prot · GV0970 · 2008-02-22 00:00:00 — Därför finns det anledning att ge ett uppdrag att åter se över de utpekade banorna, som man lämnade ifrån sig. 22 (): Jag vill påminna ministern om att vi just nu har en debatt om brister i underhållet, och tidigare försyndelser naturligtvis det handlar det ju om när vi har brister i underhållet. Hade vi tagit ansvar för underhållet förut, infrastrukturen på järnvägsnätet och särskilt de lågtrafikerade järnvägarna, hade vi inte behövt ha den här debatten . Debatten handlar naturligtvis om brister i det förgångna och om att vi tillsammans med den förra regeringen inte lyckades klara av de här frågorna på ett bra sätt fullt ut. vet ministern att prioriteringar i de här frågorna har varit solklara och att vi har stått nära varandra i synen på vilken infrastruktur vi ska ha, vilken utformning kollektivtrafiken ska ha och satsningen på järnvägen. Jag har själv arbetat för en förbättrad infrastruktur på järnväg sedan regionen bildades, i min tidigare roll som aktiv region- och kommunpolitiker i , i . Det har gällt behovet av just det som också berörde, en viktig funktion som järnvägen har för studerande, för arbetspendling och för en regionförstoring med kollektivtrafik i . Vi har ju varit med om att skapa ekonomiska förutsättningar för regeringen att med ett bra överskott i statens budget och goda finanser i många statliga bolag, inklusive SJ, fixa bra prioriteringar för att betala för en del av det bristande underhållet, bland annat på den lågtrafikerade järnvägen. Med nuvarande kunskap om vilken miljöpåverkan trafiken har, med nuvarande möjligheter att göra andra ekonomiska prioriteringar och med nuvarande kunskap om vilka satsningar vi behöver göra för framtiden har regeringen stora möjligheter att fatta bra inriktningsbeslut. Då är regeringens prioriteringar oerhört väsentliga för att till exempel och Rikstrafiken ska få en annan inriktning på sin planering och slå vakt om järnvägstrafikens rätta värde. Som sade får man inte ensidigt titta på hur många som trafikerar en viss bana , utan man måste se hur man kan utveckla trafiken på banan persontrafik ihop med godstrafik och låta banan utgöra en länk i ett framtida infrastruktursystem som är miljömässigt hållbart och samhällsekonomiskt lönsamt. Det blir lönsamt ur många aspekter miljöaspekten och transportaspekten. Människor kan bo på landsbygden och transportera sig på ett miljövänligt sätt. Vi kan överföra en stor del av det gods som tynger vägarna tillbaka till järnvägsnätet. Då är varje liten järnväg oerhört viktig. 23 (): Den slutsats man kan dra av debatten är att det är tur att vi har fått en ny regering som tänker lite annorlunda när det gäller de regionala banorna. Jag vill ta upp ett konkret exempel, nämligen norra del. Räddningen för den är att den var byggd som en stabil del som från början var avsedd att ingå i stambanenätet. Därför är den fortfarande ganska bra, och det finns gott hopp om att man ska kunna underhålla den. kör man på somrarna X 2000-tåg från direkt till . Det är också signifikativt för vilka utvecklingspotentialer det finns. Man kan alltid kritisera bakåt, men jag tycker att man måste se på vad som är nytänket i detta. fokuserar man på underhåll, arbetet med klimatet och andra faktorer som har positiv betydelse. Det är klart att man kan säga att vi bara ska gå framåt, men vi får konstatera att det finns stora svarta hål i de planer som den förra regeringen lade fram. Den nuvarande regeringen har ett problem, nämligen att täppa till dem. Ett av de stora hålen är faktiskt underhållet. De transportpolitiska målen när det gäller tillgänglighet, miljö, jämställdhet och annat är inte precis alldeles nya. Det är ju inte bara de företagsekonomiska och strikt samhällsekonomiska analyserna som finns i bakgrunden, utan det finns även andra transportpolitiska mål. På något sätt känns det som om de inte har fått vara med i bilden. Men med det resonemang som man nu för från regeringens sida kommer de faktiskt med i bilden. Som en avslutning vill jag säga att de regionala järnvägarna är vad man kan kalla en kvalitetsprodukt för de orter de berör. Det är deras stora möjlighet att ha ett fungerande infrastruktursystem med kontakt med det nationella nätet. 