prot · GV09101 · 2008-04-23 00:00:00 — Man kan ironisera över de små stegens politik, men vi strävar ändå i samma riktning. Det är väldigt bekymmersamt att den sammantagna flygtrafiken ökar sina utsläpp. Med högre beskattning är jag övertygad om att man utöver de ansträngningar som flygbolagen gör nu skulle behöva göra väldigt mycket mer. Bland annat skulle till exempel SAS behöva ta en hel del gamla flygplan med ineffektiva motorer ur drift. De släpper ut väldigt mycket koldioxid. Ett inlemmande i bubblan skulle ha stor effekt på det. Det vore bra för miljön om de blir tvungna att köpa in nya, moderna motorer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 8 § Rättelse av uppgifter i verksamhet m.m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 2007/08:SkU30 Rättelse av uppgifter i verksamhet m.m. (prop. 2007/08:116). 37 (): Vi välkomnar det förslag som finns i betänkandet Rättelse av uppgifter i verksamhet m.m. Det är bra att både privatpersoner och juridiska personer som har hamnat i register ges möjlighet till rättelse av felaktiga uppgifter genom den så kallade blockering som ni härmed inför. Det finns många exempel där enskilda eller företag har blivit registrerade på helt felaktiga grunder men inte haft möjlighet att få en rättelse i efterhand. Det har lett till många problem. I en reservation tar jag upp frågan om att detta handlar bara om verksamhet med utsökning och indrivning. Därmed finns det inte något skydd när det gäller frågor om betalningsföreläggande. Vi tycker att det kan bidra till problem. Det är många remissinstanser som har påtalat detta. Därför behöver man se över möjligheten att införa ett sekretesskydd även i de fall det gäller missvisande uppgifter om betalningsförelägganden. I utskottets ställningstagande skriver utskottsmajoriteten precis som regeringen skriver i sin proposition, nämligen att det här kräver ingående överväganden. Jag förstår det. Reservationen innehåller heller inget skarpt förslag, utan den handlar om att gå vidare och titta på frågan. Jag måste få läsa upp ett stycke längre ned i majoritetstexten. Jag förstår inte riktigt vad som står där. Det var nog därför jag reserverade mig i utskottet. Jag sade att jag var osäker på vad majoriteten menar. Det kanske kommande talare kan reda ut för mig. Det står i betänkandet: Utskottet kan konstatera att frågan om sekretess för blockerade uppgifter i andra delar av verksamhet har uppmärksammats i ärendet och att regeringen gör bedömningen att det kan finnas skäl som talar för att ett sådant sekretesskydd bör införas, men att detta är något som kräver ingående överväganden eftersom det inte finns några sekretessregler som rör verksamheten med betalningsföreläggande och handräckning. Eftersom frågan om sekretess för blockerade uppgifter i andra delar av verksamhet nu övervägs av regeringen finns det enligt utskottets mening inte någon anledning för att rikta ett tillkännagivande till regeringen med det innehåll som motionärerna föreslår. Jag förstår inte riktigt det stycket. I flera avseenden hänvisar majoriteten till i andra delar. Vad är det som är i andra delar? Jag har en reservation. För tids vinnande tänker jag inte yrka bifall till den. Jag har anmält mig till talarlistan just därför att jag vill påtala att det finns en otydlighet i betänkandet och att tycker att det är viktigt att regeringen jobbar vidare i frågan. 38 (): Det är en bra dag . Man får vara uppe i talarstolen två gånger och förbättra statistiken. Om man säger något vettigt verkar inte medierna vara så intresserade av, men det är glädjande att finns i skatteutskottet. Han ligger främst, och han kan konsten att ha innehåll i sina debattinlägg. Det här ärendet är lite svårt, även om försöker spetsa till det. Jag kommer förmodligen att bli svaret skyldig. Låt oss konstatera att påtalade att det behövs en förändrad lagtext på området. Det kanske också ska förklaras att levde kronofogden och i ett lyckligt äktenskap, som vi har delat på. är kronofogden