det uttalande som försvarsministern gjorde i tycker jag, milt sagt, är oförskämt. Jag tycker att det är en förolämpning mot som tog ett beslut om en uppgradering från så kallad A/B-nivå till C/D-nivå med hänvisning till att det inte skulle bli någon ytterligare uppgradering . Försvarsministern och regeringen brukar tala om stabilitet och långsiktighet i försvarets materielförsörjning samt att de operativa behoven ska styra. Båda dessa faktorer står i bjärt kontrast till den eventuella satsning som är på gång. Min fråga till försvarsministern är: Vad gäller? Är det det som beslutade om en C/D-nivå eller är det super-JAS på E/F-nivå som gäller? 70 Försvarsminister (): Det är kul att jag i alla fall får prata här för . är det tydligen yttrandeförbud som gäller för regeringen. Ingen får tycka och ingen får tänka. Så här ligger det till, . Det finns en Handlingsplan Gripen som är antagen och som jag som mitt första större beslut satte i gång. Den syftar till att uppgradera A-versionen till C-versionen. Den syftar också till ett demonstratorprojekt som pågår mellan nu och 2010 för att titta på nästa generations teknik, det vill säga vad kommer i ? Den utvecklingen behöver inte komma i gång , men tycker att ingen i regeringen eller ens i , vad vet jag, får prata om vad som ligger fram i tiden. Dimensioneringen av flygvapen sker utifrån behov, punkt slut. Däremot är det alldeles utmärkt om vi kan få en nordisk samverkan och delaktighet i teknikutveckling, om vi kan dela kostnader med andra och att vi får Gripenfamiljen att växa, inte minst i ett nordiskt perspektiv. Det som gäller är att vi uppgraderar den nuvarande A/B-versionen av till C/D-version. Då får vi 100 plan av precis samma snitt. Det sänker kostnader och förbättrar möjligheten för Försvarsmakten att använda dem mångsidigt. Vad som kommer efter detta, , är det min och din skyldighet att förhålla oss till. 71 (): Tack för svaret! Försvarsministern säger att det är behov som ska gälla. Vilka är då behov om vi ska uppgradera till så kallad E/F-nivå? har ju, som jag sade tidigare, fattat beslut om att det räcker med C/D-nivå , och innan bläcket hinner torka kommer regeringen med ytterligare ett förslag om att uppgradera till E/F-nivå. Det nya planet är en ombyggnad av det gamla, men det blir så många nya delar att man i praktiken kan tala om ett helt nytt plan till miljardkostnader. Det kommer naturligtvis att kosta skattebetalarna miljarder kronor. Det tycker jag är oacceptabelt. Försvarsministern pratar om behov. Vilka är behoven för att uppgradera från C/D-nivå till E/F-nivå? 72 Försvarsminister (): säger emot sig självt i varje inlägg. Vi talar ju om perioden . För att vi ska ha något att tala om måste tekniken finnas på plats, annars har vi inget att ta ställning till. Att livstidsförlänga Gripensystemet är ett mycket gott ekonomiskt alternativ för för att möta våra behov. Det är också det som skapar andras intresse för Gripensystemet att vi ser att det har så mycket teknisk potential för framtiden. Den handlingsplan som och jag har varit med och beslutat om ger grund för och andra länders intresse för Gripen. För att testa på en flygande testbänk har och jag beslutat om ett demonstratorprogram som pågår . Inga beslut är fattade. Vi förbehåller oss, precis som andra partier, rätten att tycka och tänka långsiktigt utan tillåtelse. Det går inte att 2019 komma på att vi behöver ett plan 2020. Man måste börja prata nu och utveckla teknik. Inga beslut är fattade. Jämställdheten och den vikande konjunkturen 73 (): Jag har en fråga till arbetsmarknadsministern. Konjunkturen viker och i barometer i går kunde vi läsa att företagen säger sig ha en mindre benägenhet att anställa. Regeringens arbetsmarknadspolitik har ju , för att uttrycka sig försiktigt, haft en del brister när det gäller jämställdhetstouchen. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Vad avser arbetsmarknadsministern att göra för att inte den vikande konjunkturen på arbetsmarknaden ska drabba kvinnor hårdare än män? 74 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig först slå fast för den som läste Economic Outlook att där säger att regeringens jobbpolitik förväntas ha betydande effekt på sysselsättningen på lång sikt. Arbetskraftsutbudet kommer att öka redan på kort sikt och därmed dämpa resursutnyttjande och inflationstryck. Det är bra. konstaterar också att har den största nedgången i arbetslösheten av alla utvecklade industriländer och att tillhör de fem bäst utvecklade industriländerna när det gäller tillväxt 2008. Det vi har sett av jobbuppgången, de 155 000 som har lämnat utanförskapet, är att det är jämnt fördelat. Sysselsättningsökningen är jämnt fördelad mellan män och kvinnor. Det är framför allt fasta anställningar och heltider som har tillkommit . Det är jag väldigt nöjd med och glad över. Det finns anledning att ta oro på allvar och följa utvecklingen väldigt noga för att se till att vi får en fortsatt lika stark utveckling och en fortsatt stark jämn fördelning mellan män och kvinnor. Vi har till exempel öppnat nystartsjobben i offentlig sektor från . Det är en del av svaret på frågan att vi försöker göra mer för att få en bättre och jämnare utveckling framöver också. 