24 Statsrådet (): Jag vill återkoppla till och synpunkten att man inte ska hänvisa till tidigare försyndelser. vet ju vad bristande underhåll innebär. Om man inte sköter underhållet på flera årtionden kan det till slut bli så uselt att det inte ens går att restaurera. Den effekten ser vi på både järnvägar och vägar. Oberoende av de ambitioner man har att sätta olika järnvägsstråk i ett större perspektiv är det ett faktum att 12 miljarder är väldigt mycket pengar. Det är mer än kostnaderna för eller tunneln genom , som är otroligt stora och svåra projekt. Behovet av 12 nya miljarder för underhåll har byggts upp . Därtill är det viktigt att vi förstår att den befintliga investeringsplanen saknar 5060 miljarder. Det är sådant som ringar in och där man skjuter investeringarna , förbi 2015. Det är detta ekonomiska pussel som jag och regeringen har att hantera. Därför är jag också den första att påpeka vad jag och regeringen har valt att göra då vi har haft fokus på underhåll. Detta görs för att snabbare ska kunna vidta åtgärder, så att man får bort problematiken för frustrerade pendlare eller med gods som inte kommer fram på grund av att banorna är dåligt underhållna eller för att man inte ens har trädsäkrat dem. Av den anledningen har jag naturligtvis valt att prioritera underhåll. Jag vet att man inte får några rubriker genom att prata om vikten av underhåll på våra järnvägar. Det är inte detta som den största debatten handlar om. Men underhåll är den snabbaste åtgärden för att få i gång godstrafikens flöden, för att få näringslivet att vilja överföra gods till järnväg och för att få människor att vilja ta tåget i stället för bilen i en pendlingssituation. Därför kommer jag också fortsättningsvis att arbeta för ökade resurser till underhåll av våra järnvägar. Över hela landet är vi i en motsvarande situation som den i som pekar på. Detta är en del av förklaringen till den utmaning vi står inför, totalt sett. Med anledning av till exempel ambitioner att skapa ett runt län eller en rund region med bra förutsättningar för ett persontransportnät är det naturligtvis avgörande att man i ett västsvenskt perspektiv finns med i och inför eventuella förändringar som gäller de lågtrafikerade banorna. Jag inser också att de senaste årens fokusering på alternativ till vägtransporter gör det viktigt att vi återigen ser över det underlag som har lämnat till regeringen . 25 (): Tack så mycket, ministern! Vi vet ju att järnvägen har kämpat i uppförsbacke. finns det en historisk chans som regeringen måste ta vara på. Tyvärr är regeringen inte lika tydlig som ministern är här, och jag är därför glad att jag kan vara draghjälp åt när det gäller att få rubriker. Även om det kanske inte blir så stora rubriker av just den här debatten blir det ändå rubriker om att underhåll är viktigt. Vi får in diskussionen om underhållet av de lågtrafikerade järnvägarna på dagordningen. Det handlar inte bara om de stora och lönsamma stråken, utan det handlar också om att bygga från grunden på den mest slitna banvallen mellan och och på banorna i norra . Här krävs en tydlighet. Regeringen skulle ju kunna börja med att ansluta sig till oppositionens ambitioner i Klimatberedningen, med den inriktning på järnväg som finns där. Inriktningsfrågorna är oerhört centrala för att och Rikstrafiken ska ändra sin planering, liksom för att vi ska få en sammanhållen järnvägssatsning på alla banor. Här är det oerhört viktigt att man inte låter bara regionerna och kommunerna ta ansvaret. Det finns en jättestor ambition från kommunerna, från det lokala näringslivet och från regionen i när det gäller att satsa på kollektivtrafiken och att man ska kunna köra på sina banor. Då krävs det ett bra stöd från de inriktningsbeslut som kommer med infrastrukturbesluten i och från regeringen för att verkligen ska göra de här satsningarna. 