en egen myndighet. Det är naturligtvis otroligt olyckligt för de fysiska och juridiska personer som får problem med till exempel kreditgivning om det finns missgivande uppgifter hos en statlig myndighet. ska man få möjlighet att rätta, blockera eller utplåna uppgifter som är missvisande för den registrerade. Det gäller också sekretesslagen, så att blockerade uppgifter inte behöver lämnas ut. Även kreditupplysningsföretagen åläggs att genomföra gallringar av uppgifter. Det är glädjande att människor som har hamnat i klammeri på grund av olyckliga bestämmelser kan få rättelse. Vi kan tänka på alla i detta avlånga land som har ansett sig oskyldigt hamna i ett läge där det har varit svårt att få krediter även om de har kunnat klara dem som grannen med liknande ekonomi inte har haft de bekymren. Jag hoppas att alla som har blivit oskyldigt drabbade känner att de får en form av upprättelse. I betänkandet gör man bedömningen att många inledningsvis kommer att kräva denna rättelse. Det kommer säkert att bli en viss arbetsbelastning i början, men sedan ska det rätta till sig. Det framgår också i propositionen att regeringen behöver göra en mer djupgående analys av sekretesslagen och återkomma till med förslag. Det är förmodligen inom det området som ställer frågor. Det finns vissa frågor som är av lite mer komplicerad natur. Eftersom regeringen jobbar med frågorna finns det ingen anledning att bifalla motion. Vi får ändå konstatera att det är en hyggligt bred politisk enighet om detta förslag. Ytterligare en förändring som kommer att kunna genomföras tack vare betänkandet är att kronofogden kan jämka mindre summor genom att jämka förrättningskostnaderna. Det rör sig om summor om eller lägre. Det är faktiskt 5 400 gäldenärer som har en skuld som understiger . Förmodligen blir det betydligt kostsammare för alla parter att fortsätta att försöka driva in dem. Jag yrkar bifall till förslaget i SkU30 och därmed avslag på motionen. 39 (): behandlar både stora och mindre stora frågor. Det här är en av de mindre frågorna, men den är ändock viktig. talare har redogjort för förslaget i betänkandet, liksom den reservation som jag faktiskt har förståelse för med tanke på de skrivningar som finns om en bestämmelse om rättelse i kronofogdens verksamhet. För tids vinnande kommer jag att yrka bifall endast till utskottets förslag och avslag på reservationen. 40 (): Jag tänkte tala om två saker. Jag vill bland annat försöka svara på fråga, som jag ändå tycker att det finns ett svar på i utskottets ställningstagande. Det är en berättigad fråga, nämligen varför detta ska omfatta bara verksamhet med utsökning och indrivning. Utskottet har sagt: Mot bakgrund av att det inte finns några sekretessregler alls som rör verksamheten med betalningsföreläggande och handräckning är emellertid detta något som enligt regeringens bedömning kräver ingående överväganden. Det här är svaret på att det kan behövas ytterligare överväganden, att man inte är färdig på området. Vi får hoppas att man återkommer. Det är det svar som kan ges på berättigade frågor om varför det finns bara denna inskränkning. Jag skulle vilja ta upp en annan fråga som jag lyfte upp i skatteutskottet. Den har att göra med tillkomsten av förslaget från regeringen om rättelse av uppgifter i verksamhet med mera. De flesta vet ju vad blandning är. Detta är inte alls blandning, utan möjligen skulle man kalla det första lag. Det var så att denna fråga väcktes inte av regeringen utan av en enskild riksdagsledamot. Jag känner att det för oss riksdagsledamöter ibland är angeläget att det noteras att frågor som sedan regleras i lagstiftning också refereras i propositioner och utskottsbetänkanden. Det har inte skett i det här fallet. Som svar på en interpellation, 2006/07:533, Konsekvenser av felaktigheter i kronofogdemyndighetens register, sade finansminister att han avsåg att lägga fram ett förslag i den riktning som interpellanten önskade. Det är det som vi ser här . Tyvärr framgår inte detta för den som bara läser utskottsbetänkandet. Jag förutser att vi kommer att få en del andra sådana här fall, i den bemärkelsen att vi kommer att få ett förslag om tonnageskatt. Där finns en exakt parallell till detta. , socialdemokrat från , har nämligen väckt denna fråga i på ett sådant sätt att det när den lagstiftningen kommer, förhoppningsvis , kommer att vara befogat att se till att det kommer in. Därmed blir det lätt för historieskrivningen att se vem som har gjort detta. Detta är det enda jag vill säga i den här frågan. 