prot · GV09110 · 2008-05-13 00:00:00 — Där har parterna ett fortsatt stort ansvar. Det skulle vara intressant om det fanns någon ytterligare möjlighet för oppositionen i ett senare läge att ändå ge svar på vad det är som gäller. Om man nu ställer så tydliga krav på statsrådet vore det intressant att veta om det är omförhandling av utstationeringsdirektivet, en klausul i fördraget eller ett totalt nej till fördraget, och så vidare. Det skulle vara intressant att få veta. Eftersom jag inte har någon replikrätt på min kära riksdagskollega från som kommer efter mig får jag väl redan nu passa på att försvara mig. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi har kollektivavtal på den svenska arbetsmarknaden. Däremot tycker jag inte att det är vettigt när vi har politiker som går in på svenska företag och kräver detsamma. 28 (): Jag ska inte tacka ministern för svaret. Jag ska tacka för att går upp i debatten. Först ska jag vända mig till arbetsmarknadsministern. Han går ut och säger att han inte kan förstå varför det är ett så högt tonläge i debatten. efter det säger han: Ligg still i båten. Kom inte här och försök att krångla till det. Han hälsar från de engelska socialdemokraterna att det då bara blir värre. förstod precis varför jag begärde ordet och gick upp i debatten. Det var också därför han överskred talartiden med en minut. , eller det kanske var sommaren , var det ett företag i som lovade kommunledningen att man skulle teckna kollektivavtal, men man gjorde det ändå inte. Kommunalrådet gick då ut och tyckte att det var fel och att företaget, som dessutom hade lovat det, skulle teckna kollektivavtal om det skulle göra affärer med kommunen. Var gör då? Jo, då går han ut i medierna och skriker i högan sky och är upprörd och uppbragt. Han säger att hon borde avgå eftersom hon kräver kollektivavtal. Det är inte nog med det. Han går också ut med sina vackra alliansbröder och allianssystrar i kommun och säger: Företagsklimatet har dragits ned i botten. Det är fruktansvärt. Sedan körde man en kampanj där man krävde avgång därför att hon tyckte att detta företag skulle ha ett kollektivavtal. Man kan här ifrågasätta Tobés uppriktighet. Vad vill han egentligen? Tycker han om kollektivavtal? Nja, det gör han kanske om företaget tycker om kollektivavtal. Men om det är en socialdemokrat som tycker att det ligger i traditionen, i linje för ordning och reda och i skyddet och värnet av löntagarna mot att bli exploaterade att kräva kollektivavtal säger : Där går gränsen. Där går man för långt. Sedan går man ut i medierna och säger att hon borde avgå. Det är därför jag blir upprörd. Jag hade inte tänkt gå upp i den här debatten om inte från gått upp i debatten och betygat sin äkta kärlek för kollektivavtal. Vi i och vet hur det är. Vi inom spridningsområde, och för all del Dagblads spridningsområde, eller SVT:s regionala sändningars sändningsområde vet precis var som i arbetsmarknadsutskottet representerar står: Kom inte här och kräv kollektivavtal. Då går man över gränsen. Vad var det för hot, minister ? Kan du utveckla det? (Applåder) (TALMANNEN: ber att till protokollet få anmäla att han inte har rätt till vidare genmäle i detta meningsutbyte.) 