prot · GV0997 · 2008-04-16 00:00:00 — Är det bra att en tredjedel av lärarna i fristående grundskolor inte har någon utbildning och att varannan lärare på fristående gymnasieskolor inte har någon utbildning eller behörighet? Är det bra? Det är ingenting som jag står här och fabulerar om. Det är bara att gå in på och ta ut rapporterna. Jag var inne , så de ligger nog kvar. Det sades att vi har skapat ojämlikheter. Är det rimligt att de fristående skolorna kan avvisa ett barn med funktionshinder bara för att skolan inte är tillgänglig eller för att man inte vill erbjuda det särskilda stöd som den eleven kan vara i behov av? Är det rimligt att elever stängs ute från den så kallade valfriheten på grund av att fristående skolor inte kan erbjuda det särskilda stöd som vissa elever kan tänkas ha? Det här är inte att fabulera. Vi vet att många kommuner, även sådana där ni sitter med i majoriteten, har sett problem. Man har fristående skolor i sina kommuner men säger att det nu får räcka därför att det får konsekvenser för de elever som väljer att gå i skola. Konsekvensen blir neddragningar av lärare eller i värsta fall att man tvingas lägga ned skolor. Är det rimligt? Det är ingen fantasi, . Det är verkligheten. 127 () replik: Ja, var vi befinner oss i verkligheten kanske vi ska be att få en särskild debatt om. Jag ska i alla fall bemöta några av frågeställningar. Är det bra att man har lärare som inte har behörighet inom de fristående skolorna? Nej, det är det naturligtvis inte. Det är självklart att det inte är bra. Det är inte heller bra att man har lärare som är obehöriga i den kommunala skolan. Det är oacceptabelt. Vi är den regering som har tagit tag i de här frågorna. Vi lägger fram förslag där vi säger att lärare som anställs i skolan ska vara behöriga. Det gjorde ni aldrig. Vi inför en ny lärarutbildning och en ny rektorsutbildning för att ha pedagogiskt kompetent ledarskap i skolan. Det gjorde ni aldrig. Alliansregeringen tar tag i frågor som ni aldrig klarade av tillsammans med Socialdemokraterna. Vi ska göra ett tryggt, säkert och tydligt regelverk. I mitt anförande, om lyssnade det tror jag att hon gjorde sade jag att det är självklart att fristående skolor också ska ta emot barn med behov av särskilt stöd. Det är någonting som vi tar tag i. Det gjorde ni aldrig. Den här regeringen tar på punkt efter punkt upp de frågeställningar och de bekymmer som här delar. Men tyvärr gör hon det i opposition. Vi gör det i regeringsställning. Vi tar ansvar för de här frågorna. Vi kommer också att se till att fristående skolor och kommunala skolor har ett tydligt regelverk, som är en tillgång för våra elever, för våra barn. Det är för dem vi är med och skapar en skola som de ska känna att de vill gå till, längtar till, och där de känner att de får synas och vara de som de är utifrån den värdegrund som vi har tillsammans. 128 (): Trots att vi i har skilt på religion och stat och menar att religiös uppfattning är en privatsak tillåts företag och samfund att starta och driva religiösa friskolor som finansieras med allmänna skattemedel. går ca 9 000 barn och ungdomar i religiösa friskolor, vilket är en ökning med på en tioårsperiod. Om samfund som har en helt annan samhällssyn och värdegrund än vad skollagen ger uttryck för ges möjlighet att starta en friskola anser jag att man skickar en signal att samhället inte sätter barnen i främsta rummet. Det är ett svek mot barn om religiösa sekter tillåts bedriva förskolor, skolor och fritidsanläggningar som stänger in barn i en begränsad tankevärld, där elevernas möjlighet att lära sig att kritiskt granska samhället kan begränsas om skolan styrs av en huvudman som har sin utgångspunkt i en trosuppfattning. Indoktrinering, som lätt blir fallet på flera av dessa skolor, är också ett problem utifrån läroplanens mål om kritiskt granskande. Det