prot · GV0991 · 2008-04-08 00:00:00 — Man har tagit det till intäkt för att centralisera verksamheten, till exempel skattekontor och försäkringskassa, när det gäller stora delar av landsbygden. Det går alltså i precis motsatt riktning mot vad vi diskuterade för sju . Det här är givetvis allvarligt, för det är fortfarande över 100 000 hushåll som är utan bredband. En stor del av dem bor just i landsortens kommuner. Det blir problem när de ska kommunicera. Än värre blir det när de inte heller har telefoni, vilket tidigare var en självklar rättighet för alla. Men när marknaden anser att människor inte är tillräckligt lönsamma klipps förbindelsen. Hur ska staten då kunna upprätthålla en likvärdig service för dem som bor i dessa områden? Det som är väldigt allvarligt är att de myndigheter jag pratar om här verkar var och en för sig, utan samordning och i värsta fall utan att diskutera avgörande beslut om nedläggning eller neddragning av service med kommunerna där de verkar. Vem har då ansvaret? Givetvis staten, och därför måste regeringen gå in här och agera. Det borde vara rimligt att man innan man fattar beslut om verkställighet av förändrad service måste diskutera med kommunerna och . är ändå statens förlängda arm ute i länen och regionerna och borde ha koll på vad som händer och sker. Det har de inte , och det är ett stort svaghetstecken. 39 Statsrådet (): har många poänger i sina iakttagelser av hur det har varit. Jag håller med om att det har varit en nedmontering av myndighetsservicen på olika håll. Detta har delvis, skulle jag vilja säga, berott på den inriktning som den förra regeringen hade när det gällde IT-politiken. Den gick under beteckningen 24-timmarsmyndigheten. Man överlät och decentraliserade till varje myndighet att själva utforma sin IT-strategi. Jag har sagt, och jag kan gärna upprepa det, att man gav myndigheterna var sin egen taktpinne för att dirigera utvecklingen på IT-området. Det ledde till att musiken tystnade. Det vi nu har gjort är att ta tillbaka initiativet till en nationell IT-strategi. Vi lanserade den med en väldigt stor ansats att ta tillbaka detta i ett koncernperspektiv så att staten, precis som är inne på, ska ta ett större ansvar för att se till att både IT-utvecklingen på myndigheterna och mellan myndigheterna skapar förutsättningar för en bättre medborgarservice. Vi har också, vilket framgår av mitt svar, tagit initiativet att tillsätta generaldirektör för att utreda hur en ökad samverkan kan ske på lokal nivå så att man med en ökad myndighetssamverkan kan åstadkomma många fler lokala servicekontor. Det här är inte trivialt, och det beror på att lagstiftningen är utformad så att myndigheter inte får samverka. Det finns ett undantag, och det är lagen om samtjänst vid medborgarkontor. Det var ett initiativ som togs under den förra borgerliga regeringen, och det har utvecklats undan för undan. Vi har på torsdagens regeringssammanträde ytterligare två ärenden med nya lokala servicekontor som öppnas. Det kräver ett regeringsbeslut där varje tjänsteman ska specificeras och exakt vilka uppgifter man får ha. lämnade, som jag sade i svaret, ett förslag till hur man kan skapa en situation där vi river en del av de här stuprören och skapar förutsättningar för ökad samverkan som gör det möjligt att på mycket bredare front än föra ut distributionen av myndighetsservice till medborgarna. Av interpellation framgår att han också talar om produktionen av dessa tjänster. Jag håller med honom. Den behöver inte ske i eller på ett stort huvudkontor eller ens på ett stort regionalt kontor, utan denna utveckling skapar förutsättningar för enskilda medarbetare att kunna jobba hemifrån till exempel om man bor i glesbygd. Man kan ha kluster lokalt och på annat sätt åstadkomma en tjänsteproduktion som är högkvalitativ utan att man behöver sitta tillsammans i stora städer. Detta går faktiskt att organisera på ett decentraliserat sätt. Jag tror att det finns goda förutsättningar för en ny utveckling som både kommer att ge medarbetarna mer intressanta uppgifter när vi kan få bort mycket av de rutinuppgifter som IT-systemen tar över och, vilket är den andra sidan av myntet som är minst lika viktig, ge en ökad service till medborgarna också i glesbygd. Förlåt på landsbygden! 