75 (): Jag blir orolig när man som man öppnar nystartsjobben i offentlig sektor inför ett vårdnadsbidrag som ju går i bjärt kontrast mot det. Förutom det jag redovisade i huvudfrågan skriver i den rapport som kom i går att man presenterar siffror från det norska exemplet. med vårdnadsbidrag i ser man signifikanta exempel när det gäller frånvaro av arbete. Den totala effekten är en uppskattad förlust på 11 000 årsarbeten. av dem som utnyttjar vårdnadsbidraget är kvinnor. De hårt drabbade är unga kvinnor med låg utbildning, invandrarkvinnor och generellt är det kvinnor med en svag ställning på arbetsmarknaden. Ur mitt perspektiv står ett införande av vårdnadsbidrag i bjärt kontrast mot den arbetslinje som den här regeringen säger sig driva. Vad säger arbetsmarknadsministern om det? 76 Arbetsmarknadsminister (): Arbetslinjen står inte i kontrast till valfrihet för barnföräldrar. Vi inför ju också jämställdhetsbonusen som har direkt motsatt effekt. Vi kommer naturligtvis att följa utvecklingen noggrant. När man tittar på behovet av ett högre arbetsutbud framöver, både under den här mandatperioden och , är naturligtvis en viktig källa att ösa ur att se till att fler kvinnor snabbare kommer ut på arbetsmarknaden. När man ser på det tilltagande arbetsutbudet under de kommande decennierna på grund av att fler går i pension ligger det närmast till hands att gräva där man står och se till att fler kvinnor stannar kvar eller kommer in lättare på arbetsmarknaden, att fler äldre väljer att stanna kvar längre på arbetsmarknaden och arbeta till om man har möjlighet och ork att göra det, att vi utnyttjar de invandrare som finns på svensk arbetsmarknad så att de kommer in snabbare och att vi tar vara på hela det utbud som borde finnas. Jag håller med om att det här är en oerhört viktig fråga som ska följas noggrant. Det kommer vi också att göra. 77 (): Min fråga gäller försvarsbudgeten. Vi har sett att det har kommit en formell framställning, från Försvarsmakten till regeringen, om att föra över materielpengar till förbanden. Man lovar att inte överskrida ramen. Men trots det handlar det om . Jag utgår från att detta kommer att behandlas även i denna församling, i , så att vi kommer att få ta del av det. Min fråga till försvarsministern blir då: Är detta en permanent lösning, så att det alltid kommer att vara på detta sätt? Eller kommer en del av dessa pengar att överföras på detta sätt framgent också? I så fall: Kommer detta att tas upp redan i vårpropositionen? 78 Försvarsminister (): Vi kommer att förhålla oss till den frågan inför propositionen i vår. Jag har ställt tre frågor till Försvarsmakten och överbefälhavaren. Den första frågan är: Vad beror det underskott som Försvarsmakten har berättat att man har på? Man säger att det är på 1 ½ miljard kronor. Den andra frågan är: Vad avser Försvarsmakten att göra för att balansera sin ekonomi? Den tredje frågan är: Vilka konsekvenser får dessa åtgärder för verksamheten? Detta har ännu inte preciserats för Försvarsdepartementet. Jag har haft ett första möte med överbefälhavaren som varade i . Vi lämnade en skriftlig anmodan till Försvarsmakten om att återkomma med specificerade och detaljerade svar på dessa frågor. Därefter kommer departementet att förhålla sig till detta. Vad är strukturellt i Försvarsmaktens underskott, och vad beror på bristande kostnadskontroll och bristande ekonomisk prognosförmåga? Jag har sagt, och jag fortsätter att säga det, att min uppfattning är att det säkert finns inslag av båda men mer av det senare än av det första. 79 (): Det är ett intressant svar, och jag är glad över att det kommer så pass snabbt. Självklart vill vi alla veta svaret. Vi vet också att detta beror på och på den tredje terminen för de värnpliktiga, där man inte har vetat exakt hur mycket det kommer att kosta. Men börjar siffrorna komma fram. Jag ser fram emot att detta balanseras. Jag frågade också om det kommer att bli en permanent lösning. Kommer detta att hända framöver, alltså att man flyttar på detta, eller är detta ett enstaka tillfälle? Det är jätteviktigt att vi får veta det. 80 Försvarsminister (): Det vill jag ännu inte säga eftersom vi inte har förhållit oss till om det alls ska bli så ens . Det beror på de svar som vi får in från Försvarsmakten.