är viktigt att värna om det enskilda barnets rätt till allsidig kunskap men också om skolans roll att forma de demokratiska värdena i syfte att utveckla demokratiska samhällsmedborgare. En del av den undervisning som är obligatorisk är den allmänbildande sex- och samlevnadsundervisningen, inklusive information om preventivmedel, som alla elever har rätt till. Det är något som riskerar att uteslutas helt på vissa religiösa friskolor just på grund av den livsåskådning som står bakom skolorna. gjorde en granskning av bland annat bidrag som muslimska friskolor i fick. De fick bidrag som ofta var förknippade med krav på undervisningen. När det gäller en av skolorna i beskrev rektorn, som då hade slutat på skolan, hur de förbjöds att lyssna på radio och att bönen var obligatorisk för barnen, inte frivillig. Rektorns post gicks igenom. Kombinationen av den politik man för på skolområdet och vårdnadsbidrag, som man nu inför, och fri etableringsrätt för fristående friskolor gör att barn kanske aldrig kommer i kontakt med demokratiska värden, inte ens i förskolan. De behöver inte träffa på det svenska språket. När det gäller fristående förskolor finns det heller ingen insynsmöjlighet, och det är ingen anmälningsskyldighet till exempel vid aga av barn. Vi vet att det har uppmärksammats att man har agat barnen i en av friskolorna i . I en av de sekter som 2007 tilläts att starta friskolor har man bestämt sig för att man inte får umgås med barn som inte är med i kyrkan. Man får inte titta på tv och lyssna på radio. Man får inte rösta. Jag vet inte ens om man får besöka . Man får inte tala i mobiltelefon. Man får inte vara med i facket eller i en förening, och man får inte läsa vid . Men man får starta friskola. sade : Religiösa skolor hör inte hemma i ett upplyst sekulärt samhälle. Vill föräldrar fostra sina barn enligt den religion de bekänner sig till är de fria att göra detta på barns fritid inom ramen för sina samfund och organisationer. Skolans uppgift ska vara att fostra självständiga och kritiskt tänkande individer. Jag håller med Sabuni. Det är jättebra. Men det här var 2005. sade också den nuvarande skolministern att inga nya tillstånd för religiösa friskolor borde beviljas. fick då Plymouthbröderna tillstånd. Jag ska avsluta mitt anförande med att säga att jag menar att religiösa friskolor bidrar till ökad segregation och motverkar elevernas rätt till objektiv och allsidig undervisning. Genom skärpta regelverk och uppföljning vill jag öka insynen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 9 § Vissa etikprövningsfrågor m.m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2007/08:UbU12 Vissa etikprövningsfrågor m.m. (prop. 2007/08:44). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 10 § Biologisk mångfald Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2007/08:MJU14 Biologisk mångfald. 129 BO (): Ämnet är biologisk mångfald. Det är en av miljöpolitikens allra viktigaste frågor. Det handlar om att arterna och deras livsmiljöer till varje pris faktiskt måste värnas. presenterade en utvärdering som bekräftar att miljöarbetet i visserligen går framåt men att det går för långsamt. Det gäller också området biologisk mångfald. Trots ökade insatser för att motverka den negativa utvecklingen fortsätter förlusten av biologisk mångfald. Det är möjligt att takten i den förlusten har minskat, men pekar det mesta mot att vi inte kommer att lyckas hejda förlusten av biologisk mångfald till 2010, vilket är en av målsättningarna i miljöpolitiken. Just det här betänkandet rör kanske inte de stora strategiska frågorna där den biologiska mångfaldens framtid avgörs, för där handlar det faktiskt ytterst om hur vår civilisation förhåller sig till naturen och naturresurserna, om industrisamhället och dess drivkrafter. Mycket talar för att vi har kommit till vägs ände. Vi