41 () replik: Det kanske är dumt att förlänga debatten, men jag konstaterar att en talare säger som svar på min fråga att han blir mig svaret skyldig och att en annan talare säger att han håller med om det som står i min reservation. Jag tycker att det är bra att håller med om det. Jag var tvungen att läsa upp det som står i betänkandet från talarstolen, för det var väldigt svårt att tyda. gjorde ändå ett försök att reda ut detta. Man pratar om andra delar av verksamhet andra delar än vadå? Jag vill bara höra om man med andra delar menar frågor som rör betalningsföreläggande. Är det så jag ska tolka inlägg? Det är inte lätt att läsa den här texten och förstå vad man egentligen menar. Jag tog upp det redan på utskottets sammanträde. Det var bara den enkla frågan. 42 () replik: Nej, det är inte alls på det sätt som säger. Den ena delen var rätt, nämligen att det gäller betalningsföreläggande. Men det skulle också vara handräckning. I övrigt var det rätt. 43 () replik: Tack för svaret! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) Föredrogs justitieutskottets betänkande 2007/08:JuU14 Kriminalvårdsfrågor. 44 (): behandlar vi motioner från allmänna motionstiden som rör kriminalvården. Kriminalvården är en av rättsväsendets absolut viktigaste verksamheter. Det uppdrag som kriminalvården har är ett av de svåraste uppdragen. Människor som begått brott ska behandlas och återanpassas in i samhället så att de kan leva ett normaliserat liv utan att begå brott . För oss socialdemokrater har kriminalvården alltid varit ett viktigt område. Vi tillförde Kriminalvården betydande tillskott , tillskott som var nödvändiga för att göra det möjligt för Kriminalvården att fullfölja den planerade platsutbyggnaden samt att i övrigt utveckla verksamheten i fråga om säkerhet, behandling och sysselsättning. Det var tillskott på över 2 miljarder vi pratar alltså om en höjning med . Det är viktigt att denna satsning fortsätter, och det är en förutsättning för att man inom kriminalvården ska klara sina åtaganden på . Medelstrafftiden för nyintagna fängelsedömda har ökat 2000 2007. En ökning av medelstrafftiden motsvarar 200 platser i anstalt. Detta gäller vid oförändrat antal intagna. Målet är att vi ska öka antalet poliser från dagens ca 18 000 till 20 000. Målet är också att hälften av dessa poliser ska arbeta i yttre tjänst. Polisens förmåga att klara upp fler brott torde öka med tillgången till fler poliser. vi att ökningen av antalet poliser är 2 000 till 2010 och att antalet personuppklarade brott per polis fortsätter att ligga mellan elva och tolv brott, som det gör , skulle det innebära ca 23 000 fler personuppklarade brott. vi vidare att av de personuppklarade brotten även leder till fängelsedom innebär det ca 1 600 fler fängelsedomar. Det innebär självfallet att detta kommer att få stora konsekvenser för kriminalvården. Kriminalvården är ju det sista ledet i rättskedjan, vilket innebär att verksamheten i mycket stor utsträckning påverkas av övriga aktörers agerande. Ju mer kapaciteten och effektiviteten ökar i övriga delar av rättskedjan, desto högre blir trycket på kriminalvården. Analysen och redovisningen av kriminalvårdens behov med anledning av den höga beläggningen har varit både tydlig och klar. Som en följd av denna och med bedömd framtida klientutveckling, fler poliser, straffskärpning samt en ökning av antalet personer i brottsaktiv ålder har Kriminalvården redovisat ett behov av