40 (): Det är lätt att tungan slinter emellanåt. Hur det har varit är inte så väldigt intressant att diskutera, utan det är bättre att diskutera hur det är . Jag kan konstatera att den försämring som sker i landsortens kommuner faktiskt accelererar. Jag förstår att det är mot bakgrund av det som ni har tillsatt den här utredningen. Men ni borde stanna upp och se till så att diskussionerna också involverar kommunerna så att de kan vara med och på ett konstruktivt sätt diskutera hur man ska lösa servicen i landsorten. Det är ju det som är poängen med det hela. Myndigheterna kan och ska inte var för sig hantera den här frågan, för de har en vidare uppgift än så. Det handlar faktiskt om att det inte finns bredband i alla hushåll . Det är en stor brist. Marknaden klarar inte av att bygga ut det utan vad jag förstår kommer regeringen att ta något nytt initiativ i frågan. Det handlar också om telefoni. Det har varit en rättighet, och det har byggts upp tidigare. Men när de nu utsätts för marknadskrafter är vissa människor och hushåll inte tillräckligt lönsamma. Hur ska de omfattas av en statlig service som kanske ska ske på avstånd via telefon och datanät? Det fungerar inte! Därför måste man stanna upp, vänta in och vidta åtgärder så att man har förutsättningar för att kunna göra de här förändringarna. Jag är definitivt inte emot att de statliga myndigheterna effektiviseras absolut inte. Det finns mycket att göra. Men när det sker på bekostnad av service ute i landsorten måste man stanna upp och fundera lite grann över hur det ska bli i fortsättningen. Vi har till exempel frågan om pumpstationerna, och det var därför jag ställde interpellationen. När vi pratar om service på landsbygden är det mycket vidare än bara de statliga myndigheterna. Det är likadant med pumpstationerna; 1 000 pumpställen planerar man att lägga ned på landsorten. Detta ställer till bekymmer. Jag känner till ganska väl vad som händer. Folk börjar fundera på vilka möjligheter de har att stanna kvar, bo, verka och leva på dessa orter. Företagarna funderar också över om de kan etablera sig eller stanna kvar när det inte ens finns en arbetsförmedling att diskutera arbetskraftsförsörjning med. Detta är ett gigantiskt problem som vi upplever i många landsortskommuner . Det går snabbare; det har accelererat . Jag noterar också att statsrådet säger att han är nöjd med den förvaltningsstruktur som vi har . Jag vet inte, jag ser inte igenom det. Går jag ut och pratar med människor vet de inte vem som har ansvaret för vad, till exempel vem som har ansvaret för Arbetsförmedlingens, eller verksamhet. Går man in och tittar och försöker förstå hur strukturen är uppbyggd är det fullständigt omöjligt att se vem som har ansvar för vad. 41 Statsrådet (): säger att kommunerna bör involveras. Det är alldeles riktigt. Det är en av grundbultarna i detta. Att länsstyrelserna bör involveras är också riktigt. De ska ha en samordnande roll när det gäller statlig myndighetsservice. Jag utgår från att den kommer att finnas med och förstärkas framöver. Låt oss vara konkreta. Jag har tidigare i kammaren berättat om den utredning som leder om lokala servicekontor. Jag hade tillfälle att besöka och medverka på Landsbygdsriksdagen för . Jag inbjöd då hela organisationen ska leva till överläggningar på om just dessa frågor. Dit kommer också representanter för lanthandeln och ett antal andra aktörer för att diskutera detta tillsammans med kommunerna. Kommuner och Landsting är också inbjudna till denna första överläggning. Där ska vi titta på vad som händer och försöka åstadkomma en ny utveckling där vi, precis som jag sade i mitt interpellationssvar, involverar inte bara de statliga myndigheterna och kommunerna utan också