29 Arbetsmarknadsminister (): Då kanske vi kan återgå till interpellationsdebatten. Jag har hört att flera av interpellanterna och debattörerna verkar tro att regeringen gillar domen i smyg, bland annat . Jag kan naturligtvis totalt dementera det. Svaret är nej. Det var därför vi drev den tidigare regeringens linje i den muntliga förhandlingen i och också därför jag beklagade domen när den föll. Men måste vi hantera den. Det är den utgångspunkt vi har. Ska man då vara passiv, som jag har hört flera debattörer hävda att vi är? Vi ska vara precis så aktiva som vi är, men vi ska också vara smarta i hur vi arbetar för att kunna bevara den svenska modellen. Här handlar det om att agera rätt och göra kloka saker. Därför bör vi säga ja till fördraget eftersom det stärker konflikträtten i förhållande till det nu existerande . Det är därför vi ska hantera frågan tillsammans med parterna i den utredning som är tillsatt. Utredningen måste få den tid på sig som den behöver, så att vi inte bara får ett hafsverk av utredningen utan får någonting som är lagstiftningsmässigt hållbart. Vi ska göra rätt, helt enkelt. Vi ska dessutom agera genom kommissionens högnivågrupp för att påverka kommissionen och medlemsstaterna att respektera den svenska modellen och de olika modeller som finns för lönebildning runt om i . Vi ska också genom högnivågruppen arbeta för att motverka lönedumpning, om den risken skulle finnas. Vi ska också fortsätta att ta upp frågan om i bilaterala möten, precis som jag gjorde i när jag fick klart för mig att en socialdemokratiskt styrd regering i inte skulle verka på det sätt som Socialdemokraterna i efterlyser. Det illustrerar för mig just problemet med att öppna utstationeringsdirektivet för förhandling. Vi ska inte omförhandla utstationeringsdirektivet, och vi ska inte i det här sena skedet komma med krav på omförhandlingar av fördraget. Jag har några små kommentarer till några av frågorna jag har fått under resans gång. Utredningens viljeinriktning efterlystes i början av diskussionen. Ja, den finns tydligt uttryckt i direktiven till utredningen. Den svenska modellen ska bevaras, och vi ska skipa klarhet i rättsläget. Jag delar bedömningen att det är oerhört olyckligt att vi har en situation där svensk lagstiftning uppenbarligen inte står i överensstämmelse med det som är svensk rätt som den uttolkas av . Så kan vi inte ha det. Den svenska modellen är inte hotad. ska vi se till att den svenska lagstiftningen stämmer överens med rättspraxis som den är tolkad av . Vi har haft en diskussion om lönedumpning. Resultatet av den senaste avtalsrörelsen och utvecklingen av lönerna har visat precis det omvända. Lönerna stiger, och jobben kommer till. Vi har blivit anklagade för senfärdighet. Nej, vi var mycket noga med att se till att vi skulle vara överens med parterna om alla delar i direktiven och med utredaren. Det var det vi blev. Det är jag mycket tacksam och glad för. Utredningen har på sig. Det är svåra avvägningar mellan EG-rätten och arbetsrätten på svensk nivå. Hinner utredningen bli klar före välkomnar jag förstås det. Men som jag sade tidigare: Det måste bli rätt. Slutsatsen är återigen att den svenska modellen håller. Dess grunder är inte ifrågasatta. Lavaldomens konsekvenser för svensk lagstiftning hanterar vi här nationellt och i avtal som parterna sluter. På EU-nivå agerar vi smart och kraftfullt för att bevara den svenska modellen och begränsa den gemensamma lagstiftningen på arbetsmarknadsområdet. 30 (): Arbetsmarknadsminister säger nu att regeringen det tycker han är så viktigt ska vara smart, göra rätt saker och agera kraftfullt. Sedan lägger han till att det inte får vara hafsverk. Regeringen vet en del om hafsverk. Sedan fortsätter han att säga att detta ska tas upp i bilaterala samtal, och sedan lade han plötsligt till att man ska agera kraftfullt på Europanivå. Men man ska uppenbarligen inte ta upp frågan på . Då ska, enligt statsrådets svar, statsministern ta upp de frågor som står på dagordningen. Så agerar man inte kraftfullt. Då måste man också sätta en dagordning. Då måste man också agera med det allvar som ministern försöker låtsas att han har i Europafrågan på detta område. Det har icke visats en enda gång. Det duger inte. Jag hävdar fortfarande och jag gör det med sorg i hjärtat eftersom jag hade velat ha