måste tänka och handla annorlunda än vad vi har gjort sedan industrialismen tog fart. Det är egentligen bara för sedan som det började. Ändå förefaller det som om detta korta ögonblick, som vi kallar industrialismen, på allvar utmanar våra livsbetingelser. Som jag sade rör det här betänkandet kanske inte just de politiskt existentiella frågorna, men det hindrar inte att det som behandlas här är viktigt, till och med mycket viktigt. Socialdemokraterna har i ett särskilt yttrande fört fram kritik mot regeringen i en fråga som vi trodde avgjordes i samband med budgetbehandlingen. Den kritiken riktar sig mot att riksdagsmajoriteten skar ned resurserna för åtgärder för biologisk mångfald. Det gjorde man, paradoxalt nog, med hänvisning till just svårigheterna att uppnå miljömålet när det gäller levande skogar. Regeringen och resonerade bakvänt , ska jag säga. Eftersom priset på skogsfastigheter stigit skulle det inte gå att skydda så mycket mark som målsättningen innebar. Därför ville man, som det hette i propositionen, anpassa områdesskyddet till en lägre kostnadsnivå. Ni hör själva att det låter bakvänt. Sedan skulle man i ett senare skede, efter att ha dragit in 50 miljoner, återkomma med idéer om hur områdesskyddet skulle kunna utvecklas och ändå bli billigare. Jag är glad åt att jag kan konstatera att vår kritik i det särskilda yttrandet är aktuell. Regeringen har tagit sitt förnuft till fånga. Till de få skarpa förslagen i årets vårproposition och tilläggsbudget hör just att de 50 miljonerna läggs tillbaka. Vi förutsätter därmed att också utskotts- och riksdagsmajoriteten tar sitt förnuft till fånga lagom till dess att vi ska fatta beslut i frågan senare i vår. får man ju aldrig vara riktigt glad. En miljöinsats ska nämligen betalas av en annan miljöinsats. Det blir i stället mindre att använda för sanering och återställning av förorenade markområden. Det här är faktiskt ett aktuellt ämne. Jag såg på tv hur man nu skyfflar bort enorma jordmassor från i där BT Kemi begick sina miljöbrott. Detta är alltså också ett viktigt område, saneringen av förorenad mark. Det kommer att behövas. Det finns många markområden kvar som behöver saneras. Det kan ju vara lite utmanande att ta pengar från ett miljöområde och lägga på ett annat. Man kanske kunde ha hittat det någon annanstans. En av de frågor som behandlas i det här betänkandet handlar om den spanska skogssnigeln, vanligen kallad mördarsnigel. Det är ett litet djur, och för alla som inte mött snigeln är det en till synes liten fråga. Jag tror till och med att det finns de som tycker att det är lite komiskt när den hamnar på den politiska nivån. Men det är inte komiskt om man har snigeln i trädgården. Det är lätt att hålla sig för skratt. Det här är en stor fråga, inte minst för många trädgårdsägare, koloniägare, trädgårdsälskare och fritidsodlare över huvud taget. Men än så länge är det inte ett jätteproblem för de areella näringarna eller för jordbruksföretagen. Vi socialdemokrater kräver i vår reservation att vi ska skaffa oss en nationell strategi eller en handlingsplan för att vi bättre ska kunna bemästra de problem som skogssnigeln har fört med sig. Det handlar om bekämpningsmetoder, forskning, erfarenhetsutbyte och informationsinsatser, naturligtvis. Jag ska med en gång säga att det här inte är en fråga där de partipolitiska eller ideologiska skiljelinjerna är alltför stora, om de över huvud taget finns. I varje fall borde de inte finnas. Vi borde kunna bli överens på den här punkten. Jag skulle möjligen, om jag ändå ska ägna mig åt partipolitisk polemik, kunna säga att regeringen och riksdagsmajoriteten är lite för tillbakalutad. säger man att utskottet förutsätter att berörda näringar tillsammans med forskningsinstitutioner och andra prioriterar detta arbete. Problemet är väl då att de som har drabbats tycker