kommersiella intressen som lanthandeln. Vi har också lantbrevbärarna som når 650 000 hushåll . tog upp telefoni. Det är ett område som har ansvar för. Det kommer en infrastrukturproposition som jag hoppas har svaret på de frågor som tar upp. Det är i alla fall min förhoppning. Det kanske är lite långtgående att säga att jag är nöjd med den förvaltningsstruktur vi har. Jag tror inte att jag uttryckte mig riktigt så. I så fall skulle vi inte ha 42 olika utredningar som tittar på bland annat roll. Det var inför ett landshövdingemöte som man ville ha reda på hur många utredningar som bara berörde länsstyrelserna. Vi uppdrog åt Statskontoret att titta på det. Det var 42 utredningar. Det är klart att förslag är ganska ingripande i det som tar upp. Det gäller inte alls bara den regionala, geografiska indelningen. Det finns ett antal andra dimensioner runt precis de frågor som berörs i interpellationen, så jag har goda förhoppningar. Där är remissomgången över, och vi håller på att sammanställa remissvaren. Vi har ett antal andra utredningar som också berör precis det som tar upp. Jag tänker på under generaldirektör . Den tittar på just förvaltningsstrukturen. Tanken är att få en modernare, effektivare och mer medborgarvänlig förvaltningsstruktur. Det handlar inte bara om den fysiska strukturen; det handlar också om det mjuka innehållet i detta. Jag har lanserat ett projekt som jag har diskuterat med alla myndighetschefer och som vi arbetade med, som jag vill se det, redan i förra budgetpropositionen. Jag kallar det för ett offentligt etos. Det handlar om myndigheternas förhållningssätt till medborgarna. Det är mycket viktigt. Det har skapat stort intresse och stor entusiasm bland medarbetarna inom statlig och . Man vill medverka till att få ett förhållningssätt där vi möter medborgarna på ett värdigt och bra sätt. 42 (): Problemet är inte att statsrådet tillsätter en ny utredning, utan det är att som utredningar och dialog sker kommer förändringsprocessen att fortsätta och därmed också försämringarna av servicen. Det är det jag vänder mig emot. Det finns en poäng i att stanna upp och säga: tar vi en paus i arbetet med förändringarna och inväntar vad utredningarna och dialogen kommer fram till. Det är likadant när det gäller bensinstationerna som är hotade. Om de ska överleva och om det ska ges möjligheter för och enskilda personer i att ha ett tankställe finns det bara en möjlighet. Det är att gå in med investeringsstöd till dessa tankställen som ofta är en förutsättning för att en lanthandel ska överleva. Det är givetvis viktigt att man ger de signalerna framöver. När det gäller är en av de viktigare delarna att man ser över vem som gör vad och att man får ordning på de statliga myndigheterna och deras sätt att jobba. När ni ställer krav på myndigheterna att snabba på sin effektivisering har vi sett att det leder till att verksamheterna centraliseras. Det är tvärtemot vad vi vill. Det är en förutsättning att de finns ute i landet och kan verka på rimligt sätt. Jag noterar också att statsrådet inte kommenterar detta med bredband åt alla. Jag vet inte hur jag ska tolka det. Det får vi väl se . 43 Statsrådet (): Att stanna upp är en vanlig rekommendation från oppositionen, men det är en utveckling som inte går att stanna upp. Det pågår ett jättestort projekt att satsa på en IT-utveckling för hela myndighetssfären tillsammans med kommuner och landsting. Alla vill vara med i denna process och skapa bättre förutsättningar. Det pågår också samtal över hela landet om hur vi utifrån ett underifrånperspektiv ska kunna bygga en bättre förvaltning regionalt runt om i landet. som detta sker öppnas nya medborgarkontor, . Det är en mycket positiv utveckling. Jag kommer också att fortsätta diskussionerna med myndigheterna om möjligheterna att decentralisera verksamheterna och utnyttja den nya IT-infrastrukturens fantastiska möjligheter som innebär att man inte behöver sitta i storstäder för att producera god medborgarservice. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2007/08:530 om prisfall på 44 Statsrådet (): har ställt två frågor till mig om . Den ena är vad som ligger bakom min bedömning att betalningsviljan för och därmed företagets värde, till skillnad från , inte påverkats av den globala kreditoron. Den andra är på vilket sätt jag anser att värde påverkats av det senaste årets kraftiga värdefall på Stockholmsbörsens fastighetsindex. Därtill har frågat mig vilka kriterier, om några, jag har ställt upp som villkor för att en utförsäljning av åter ska bli aktuell. Först vill jag säga att jag inte lämnat någon bedömning som skulle innebära att betalningsviljan för och därmed företagets värde, till skillnad från , inte påverkats av den globala kreditoron. Jag har inte tagit ställning i den frågan. Inte heller för har jag lämnat någon sådan bedömning utan bara konstaterat att banker och bolåneinstitut knappast står överst på köparnas och säljarnas listor . I fråga om börsvärdena på noterade fastighetsföretag vill jag återvända till ett svar jag lämnade på en liknade interpellation om till företrädare . Jag sade då bland annat: gör misstaget att blanda ihop ett företags börsvärde och värdet på de fastigheter som ägs av ett företag. Med tanke på att varit ansvarig för statens förvaltning av var jag lite förvånad över detta missförstånd. Jag beklagar att gör samma misstag. Det är en stor skillnad på börsvärdet på ett noterat fastighetsföretag och värdet på de fastigheter företaget äger. I fall finns inget börsvärde. Värdet på företagets fastigheter var vid slutet av 2007 hela , en uppgång . Fastighetsaktierna på börsen har dessutom återhämtat sig . Jag är övertygad om att den fastighetsportfölj som äger har en sådan sammansättning och struktur att företagets värde står sig. Det är mer beständigt än de volatila börsvärdena. På vilket sätt situationen på finansmarknaderna eller på börsen påverkar värdet kan man inte bedöma förrän i en försäljningssituation. För står vi fast vid vår grundläggande syn att företaget skulle kunna få bättre utvecklingsmöjligheter hos en annan ägare än staten. Vi vet också att det finns ett flertal köpare som är intresserade av att ta över och utveckla verksamheten. råder emellertid en betydande osäkerhet på kreditmarknaden varför vi tills vidare avvaktar med att ta ytterligare steg i försäljningsprocessen. fortsätter företaget att utveckla sin verksamhet, och det är business as usual. Så länge kvarstår i statlig ägo kommer vi givetvis att stödja företaget och agera som en ansvarsfull ägare. Allmänt sett har jag inte något att tillägga utöver det som jag har sagt ett flertal gånger här i kammaren, nämligen att det inte finns någon fastställd tidsplan för de försäljningar av statligt ägda företag som vi kommer att genomföra. Ett förberedelsearbete pågår, och jag ser inga skäl att nu avbryta detta. 45 (): Tack, , för svaret! Tack också för att du gästade utskottet . När det gäller tolkningen av vad som har sagts i eller på andra ställen är det onekligen fascinerande hur journalistkåren uppenbarligen har tolkat uttalanden på ett helt annat sätt än vad som var avsett. Det är bra att vill avvakta med försäljningen av . Han skulle kunna avvakta med försäljningen av samtliga övriga bolag också. Jag kan konstatera att , inte minst i utskottet, noterade att fastighetsbestånd är unikt. Det är de bästa fastigheterna i landet. Det var en så pass god reklam att den nästan faller under marknadsföringslagen. Det är en verksamhet som också har gett en utdelning på . Det visar hur väl staten fungerar som ägare. Staten förmår faktiskt utveckla värden, inte minst med den utmärkta ägarenhet som finns på men också med klokt folk som finns i verksamheterna. Det finns en tydlig tradition. utvecklades statliga bolag och deras värde. Så fort det blir en borgerlig regering säljs de av ideologiska skäl. Det handlar om att slösa bort tillgångar medan vi investerar . Jag konstaterar att det gäller inte enbart utan även många andra statliga