26 Statsrådet (): Tack och för den här interpellationsdebatten! , såväl lågtrafikerad järnväg som höghastighetståg, kommer att fortsätta att diskuteras framöver. Var och en, kan jag se, har sin roll i det svenska transportnätet men på vitt skilda sätt. Det ena tåget har som ambition att stanna vid varje hållplats, medan det andra tåget har krav på sig att gå så snabbt som möjligt. Inte desto mindre krävs det åtgärder för att ta igen det bristande underhåll som den tidigare regeringen och själv är delansvarig för. Det är en stor utmaning. Många av de här lågtrafikerade järnvägarna är så nedgångna att det krävs oerhört stora resurser. Inte desto mindre har jag nu ambitionen att verka för att ser över de utpekade lågtrafikerade banorna, som har pekat ut, av den anledningen att jag ser att förutsättningarna till viss del kan förändras och har förändrats. Debatten om att skapa förutsättningar för persontransport på järnväg kommer att vara i fokus. Klimatberedningens underlag är naturligtvis en hävstång för den inriktning som vi framgent kommer att arbeta med när det gäller och järnvägens roll i fråga om både godsflöden och persontransporttrafiken i . Jag tackar för den här interpellationen. Jag tror att vi kommer att återkomma till de här spännande utmaningarna, att skapa en modern järnväg i . Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2007/08:330 om ansvarsfrågor kring mögelskadade bostäder 27 Miljöminister (): har till statsrådet ställt frågor rörande ansvaret för mögelskadade bostäder. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Jag vill börja med att redovisa några redan vidtagna åtgärder bland annat med anledning av mögelskador i byggnader och deras hälsopåverkan. ökade antalet allergier och annan överkänslighet. beslutade därför att införa en obligatorisk funktionskontroll av ventilationssystem. En fortlöpande välfungerande ventilation i byggnader är nödvändig för att begränsa inomhusproblemen, inte minst till följd av fukt. Inomhusmiljön är också en viktig del av miljömålsarbetet. har därför beslutat om ett särskilt delmål om inomhusmiljön till det nationella miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Delmålet innebär i korthet att byggnader och deras egenskaper inte ska påverka hälsan negativt. Därför ska det säkerställas att samtliga byggnader där människor vistas ofta eller har en dokumenterat fungerande ventilation. I sammanhanget bör noteras att den inomhusmiljö som avses inom ramen för miljömålsarbetet är den som kan relateras till planering, byggande och förvaltning av byggnader samt att formuleringen är baserad på vetenskapliga rön. Inomhusmiljön är en angelägenhet för alla inom bygg- och fastighetssektorn och har stor betydelse för alla dem som bor i eller brukar byggnaderna. beslutade om en lag om energideklarationer, som anger att frågor om energianvändning, ventilation och radon ska redovisas med vissa intervall för praktiskt taget alla byggnader. Lagen syftar till att främja en effektiv energianvändning och en god inomhusmiljö i byggnader. Regeringen har också tagit initiativ när det gäller att öka kunskapen om omfattningen av fukt och mögel i våra byggnader. fick i uppdrag att ta fram ett underlag och föreslå delmål till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö för att avhjälpa eller undvika bland annat fukt och mögel i bebyggelsen. Uppdraget innebär en belysning av omfattningen av olika skador i byggnader. Avsikten är att de omfattande uppgifter om byggnaders tekniska utformning, byggfel och skador som tas in vid besiktningar ska samlas i en databas. Arbetet ska möjliggöra att vi kan dra slutsatser om till exempel vissa kategorier och årgångar byggnader avseende hela landet. Databasen ska även kunna användas som underlag för inriktningen av fortsatta forskningsinsatser. I uppdraget ingår också att redovisa slutsatser om kopplingen mellan brister i inomhusmiljön och upplevd ohälsa. Uppdraget