framför mig i stället att det bara är , inte , som vet vad han tänker ta upp på . Det är därför jag använder interpellationsmöjligheten för att för en gångs skull få en diskussion i kammaren med statsministern. Jag kommer att fortsätta att försöka det nästa gång nu under statsministerns frågestund, om inte dyker upp som ersättare för statsministern där också. Vi får hoppas för bådas skull att så inte blir fallet. Jag fortsätter att hävda att det är djupt allvarligt att inte tydligare kunna säga att denna fråga ska vara en av tyngdpunkterna som regeringen agerar efter på toppmötet i och vid alla andra tillfällen. Först då, men bara kanske då, finns det anledning att sitta still i båten. Men det är långt ifrån säkert. 31 (): Ett stort antal frågor har ställts , men det har varit dåligt med svaren. har arbetsmarknadsministern en sista chans. Vänd dig till de byggnadsarbetare som finns kvar eller till representanterna för byggnadsarbetarna som finns kvar på läktaren och säg att du tänker fel. De kan representera de ungefär två miljoner löntagarna inom LO-kollektivet och alla löntagarna inom tjänstemannaorganisationerna. Om du inte kan gå så långt säg då att du lovar att besked från utredningen kommer tidigare än , så att du lugnar alla dessa människor som är oroliga. Vad är det som kommer att komma i denna utredning? Vad är det som inte är bra med det vi har? För artighetens skull vill jag tacka för debatten. Om man kommer in sent i debatten ska man ta reda på vad som har sagts tidigare. Jag vill påstå på alla mina vänners vägnar att vi har tackat för de svar ministern har gett. Det finns ingen poäng att ta att säga så här i talarstolen. 32 HANS (): hävdar att det är ingen fara med den svenska modellen och att vi i princip ska ha förtroende för att regeringen agerar för att slå vakt om den. Problemet är, som jag sade tidigare, bristen på förtroende. Regeringens agerande gör det lätt att tro att passiviteten i den här frågan är ett led i den politik som har förts sedan regeringsskiftet. Man har gjort vad man har kunnat för att försvaga fackföreningarna genom att ta bort avdragsrätt för a-kassa och fackavgift, höja avgiften till a-kassan kraftigt och se till att facken därigenom har tappat en stor mängd medlemmar. Man har klämt åt löntagarna genom att försämra sjuk- och a-kasseersättningarna och infört hårdare tillämpningsregler. Man har då försäkrat sig om att löntagaren inte ska ställa alltför hårda krav på ett nytt arbete. Mot den bakgrunden är det lätt hänt att löntagarna misstänker att regeringen är nöjd med att det är osäkerhet om villkoren på arbetsmarknaden, osäkerhet om rätten att träffa kollektivavtal. Det skulle passa regeringen bra, och det passar in i regeringens strategi att åstadkomma kanske inte en allmän lönedumpning men åtminstone en kraftigt ökad lönespridning. Det är vissa grupper som drabbas av lönedumpningen. Om det inte är så, , utan du verkligen står upp för den svenska modellen och de svenska kollektivavtalen, är det att agera. Regeringens tidigare agerande ger inte löntagarna anledning att lita på regeringen. Sluta med att förhala frågan. Ge klara och tydliga besked snabbt, både vad du vill göra med svensk lagstiftning och hur du tänker agera inom EU. 33 (): Det nya är dåligt på att ge signaler till löntagare och företagare. Men min mamma lärde mig att övning ger färdighet. Låt inte företag som konkurrerar med sämre arbetsmiljö och inte bryr sig om sina anställda vinna mark! Det är de inte betjänta av. När man har sett rädslan i deras ögon förstår man att även anställda i dessa företag behöver skydd mot asbest, ställningar när de är på hög höjd och rimliga löner. Det är de borgerliga partierna som har fått mandat att regera längst . Ta ert ansvar och ge nu besked till landets löntagare och småföretagare, radiolyssnare, tv-tittare och även dem som är på läktaren! I och är man orolig. Tack för debatten! 