att det händer alldeles för lite och att ingen tar riktigt ansvar för problematiken. Jag tror, och det är fler som tror det, att skälet till att frågan inte har tagits riktigt på det allvar som man borde ta den på är att det framför allt är fritidsodlare, villaträdgårdar och inte kommersiella verksamheter som har drabbats. finns det i och för sig rapporter om växande problem, bland annat i vallodling. Det kan möjligen vara en ytterligare utgångspunkt för att ta ett grepp om frågan. Vad är det då för åtgärder vi skulle vilja se? Vi skulle framför allt vilja se att det tydligare pekas ut en ansvarig myndighet. Man kan säga att det finns ansvariga myndigheter, men det vi hör från dem som har drabbats är att när de ringer eller vill ha hjälp bollas frågan från den ena till den andra. Vi skulle naturligtvis vilja se forskningsinsatser. Det handlar om att formulera forskningsprojekt och att finansiera dem. är det svårt att få pengar till den här typen av forskning, i varje fall från forskningsråden, för att det är tillämpad forskning. Den är så väldigt praktiskt inriktad i stället för att vara mer kunskapssökande. Vi skulle vilja se att man organiserar ett samarbete med fritidsodlarna som ytterligare ett exempel på vad som skulle kunna ingå i en plan. Det handlar om att dra nytta av den här folkrörelsen, av människor som odlar och låta dem vara med när det gäller att inhämta information, samla information och erfarenheter, dra slutsatser och sedan naturligtvis återföra informationen till bland annat fritidsodlarna men också till andra. Vi skulle kanske vilja se att man ställer lite större krav på plantskolor och kommersiella verksamheter att rapportera förekomster och hindra vidarespridning av spansk skogssnigel. Jag ska inte ta flera exempel. Det är ju inte vi vi har inte de resurserna heller som ska fördjupa oss på den nivån. Det viktiga i det vi kräver är att vi skulle vilja se ett lite mer bestämt grepp från regeringens sida att ge myndigheterna i uppdrag att ta frågan på allvar. Framför allt fritidsodlare upplever att den inte tas riktigt på allvar. Vi har två reservationer i anslutning till det här betänkandet. Den andra reservationen handlar om behovet av en översyn av EG:s art- och habitatdirektiv och EG:s fågeldirektiv. Vi står naturligtvis bakom även den reservationen. Vi står inte jättelångt ifrån varandra där heller, ska jag säga och låta lite annorlunda kanske. Men vi skulle vilja se lite mer bestämda tag även på den punkten. Vi står bakom båda våra reservationer, men vi yrkar bara bifall till nr 1. (Applåder) (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU14 Barn och föräldrar Punkt 1 (Utvärdering av de nya vårdnadsreglerna) 1. utskottet 2. res. 1 (v) Votering: 255 för utskottet 18 för res. 1 76 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 80 m, 25 c, 18 fp, 17 kd, 15 mp För res. 1: 1 s, 17 v Frånvarande: 29 s, 17 m, 4 c, 10 fp, 7 kd, 5 v, 4 mp Punkt 4 (Fler än två vårdnadshavare) 1. utskottet 2. res. 3 (mp, v) Votering: 242 för utskottet 33 för res. 3 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 80 m, 26 c, 18 fp, 17 kd, 1 v För res. 3: 1 s, 17 v, 15 mp Frånvarande: 29 s, 17 m, 3 c, 10 fp, 7 kd, 4 v, 4 mp Punkt 8 (Föräldrars underhållsskyldighet) 1. utskottet 2. res. 7 (s) Votering: 156 för utskottet 101 för res. 7 17 avstod 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 26 c, 18 fp, 16 kd, 1 v, 15 mp För res. 7: 101 s Avstod: 17 v Frånvarande: 29 s, 17 m, 3 c, 10 fp, 8 kd, 4 v, 4 mp Punkt 10 (Föräldraskap vid assisterad befruktning) 1. utskottet 2. res. 8 (s, mp) Votering: 141 för utskottet 116 för res. 8 18 avstod 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 26 c, 18 fp, 17 kd För res. 8: 101 s, 15 mp Avstod: 18 v Frånvarande: 29 s, 17 m, 3 c, 10 fp, 7 kd, 4 v, 4 mp Punkt 12 (Behandling av adoptionsärenden) 1. utskottet 