ska redovisas . När det gäller de forskningsresultat som hänvisar till kan de sammanfattningsvis uttryckas som att avancerade mätmetoder nu har tagits fram som kan påvisa extremt små mängder toxiner i fukt- och mögelskadade material och konstruktioner. Däremot anges det att ytterligare forskning krävs för att klarlägga vilken mängd toxiner som har betydelse för människors hälsa. När det gäller de konkreta frågorna i interpellationen vill jag anföra följande. Varje enskilt skadefall förutsätter en särskild mätning och analys. Förutsättningarna är också olika när det kommer till åtgärder för att stärka de drabbades ställning, till exempel när egendom måste förstöras till följd av fukt och mögel. Viktiga faktorer i sammanhanget är till exempel upplåtelseformen och hur gammalt bostadshuset är. Om huset är nytt kan fortfarande en garanti från entreprenören vara aktuell. Om huset är yngre än torde möjlighet finnas att skadorna täcks av befintliga försäkringssystem. Av min redovisning framgår att regeringen både följer det viktiga arbetet med att förbättra inomhusmiljön i bland annat bostäder och söker klarlägga orsakssambanden och att det pågående och fortsatta arbetet inrymmer de frågor som tas upp i interpellationen. 28 (): Jag vill tacka ministern för svaret även om jag gärna hade sett något mer konkret när det gäller kommentarer till mina frågor. Frågan om mögeldrabbade hus och hälsoeffekter av detta har debatterats . Diskussionen har handlat om huruvida det är kemikalier som diffunderar från sammansatt byggmaterial, om det är bakterier eller om det är mögel och dess sporer som är orsaken till de odiskutabla ohälsoproblem som har drabbat många utsatta individer. De som har råkat illa ut i byggnader där det är stora påtagliga skador och stora mängder fukt och väl synlig påväxt av mögel har haft större möjligheter att bli trodda och få åtgärder vidtagna än andra. I många fall är nämligen mögel i byggnader inte ett synligt problem. Mögel kan finnas inuti materialen och ändå påverka inomhusmiljön. Om man tror på de skattningar som har gjorts kan det vara så många som närmare var fjärde bostad i vårt land som på något sätt är drabbad av mögel. har till exempel skattat att av alla hus i med krypgrund har problem med mögel. Det är 175 000 hus. Svenska forskare i har alltså, som jag har påpekat i interpellationen, utvecklat ny mätteknik som gör det möjligt att upptäcka ännu mindre partiklar . trodde man att det var sporerna från möglet som var själva problemet, men ofta var mängden sporer alldeles för liten för att det skulle kunna vara en rimlig förklaring. Men vet man att även själva möglet i sig sönderdelas i betydligt mindre delar än sporerna och att de här ännu mindre partiklarna kan tränga betydligt längre ned i våra lungor än vad sporerna kan. Där ligger sedan dessa mycket små delar av giftigt mögel och diffunderar. Visserligen är det väldigt små mängder, men ämnena är tyvärr väldigt giftiga. Deponierna av giftig substans i lungorna kan därför bli betydligt högre än vad man har trott. Det här är kärnan i den nya kunskapen. Den nya tekniken innebär helt plötsligt att vi vet att antalet mögelrelaterade partiklar i inomhusmiljön kan vara ungefär 600 gånger fler än vi trott, och det kan vi alltså tacka och hans team i för. Med denna nya kunskap är det lättare att förstå den tragiska rapporten från den amerikanska motsvarigheten till ministerns miljödepartement, U.S. , där de beskriver katastrofen för 27 spädbarn och deras föräldrar. De små barnen i drabbades av mögeltoxinerna i sina bostäder. Nio spädbarn dog av den dåliga inomhusmiljön. Denna händelse var bakgrunden till att man i tog fram en särskild nationell plan för giftigt mögel och barnhälsa, Toxic Mold Safety and Protection Act. , som även av svenska forskare anses som en av världens främsta experter på inomhusmiljö och hälsa, rapporterade om den här händelsen i Environmental Health Watch där han beskriver hur dessa spädbarn hostar upp blod från sina lungor. Som jag har