bolag där det finns en ordentlig värdestegring. Det är bra. Staten är en långsiktig och viktig ägare. Inte minst när det gäller verksamheter vi har inom till exempel är det nog så viktigt med starkt statligt engagemang. Vi får inte vara naiva när omvärlden väljer att se hur de statliga bolagen utvecklas. När det gäller och jämförelsen med hävdar att han inte har gjort någon bedömning av värde eller för den delen av värde. Det påverkas sannolikt inte av den globala kreditoron. Det är lite fascinerande eftersom en samlad analytikerkår gör en helt annan bedömning. Dagens Industris egen beräkning visar att de statliga företagen på utförsäljningslistan tappar runt 40 miljarder i värde. Såväl Nordnets analyschef som Cheuvreux företrädare konstaterar att det har skett en kraftig minskning. Har de fel? Om de har fel, är värdet oförändrat? Har det inte skett någon påverkan på värdet av eller med anledning av den kreditoro som har varit? Hur kommer det sig i så fall? Jag skulle också vilja här inför kammaren ställa frågan om kan se andra ägare än staten för verksamheter som eller om det också kan vara andra statliga ägare. Är det bara privata intressen som kan få ett engagemang i ? Jag vill upprepa min fråga från avslutningen av min interpellation: På vilket sätt anser statsrådet att värde påverkats av det senaste årets kraftiga värdefall på Stockholmsbörsens fastighetsindex? Ska jag tolka det som att statsrådet inte tycker att det har varit någon värdeminskning trots den börsoro som varit? 46 Statsrådet (): Jag är lite fascinerad av att väljer att hålla fast vid den text som var skriven före försäljningen av Vin & Sprit, nämligen att värdet på statens aktier skulle ha fallit med 40 miljarder. De som skrev artiklarna har knappast kommit upp ur sina läger efter detta. Det visade sig att rekommendationerna om att stoppa och så vidare, som fortsätter att ordinera, knappast hade gjort att vi hade fått ut det mycket goda värdet för bolaget, att bolaget kom in i en betydligt större organisation, en global försäljningsorganisation, som gör att produktionen förutsätts öka. Annars hade man aldrig betalat det pris som man nu gjorde. Svaret på frågor om olika analytiker har rätt eller fel, vad jag anser om värdet på , om är unikt, är enkelt: Det vet vi först när vi har öppnat anbudskuverten från dem som är intresserade av att köpa företaget. Det är då vi ser om det är ett bra pris för skattebetalarna. Det är då vi ser om andra tack vare synergieffekter och annat kan betala mer än vad bolaget är värt för oss i förvaltning. Vi ska få ett pris som reflekterar ett högre nuvärde än vad vår egen förvaltning på ett så kallat stand alone-alternativ skulle innebära. Jag är också lite förvånad över att är inne på att borgerliga regeringar förskingrar och socialdemokratiska bygger upp. Det var väl noga räknat så, herr talman, att under sålde förskingrade vet jag inte regeringen för . Det skulle vara spännande att få höra vad vill sätta för rubrik över den verksamheten. 47 (): Jag nämnde inte förskingring. Jag sade att ni slösar bort de investeringar som görs i folkhushållet. Det är en skillnad. Jag skulle aldrig drömma om att anklaga regeringen för förskingring än så länge, i alla fall. Jag noterade att det handlar om att sälja ut av ideologiska skäl. Vi har ett pragmatiskt förhållningssätt till ägandet och utvecklandet av statliga bolag. Den här regeringen har ingen pragmatism utan det är snarare ett ideologiskt förhållningssätt, nämligen att det är fel av staten att äga bolag, alltså ska man sälja ut så till den grad att man i förväg binder sig med en lista på utköpskandidater. Det är den konstruktionen som jag tycker är något anmärkningsvärd. Jag hittar den inte i några andra länder i . Jag återkommer till den andra frågan som inte svarade på. Den handlade om vilka tänkbara ägaralternativ som finns. Det är en viktig fråga. har så tydligt sagt att han vill minska det statliga åtagandet och inte kan tänka sig statligt ägande. I det fallet är det