2. res. 10 (s, v, mp) Votering: 141 för utskottet 134 för res. 10 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 26 c, 18 fp, 17 kd För res. 10: 101 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 29 s, 17 m, 3 c, 10 fp, 7 kd, 4 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU15 Äktenskap och partnerskap Punkt 1 (Könsneutral äktenskapslagstiftning m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v, mp) Votering: 139 för utskottet 134 för res. 1 76 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 79 m, 25 c, 18 fp, 17 kd För res. 1: 101 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 29 s, 18 m, 4 c, 10 fp, 7 kd, 4 v, 4 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkterna 26 Kammaren biföll utskottets förslag. UbU11 Punkt 4 (Skolans värdegrund) 1. utskottet 2. res. 4 (s) Votering: 156 för utskottet 100 för res. 4 18 avstod 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 26 c, 18 fp, 17 kd, 15 mp För res. 4: 100 s Avstod: 18 v Frånvarande: 30 s, 17 m, 3 c, 10 fp, 7 kd, 4 v, 4 mp Punkt 11 (Särskild statlig satsning) 1. utskottet 2. res. 10 (s) Votering: 156 för utskottet 101 för res. 10 18 avstod 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 26 c, 18 fp, 17 kd, 15 mp För res. 10: 101 s Avstod: 18 v Frånvarande: 29 s, 17 m, 3 c, 10 fp, 7 kd, 4 v, 4 mp Punkt 17 (Kommunernas inflytande över friskoleetablering) 1. utskottet 2. res. 17 (v) Votering: 154 för utskottet 19 för res. 17 101 avstod 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 26 c, 18 fp, 17 kd, 13 mp För res. 17: 1 s, 18 v Avstod: 100 s, 1 mp Frånvarande: 29 s, 17 m, 3 c, 10 fp, 7 kd, 4 v, 5 mp Punkt 22 (Privatisering av kommunala skolor) 1. utskottet 2. res. 22 (s) Votering: 154 för utskottet 101 för res. 22 18 avstod 76 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 26 c, 17 fp, 17 kd, 14 mp För res. 22: 100 s, 1 mp Avstod: 18 v Frånvarande: 30 s, 17 m, 3 c, 11 fp, 7 kd, 4 v, 4 mp Punkt 24 (Överskott i verksamheten) 1. utskottet 2. res. 25 (s) Votering: 153 för utskottet 103 för res. 25 18 avstod 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 25 c, 18 fp, 17 kd, 13 mp För res. 25: 101 s, 2 mp Avstod: 18 v Frånvarande: 29 s, 17 m, 4 c, 10 fp, 7 kd, 4 v, 4 mp Punkt 26 (Återkallande av godkännande) 1. utskottet 2. res. 29 (mp) Votering: 141 för utskottet 15 för res. 29 118 avstod 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 26 c, 18 fp, 17 kd För res. 29: 15 mp Avstod: 100 s, 18 v Frånvarande: 30 s, 17 m, 3 c, 10 fp, 7 kd, 4 v, 4 mp Punkt 39 (Omprövning av betyg) 1. utskottet 2. res. 44 (s, v, mp) Votering: 141 för utskottet 132 för res. 44 1 avstod 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 80 m, 26 c, 18 fp, 17 kd För res. 44: 99 s, 18 v, 15 mp Avstod: 1 s Frånvarande: 30 s, 17 m, 3 c, 10 fp, 7 kd, 4 v, 4 mp () anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 43 (Genuspedagoger) 1. utskottet 2. res. 49 (s, v, mp) Votering: 142 för utskottet 133 för res. 49 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 80 m, 26 c, 18 fp, 17 kd För res. 49: 100 s, 18 v, 15 mp Frånvarande: 29 s, 17 m, 3 c, 10 fp, 7 kd, 4 v, 4 mp Punkt 70 (Feministiskt självförsvar) 1. utskottet 2. res. 73 (v) Votering: 256 för utskottet 19 för res. 73 74 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 s, 80 m, 26 c, 18 fp, 17 kd, 14 mp För res. 73: 18 v, 1 mp Frånvarande: 29 s, 17 m, 3 c, 10 fp, 7 kd, 4 v, 4 mp Punkt 72 (Rätt till fritidshem) 1. utskottet 2. res. 74 (v) Votering: 255 för utskottet 19 för res. 74 75 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 80 m, 26 c, 17 fp, 17 kd, 15 mp För res. 74: 1 s, 18 v Frånvarande: 29 s, 17 m, 3 c, 11 fp, 7 kd, 4 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU12 Vissa etikprövningsfrågor m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § (forts. från 10 §) Biologisk mångfald (forts. MJU14) 130 (): Jag hade faktiskt inte tänkt nämna mördarsnigeln med ett enda ord här i kammaren . Jag har nog med dem i trädgården. Men jag har förstått att den spanska skogssnigeln, alltså mördarsnigeln, är den viktigaste politiska frågan , i alla fall att döma av mediernas intresse. Den är ett lysande exempel på vad som händer när ekosystemet rubbas och vi får in nya arter till vår biologiska mångfald, där den inte har några naturliga fiender. Om den ska bekämpas med hjälp av nematoder, det vill säga rundmaskar, vet jag inte. Jag är tveksam till det, eftersom det också kan rubba den ekologiska balansen. Mycket kan jag hålla regeringen ansvarig för men kanske inte för att just ha importerat mördarsniglarna, men jag vill inte vara raljant, för det är ingen annan som har påstått det heller. Men jag tror att vi inte ska drabbas av panik och kanske göra ont värre innan vi är säkra på att rundmaskarna inte kommer att göra mer skada än nytta, så lite mer forskning kanske behövs. I regeringens vårproposition står att läsa att biologisk mångfald är en av hörnstenarna i regeringens miljöpolitik. Det är det inte många som skulle skriva under på. Det måste i så fall vara en liten, liten sten. Men det verkar mycket riktigt vara så att den står i ett hörn, bortglömd för det mesta, avdammad när kritiken mot regeringens bristande insatser för att stärka den biologiska mångfalden blir för stark. Efter att ha fått hård kritik för att ha dragit bort 50 miljoner från biologisk mångfald sätter regeringen nu tillfälligt tillbaka dem på anslaget för biologisk mångfald, men tar pengarna från kontot för för att rena förorenade områden. Det betyder, som vanligt med den här regeringen, att det är miljön som får betala priset, för nu är det svårare att nå miljömålet Giftfri miljö. Jag lyssnade på en skoldebatt tidigare här i kammaren, och det var samma taktik där som här. Där sades det att det var från skolan som satsades, gamla pengar som togs från ett annat konto. Vi ska komma ihåg att minskar regeringen anslaget, jämfört med de tidigare anslagen till biologisk mångfald, med runt miljarden . Ointresset för biologisk mångfald visar sig också i skogspropositionen som regeringen presenterade. Till och med kallar regeringens skogspolitik för en politik åt skogen. I samma tidning kritiserade 14 forskare, de flesta professorer, regeringens skogspolitik som de menar hotar den biologiska mångfalden. Forskarna skriver bland annat: Den svenska skogspolitiken vilar officiellt på att produktion av skogsråvara och miljö är likvärdiga mål. Men i praktiken har produktionen satts i första rummet. Bortåt 2 000 skogslevande arters överlevnad hotas på grund av den förda politiken. Vi är djupt oroade och skäms över att det rika inte arbetar effektivt för att nå nationella och internationella miljömål. Jag kan upplysa om att det är fler än dessa 14 forskare som skäms. Jag skäms i alla fall också över den förda skogspolitiken. Trots att det inte är skogspolitiken som vi ska debattera här och , måste ämnet biologisk mångfald sättas in i ett större sammanhang. Det är ju inte bara den biologiska mångfalden i skogen som hotas. Det är också den som vi inte ser, den under havsytan. Men varför räkna torsk i när man kan räkna miljöbilar på landbacken? Så verkar regeringen resonera. Enligt nya , som kom , står tre fjärdedelar av världens viktigaste fiskeområden under hård press från överfiske, destruktiva fiskemetoder, föroreningar, inversion av främmande arter och det varmare klimatet. av korallreven kan vara borta inom några decennier. I det läget väljer regeringen att stadigt minska medlen till biologisk mångfald. Det är svårt att begripa sig på regeringens miljöpolitik. Kanske begriper inte regeringen den heller. Denna utveckling av miljöpolitiken är oacceptabel och ohållbar och måste hejdas.