förstått det råder fortfarande en vetenskaplig osäkerhet på området hälsoeffekter av mögel i inomhusmiljö. Men forskarna anser att det här är ett område där försiktighetsprincipen självklart borde gälla. Vad anser ministern om det? I förekommer praktiskt taget ingen forskning kring hälsoeffekter av mögel i inomhusmiljö. Är ministern beredd att medverka till att sådan forskning prioriteras? Om ministern inte kan ge några mer konkreta svar på de frågor jag ställde i interpellationen kanske ministern kan säga något om vart människor som drabbas av sjuka hus ska vända sig. får exempelvis Astma- och allergiföreningarna runt om i landet ta emot väldigt många samtal från personer som anser att de inte får någon hjälp från de kommunala . I den granskning som jag har gjort inför denna debatt har jag från många håll fått höra att det saknas någon som har ett nationellt ansvar. Anser ministern att detta är en viktig fråga? 29 (): Jag vill vara med i diskussionen och debatten om mögel i våra bostäder eftersom det är en så viktig fråga. Det är också, som mycket riktigt framhåller, en brist på tydlig samordning och tydligt ansvar för hur vi ska avhjälpa problemet och även för hur drabbade människor ska bli hjälpta på ett bra sätt. Framför oss har vi också en ny diskussion om hur man ska bygga våra bostäder så miljömässigt hållbart som möjligt. Det är oerhört viktigt att vi får en bra debatt om hur vi kan säkra oss från mögelskador i våra byggnader och bostäder så att vi också kan få en bra acceptans till exempel för att bygga fler passivhus . Frågan om ventilation kontra täta hus är oerhört komplicerad, och det finns stora missuppfattningar om att passiva hus innebär en ökad risk för mögel. Frågan är alltså viktig också från den aspekt som kanske mer handlar om hur man konstruerar och bygger. Det är i och för sig en annan nivå än de verkligen grundläggande och viktiga frågorna som tar upp i sitt anförande. När vi har försökt diskutera och sätta oss in i hur bostäder byggs, hur man kan utveckla bostadsbyggandet för mer säkra bostadsmiljöer och hur man ser på ventilation och boendemiljö ur energisynpunkt möter vi en otroligt konservativ bransch. Vi har varit ute till exempel med civilutskottet och mött . Vi har varit i kontakt med materialindustrin som levererar till byggarna. Man bygger på ett oerhört konventionellt sätt och riskerar fortfarande att bygga in mycket av de mögelproblem som tar upp. Det går an att diskutera kring det synliga möglet, men när man inte är beredd att ta ansvar ens för det och ännu mindre ta ansvar för att det genom dålig byggteknik har byggts in osynligt mögel, då har vi fortfarande mycket att ta ansvar för. Det finns ingen god trygghet för hyresgästerna när det gäller detta. Man kan göra en parallell till Fonden för fukt- och mögelskador när det gäller småhus. Regeringen har ett ansvar att slå vakt om den. Vi i hade som förslag i vår budget att regeringen skulle behålla anslaget för Fonden för fukt- och mögelskador när det gäller småhus, och jag tycker att det är viktigt att diskutera också hur man ska skydda hyresgäster och hur naturligtvis hyresvärden men också hyresgästerna kan göras skadeslösa och få en så bra boendemiljö som möjligt. Det är naturligtvis förenat med oerhörda kostnader att driva de här processerna, att renovera byggnader och bostäder. Det kan man inte lägga på en enskild part. Många av de bostäder vi diskuterar är dessutom äldre än , så vi har passerat försäkringsgränsen för dem. Här har alltså regeringen ett stort ansvar. 