totalt 1 841 platser för perioden 20072011. För att inte äventyra ett effektivt, humant och säkert kriminalvårdsarbete måste det pågående utbyggnadsprogrammet fortsätta. Det kommer också att innebära att Kriminalvården framöver måste tillföras medel för att klara detta. När det gäller Kriminalvårdens ekonomi har man redovisat ett prognostiserat ökat negativt driftsresultat , 2009 och 2010. Det ackumulerade anslagsöverdraget för perioden 20082010 beräknas uppgå till . Det är nu viktigt att den nuvarande borgerliga regeringen tar sitt ansvar så att Kriminalvårdens nödvändiga reformarbete kan fortsätta. Individualiseringen måste fortsätta. Förmånssystemet måste införas på anstalterna. Individuella handlingsplaner måste genomföras. Ytterligare satsningar på behandling är nödvändiga. Personalutvecklingen måste fortsätta. Det måste satsas mer på utbildning och vidareutbildning. Fler platser måste till, som jag har påvisat behoven pekar rakt upp, som sagt var. Arbetet med bättre utslussning måste fortsätta, särskilt när det gäller ansvaret . Vi socialdemokrater har ett antal reservationer, och de går väl i linje med vår tidigare kriminalvårdspolitik. Vi vill bland annat att arbetet mot en ökad individualisering inom kriminalvården ska fortsätta och att det förmånssystem som föreslogs av ska införas, att de intagna ska ha ett bättre utgångsläge när de lämnar fängelse och frivård än vad de hade när de kom dit för att göra detta krävs välutbildad personal, effektiva behandlingsprogram, utvecklade säkerhetssystem och ett välutvecklat samarbete med andra myndigheter för att förbereda frigivning samt att vi ska satsa, vilket är särskilt viktigt, på åtgärder för att minska narkotikaanvändandet inom kriminalvården. I detta sammanhang vill jag påpeka att jag självklart står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 3. Avslutningsvis är det viktigt att påtala att kriminalvårdens antal klienter förväntas öka inom såväl häkte och anstalt som frivård, som en följd av bland annat fler poliser, straffskärpningar som är på gång och ett effektivare rättsväsende i stort. Några tecken på åtgärder som sammantaget skulle leda i en annan riktning är svårt att se . Det innebär att den borgerliga majoriteten måste inse allvaret i kriminalvårdens situation och börja gå från ord till handling. 45 (): Kriminalvården har presenterat sitt budgetunderlag, där man kräver stora tillskott framöver för att kunna hantera sitt uppdrag. Anslaget behöver öka med nästan en halv miljard till 2009. behöver man 1,7 miljarder mer än årets anslag. Detta är alltså en ökning med . Kostnaderna skenar, och politiken står nu inför ett vägval. gick ett tv-program som heter , som just tog upp kriminalvården. Det var ett reportage om hur säkerhetstänkandet inom kriminalvården har skenat i väg. Regeringens politik gör att kriminalvården blir ännu dyrare onödigt dyr men den riskerar att fungera sämre. Det behövs en kursändring mot en annan väg som kostar mindre och är effektivare för att förebygga framtida brottslighet. Vi såg inslag i tv-programmet där experter pratade om dynamisk övervakning. Man skulle ha en väldigt kunnig personalstyrka i kriminalvården som är väldigt lyhörd för de intagna. Man går mycket på magkänsla i stället för att det är som det har blivit . Jag har gjort många besök inom kriminalvården och har hört många berätta om hur man har dragit ned personalmässigt och på behandlingar till förmån för säkerhetstänkande. Vi hörde också den förre chefen för , som har en lång erfarenhet när det gäller sådana som är häktade. Jag har också varit där på besök. För vissa intagna måste man ha dörrarna öppna eftersom man har skurit ned på personalen, och vissa intagna är väldigt självmordsbenägna. I regeringens budgetunderlag såg man inte mycket spår av någon ökning av kriminalvårdens resurser. Det verkar inte heller finnas någon pott till rättsväsendet i vårpropositionen. Därför är min fråga till de borgerliga ledamöterna i kammaren: Hur tänker man lösa