ändå intressant att veta om öppnar för att det ska finnas annat offentligt ägande i fallet . Det återstår, precis som säger, en diskussion om hur värdet har utvecklats när anbudskuverten öppnas. Med den börsutveckling som varit, med den kursutveckling som varit, har konstaterat som jag tolkar det att det inte har skett någon förändring på värdena av de statliga bolagen. Är det så jag ska tolka svar? Är de statliga bolagen relativt opåverkade av den kursutveckling eller börsutveckling som har varit? Det är i så fall en intressant iakttagelse som torde få effekt på bedömningen när det är rimligt eller möjligt att göra den typen av försäljningar. 48 Statsrådet (): Det här blir mer och mer spännande. Det skulle vara intressant att få utrett vilka av de försäljningar som Socialdemokraterna genomförde som var pragmatiska. Var det försäljningen av Sonera till ungefär en miljon småsparare? Var det pragmatiskt att sälja det för per aktie? Aktien föll sedan, och många människor blev besvikna. Är det socialdemokratisk pragmatism? Utveckla gärna den tanken! Det var väl den största försäljning som då gjordes. Det är spännande. Om inte det var ideologi kunde det vara spännande att höra vilken pragmatisk tanke som låg bakom detta. Ja, jag är öppen för att det är fullt möjligt att sälja också till offentligt ägda institutioner, typ pensionsfonder och annat. Det har jag sagt. Det är en väldig skillnad om vi har ett departement som förvaltar av ideologiska skäl, att staten ska vara en stor företagsägare, eller om en del av vårt pensionssystem vill köpa delar av de här företagen. Det är någonting som regeringen inte alls har sagt nej till. hittar inga andra länder där man säljer ut företag. Jag är rädd för att horisont är skrämmande begränsad om det är ideologiska skygglappar som hindrar honom att se att socialdemokratiska regeringar runt om i världen har tagit fasta på det som alla institutioner som har att göra med global ekonomisk utveckling har rekommenderat. Jag tänker på , , och andra som i sina rapporter, inte minst sina Sverigerapporter, enträget har pekat på att om vill ha en mer dynamisk ekonomisk utveckling, om vill förstärka sina möjligheter att i en globaliserad ekonomi ta hand om en åldrande befolkning, kan vi inte ha en så stor andel av näringslivet som ägs av staten. Man har rekommenderat detta . Det gäller många länder, exempelvis , som är ganska näraliggande. Det kan inte vara så svårt. Vi hade ett seminarium i går där ett tidigare finskt statsråd, , berättade om och redovisade det finska privatiseringsprogrammet, som är väl så omfattande som det svenska. Om det här är ett mått på överblick över hur verkligheten ser ut är det lätt oroväckande för en ny näringspolitisk talesman för det största partiet här i kammaren. Om han monterar av lite av de ideologiska skygglapparna tror jag att han kommer att upptäcka betydligt mer som händer på det här området. Regeringar är ganska pragmatiska jag tror att han har rätt. Det är även vår regering. Vi har nämligen tittat på varför vi vill minska det statliga ägandet, och det är tre skäl. Det är bättre för bolagen och deras anställda. Det är bättre för folkhushållet. Vi kan också få loss pengar som är bundna exempelvis i spritproduktion eller i kontorsfastigheter för att i stället satsa på sådant som är statens kärnverksamheter, som särskilda äldreboenden, järnvägar, vägar, forskning och sådant. Det här är pragmatism, . Jag tycker att man ska ha väldigt starka ideologiska skäl för att exempelvis behålla Vin & Sprit i statlig ägo när vi har sett att amorterade på statsskulden frigör 2,2 miljarder, medan den högsta utdelning som har kommit från bolaget, nämligen den som vi får , är . Vilken ideologi kan få att ändå vilja behålla ett bolag som avkastar 800 miljoner, när han genom att sälja bolaget kan minska sina skulder och därmed få friska 2,2 miljarder? Det, herr talman, är en fråga som är obesvarad. 49 (): Jag tror att vi fick ett mått på hörsel. Den kanske inte är så väldigt bra.