34 (): Tack, ministern, för debatten! Om du menar allvar tycker jag att du ska sätta dig på ditt arbetsrum och ringa ned till och sätta fart på borgarna i , för vi har inte alls sett att det är någon fart på dem. Det handlar om rättvis arbetsmarknad, ministern. Vi vill inte att arbetare ska ställas mot varandra, konkurrera med låga löner och dålig arbetsmiljö. Rättvisa för oss är att oavsett om jag kommer från eller från ska jag ha lika lön för lika arbete. Det är ministerns ansvar . Ministern svarade inte mig hur långt han var redo att gå för att värna den svenska modellen, och det tycker jag att han kan göra i sitt slutanförande: Hur långt är du beredd att gå för att värna den svenska modellen, som är så viktig och ansedd runt om i världen? Om man läser ditt svar ser man att det står om anpassning av kollektivavtalen för dessa situationer. Då kan man ställa sig frågan: Vad är det för anpassning den här regeringen menar egentligen? Vad är ordet anpassning för dig? Vi som sitter här är rädda för att du menar lönedumpning på arbetsmarknaden. Efter den senaste debatten vi hade, när ni stod här i talarstolen och sade att LO-kollektivet tjänar för mycket, är det klart att vi känner en oro och undrar: Vad menar ministern med anpassning? Det är du som har ansvaret, Littorin, och det är dags att börja inse det, i alla fall ett litet tag till. Det tragiska är att det kommer att bli så mycket försämringar och utförsäljningar i den svenska modellen. Ta ditt ansvar, Littorin! 35 (): Tack, arbetsmarknadsministern, för den här debatten! Den kommer att fortsätta utanför de här väggarna! Byggettan har från tagit initiativ till att samla in namnunderskrifter till ett upprop som just handlar om att alla frågetecken ska vara borta innan godkänner Lissabonfördraget. De kräver också, vilket är fullt rimligt, att svenska kollektivavtal ska gälla på svensk arbetsmarknad, att rätten att ta till stridsåtgärder ska finnas kvar och att regeringen måste samverka med och LO, TCO och . Jag hade för min del hoppats att den här debatten, efter mina frågor som är ställda och reaktionen på LO:s krav, skulle ha varit lite mer tydlig. , med 54 miljoner medlemmar, driver kravet om att agera för att i ministerrådet stödja den europeiska fackföreningsrörelsens krav på ett socialt protokoll. Det handlar inte om att omförhandla Lissabonfördraget det har inte varit tal om det utan om att göra en koppling som det var fullt möjligt och rimligt att göra. Då är frågan: Kommer ministern och regeringen att verka för det? Det är likadant med det som sades tidigare från ministerns sida, om det går att skynda på utredningen: Kommer vi att se någon typ av delbetänkande från utredningen? Det hade varit väldigt viktigt att kunna göra detta. Om den svenska modellen faller påverkas också den svenska generella välfärden. Det är därför striden kommer att bli hård mellan oss i oppositionen och er på borgarsidan. Då faller också skattetrycket. Då försvinner och faller i stora delar det som vi genom mångårig kamp verkligen har fått stå upp för. Det är rimligt att arbetare och tjänstemän kräver ordning och reda på svenska arbetsplatser i . Det är svenska kollektivavtal som ska gälla på de svenska arbetsplatserna. Låt det komma till er i regeringen, och stå upp för detta om ni nu menar vad ni säger! Den striden kommer vi att ta. Det kommer inte att vara någon tveksamhet på detta område. 