det här? Hur tänker man när man från expertisen får signaler om att det är möjligt med en annan väg? Vi pratar inte bara om de extrema fallen. Vi pratar faktiskt om hela kriminalvården. har konsekvent anslagit mer pengar till kriminalvården än regeringen. Vi har också gjort det som ingen annan har vågat: Vi har föreslagit att man ska återinföra den villkorliga halvtidsfrigivningen. Det brukar vi få äta upp i alla möjliga sammanhang. friges en fånge normalt sett villkorligt efter två tredjedelar av strafftiden. Med halvtidsfrigivning frigörs nästan . Det är dyrt. Det kostar faktiskt mycket pengar att ha människor på anstalt. Återigen är det inte bara de extrema fallen jag pratar om, utan jag pratar om kriminalvården generellt. Beloppet skulle självfallet bli ännu större med en växande fångpopulation. Det är ju självklart. Man har satsat väldigt mycket, och vi har som vänsterpartister varit med på satsningen på polisen, som vi tycker är nödvändig. Men när man inte satsar på dem som arbetar där straffen ska verkställas får man en obalans i rättskedjan. Det här måste ni som regeringsföreträdare se. Vi kunde om vi införde detta satsa dessa pengar på behandlingsprogram, på arbete för de intagna och på narkomanvård. I synnerhet ser vi stora möjligheter att satsa större delen i slutskedet av straffet och på frivården under den villkorliga frigivningsperioden. Studier visar att det är här man får de verkligt brottsförebyggande effekterna. Vad man får gratis är mer luft i systemet för att kunna definiera fångarna bättre. Detta gör den redan förekommande verksamheten bättre och höjer säkerheten på anstalterna. Den största förtjänsten man kan göra är om de dömda aldrig mer kommer tillbaka. Det vore ett väldigt lyckligt scenario. vet vi att så ser det inte ut, men med rätt åtgärder skulle vi kunna göra så att många fler håller sig därifrån. Det kan vara svårt att lyckas med det, kan man tänka sig, men varje litet steg sparar både mänskligt lidande och pengar i längden. Något som då är otroligt viktigt är att de intagna får utbildning och en chans att få ett arbete. Jag tycker att det måste vara dags för en ambitiös höjning när det gäller detta. Verksamheter som Krami och , som hjälper de intagna till arbete efter vistelsen på anstalt, måste finnas på fler ställen och måste byggas ut. I stället hotas i praktiken verksamheten med Krami och . I har jag för mig att det var har man lagt ned. Regeringen skär ned anslagen till Arbetsförmedlingen, som är en av samverkansparterna. Jag har kollat bakåt och funnit att jag har haft tre interpellationsdebatter om detta, två med justitieministern och en med arbetsmarknadsministern. Båda erkände att detta är ett område som man kanske inte hade så mycket kunskap om men där man nu säger sig vilja ha en ambitionshöjning. Men det syns inte i anslagen i vårpropositionen. Det är också mycket viktigt att fler får möjlighet till en kvalificerad yrkesutbildning när de sitter på anstalt. De som har fått det visar väldigt bra resultat. När det gäller att sedan få jobb i bristyrken och hålla sig från framtida kriminalitet är detta lyckat. Den senaste uppgift jag har om yrkesutbildningar är att har fått jobb. När det gäller Krami och är det . Det måste väl vara en jättebra investering för den som sitter inne på anstalt att det fokuseras på att man en vacker dag ska ut och att man börjar med det tänket direkt. kriminalvårdspolitik handlar inte om vare sig hårda tag eller daltande. Den handlar om att göra det som enligt forskningen fungerar för att hjälpa de intagna tillbaka till ett normalt liv. Den som i slutskedet vinner mest på det är den människa som slipper bli offer för någons återfall i kriminalitet. Vi har läst det i . Vi har också ett lyckat projekt på anstalten , som är för kvinnor. Det finns alltså vägar att gå bara vi vill det och bara vi törs sätta ned foten och säga: Vi vill ha en kriminalvård, inte en kriminalförvaring. 