30 (): Vi kan alla vara överens om att inomhusmiljön är otroligt viktig för människors hälsa. I många fall har det också visat sig att inomhusmiljön är orsaken till att människor mår dåligt. Därför tycker jag att det ministern tar upp är oerhört viktigt: att har fått i uppdrag att faktiskt lyfta fram erfarenheter från tidigare begångna fel. Annars får vi den diskussion som tar upp här. När man börjar diskutera energieffektivt byggande, till exempel passivhus, möter man ofta reaktionen att ska ni nu ivra för ett nytt mögelproblem. Men detta har väldigt mycket med byggteknik att göra, och den blir mer och mer precis. Byggbranschen får alltså ett oerhört stort ansvar för att verkligen ta vara på de möjligheter som tekniken ger. När det gäller passivhus är det faktiskt så att de är täta, men de får förstås inte vara täta var som helst i väggen, utan de ska vara täta på ett visst sätt och ventileras på ett visst sätt. Då fungerar det. Annars fungerar det inte. Man får hoppas att den tidigare dåliga erfarenheten av täthet på fel sätt inte motarbetar täthet på rätt sätt. Det praktiska byggandet har haft stor betydelse även i den äldre bebyggelsen. Jag fick refererat för mig om ett daghemsbygge i , där man skulle bygga för extremt allergiska barn. Byggfirman fick i uppdrag att bygga detta daghem, och det var väldiga krav på att det skulle byggas torrt. Det var rigorös kontroll över det hela. Ändå kom man dit dagen före , berättade man, och det var en decimeter snö på betongplattan. Det slutade med att man fick avbryta alltihop, sätta plattan under tak och torka den . Byggtekniken i sig hade alltså fungerat om man bara hade skött det på rätt sätt, och det är, precis som tar upp, en väldigt viktigt uppgift för byggbranschen att ta på sig detta ansvar och faktiskt bygga utifrån de förutsättningar som tekniken ger. 31 Miljöminister (): Det sägs mycket här om att vi borde diskutera och att vi borde skaffa oss mer underlag. Men faktum är att regeringen går längre än så. Vi har gett uppdrag till att också göra. Det är ett mycket omfattande uppdrag i själva verket en av de mer omfattande satsningar som har gjorts när det gäller att avhjälpa och undvika fukt och mögel i bebyggelse. Det innebär att man ska belysa omfattningen av olika skador i byggnader. Man kommer konkret att gå igenom de omfattande uppgifter som finns om byggnaders tekniska utformning. Man kommer att gå igenom byggfel och skador, som tas in vid besiktningar. Sedan ska detta samlas i en stor databas. Det blir den mest omfattande källan , inte bara för kunskap utan också för att fortsätta att göra. Det innebär också att vi kommer att kunna dra slutsatser om till exempel vissa årgångar eller kategorier av årgångar där byggnader antingen är i riskzon eller har drabbats. Likaväl kommer vi att kunna se över landet som helhet. Vi kommer även att kunna använda databasen som underlag till exempel för inriktningen av forskning. Det blir självfallet en viktig del i bedömningarna inför forskningspropositionen och andra satsningar. Det är också svaret på den fråga jag har fått i den delen. Uppdraget är också att redovisa slutsatser om kopplingen mellan brister i inomhusmiljön och upplevd ohälsa. Det kommer att innebära att det finns ytterligare förutsättningar att göra rätt insatser för de människor som drabbas. Jag tycker att detta är ett arbete som borde ha gjorts . Det är inget nytt problem att har de här bristerna i byggandet. Det är inte heller något nytt att människor drabbas av det. Men gör vi äntligen det jobb som borde ha gjorts, och det innebär en omfattande satsning. Jag tycker att det är mycket viktigt att det nu finns mer avancerade mätmetoder inom forskningen som kan påvisa extremt små mängder toxiner i till exempel fukt- och mögelskadade material och konstruktioner. är det ett faktum att samma forskare också mycket tydligt säger att ytterligare forskning krävs för att klarlägga vilken mängd toxiner som har betydelse för människors hälsa. Vi ska arbeta förebyggande. Det är därför vi lägger det stora uppdrag som vi gör på . Det är därför gör så omfattande satsningar. Vi ska se till så att människor får den hjälp som behövs. Därför har till exempel reglerna för ersättningar vid mögelskador arbetats in i lagverk. När nu fonden läggs ned är det efter ett omfattande förberedelsearbete, som också har gjorts under tidigare regering. Detta har varit en helt väntad åtgärd. Lösningen för att ersätta de tidigare förutsättningarna är redan på plats.