46 (): Jag står bakom samtliga reservationer, men jag yrkar bifall endast till reservation 3. När vi diskuterar kriminalvård och kriminalvårdsfrågor tenderar det ofta att bli en skyttegravsövning, tyvärr. Ena sidan brukar anklaga den andra för alltför hårda tag, medan den andra sidan kontrar med att anklaga för slapphet. Jag vill nog hålla med om att verkligheten inte är så enkel. Det är nog ingen här inne som inte tycker att man bör ha någon form av rehabilitering, vård, återanpassning, där straffet och ramen på straffet i grunden egentligen inte ska påverkas. Vi kan titta på en viktig fråga där jag vill framföra våra synpunkter. Det gäller frågan om missbruk, narkotikarelaterat missbruk men också i viss mån alkoholrelaterat missbruk. Grunden för vårt arbete inom det här området måste vara att just identifiera och förhindra all form av drogmissbruk i anstalter. Det har blivit bättre . När jag själv, tillsammans med utskottet men också i övrigt, har besökt våra anstalter har jag kunnat konstatera att både intagna och personalen vittnar om att det blir bättre och bättre. I det här betänkandet står det just också om hur man jobbar med bland annat narkotikahundar. Men om man tittar på just missbrukets natur måste man ändå säga att det pågående missbruket det är någonting som vi måste vara på det klara med omöjliggör för den intagne att återanpassa sig. Utöver att det påverkar den intagne påverkar det också omgivningen. Vi kan då titta på hur arbetet ska bedrivas. Det handlar om en balans mellan behandlingsinsatser och effektiva kontrollmekanismer. verkar vi tro att vi med en effektiv kontrollmekanism klarar av att hantera denna viktiga fråga, men så är det inte. Det ser vi i praktiken ute på anstalterna. Vi kan titta på vilka de intagna lyssnar på och på vilket sätt de hanterar sitt missbruk. Då ser vi att det tidigare, när vi har försökt dra åt tumskruvar och instifta hårdare kontrollmekanismer, har fungerat fram till en viss nivå. Men vi kan titta på vilka som verkligen verkar kunna lyckas med detta. Det handlar om det civila samhällets ideella insatser. Jag vill här lyfta upp en sådan organisation för det har väldigt mycket att göra just med missbruket och det är . Jag vet att vi i utskottet har en relativt samstämmig syn på organisationen, men det är ändå värt att lyfta upp frågan just när det gäller missbruk av olika slag. Kriminellas revansch i samhället som har nykterhet och drogfrihet i sin policy jobbar väldigt nära de intagna och har program för utslussning. Vi kan då titta på hur inställningen har varit från myndigheternas sida, i det här fallet Kriminalvården. Den har mestadels varit positiv. Men jag har sett på nära håll att man i en del verksamheter har börjat ifrågasätta organisationer som , men också andra, och deras rätt att vara med som ett komplement till de rättsvårdande myndigheterna. Det tycker jag är lite oroväckande, för vi har inte så många metoder. Vi har inte så många sätt att hantera missbruk på. Vi har ambitiösa behandlingsprogram. Vi har också effektiva kontrollåtgärder. Det är det. För att upprätthålla den här balansen tycker jag att det civila samhället och just de ideella organisationerna har en mycket viktig roll. Vi kan titta på en annan del när det gäller hur vi ska få till en mer human kriminalvård. Jag tror att de individuella verkställighetsplanerna inte nog kan överskattas. De intentioner som fanns i början för detta arbetssätt har nämligen inte riktigt fått hundraprocentigt genomslag ute i verkligheten. Jag tror på individuella verkställighetsplaner, om vi kan fullfölja dem och se till att de implementeras även när det gäller kortare strafftider. Vi vet att personalen allt som oftast menar att det faktiskt inte riktigt hinns med, att de inte riktigt hinner med att ta hand om en person som kanske är ute efter bara ett eller ibland . Men det är ändå viktigt att vi från sida tar upp just det här viktiga området. Med detta, herr talman, vill jag än en gång yrka bifall till reservation 3. I övrigt står vi bakom alla våra reservationer. 47 ():