36 Arbetsmarknadsminister (): Vi har efterlyst besked för att lugna alla oroliga, sägs det. Jag hoppas, trots oppositionens ihärdiga försök att hävda motsatsen, att jag just har lämnat precis sådana besked. Slutsatsen av domen är att den svenska modellen håller och att dess grunder inte är ifrågasatta. Domen säger inte att svenska avtal inte kan tränga undan utländska, men den säger att den enskilde måste läsa ut vad avtalet ger och att utländska avtal inte alltid, utan hänsyn till innehållet, kan trängas undan. Det är den avvägningen som utredningen ska göra. Utredningen ska jobba så länge den behöver fram till , så att vi har ett tydligt rättsläge och så att vi inte har en situation som den vi har , där ju rättsläget är rätt oklart. Jag är den förste att beklaga det, liksom jag var den förste att beklaga att domen gick oss emot i . Slutsatsen är återigen, som jag säger, att den svenska modellen håller. Dess grunder är inte ifrågasatta. Lavaldomens konsekvenser för svensk lagstiftning hanterar vi nationellt, och vi gör det i oerhört nära samarbete med parterna på svensk arbetsmarknad. På EU-nivå agerar vi smart och kraftfullt för att bevara den svenska modellen och begränsa den gemensamma lagstiftningen på arbetsmarknadsområdet. Vi ska säga ja till fördraget. Det stärker konflikträtten i förhållande till . Vi ska hantera frågan nationellt tillsammans med parterna och utredningen. Vi ska agera genom kommissionens högnivågrupp för att garantera den svenska modellen och motverka lönedumpning. Vi ska fortsätta att kraftfullt ta upp i bilaterala möten, som jag har gjort vid åtminstone ett tiotal olika möten med medlemsstater . Vi ska inte omförhandla utstationeringsdirektivet, och vi ska inte i detta sena skede komma med krav på omförhandlingar av fördraget. Tack för en bra debatt! Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2007/08:596 om regeringens jobbpolitik 37 Arbetsmarknadsminister (): har frågat mig om jag är beredd att initiera några sysselsättningsåtgärder för att möta den vikande konjunkturen på arbetsmarknaden och, om så är fallet, vilka åtgärder jag ämnar införa samt när detta kommer att ske. Vidare frågar han om jag kommer att ta några initiativ för att långtidsarbetslösa lättare ska komma tillbaka till arbetsmarknaden. Slutligen frågar han vilka åtgärder jag ämnar genomföra för att bryta långtidsarbetslösheten bland ungdomar i ett allt sämre konjunkturläge. Regeringen har reformerat stora delar av arbetsmarknadspolitiken för att se till att fler människor kommer i arbete. Effekterna är tydliga: Arbetskraften ökar, sysselsättningen likaså och arbetslösheten sjunker. Regeringens politik har bidragit till att varaktigt öka antalet människor som arbetar. Den borgerliga alliansen har alltså lyckats med det den förra regeringen misslyckades med att minska utanförskapet och skapa jobb. De arbetsmarknadspolitiska resurserna riktas mot dem som står längst från arbetsmarknaden, exempelvis genom jobbgarantin för ungdomar och jobb- och utvecklingsgarantin. Jobb- och utvecklingsgarantin leder till jobb; statistik från Arbetsförmedlingen visar att av dem som deltagit i garantin har över 10 000 personer fått arbete. En annan framgångsrik satsning är nystartsjobben. hade ca 15 300 personer ett nystartsjobb. Den genomsnittliga inskrivningstiden på Arbetsförmedlingen för dessa personer var 38 månader. Utifrån de här siffrorna är det lätt att se att nystartsjobb är en viktig insats som har bidragit till att tusentals långtidsarbetslösa fått ett arbete. Vår politik kommer även framöver att inriktas på att hitta nya angreppssätt för att bryta utanförskapet för dem som av olika anledningar befinner sig utanför arbetsmarknaden. Jobbskatteavdraget infördes som ett led i att göra arbete mer lönsamt och riktar sig till alla som arbetar. Regeringen avser att i höstens budgetproposition lämna förslag om ett tredje steg i jobbskatteavdraget för att ytterligare sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för låg- och medelinkomsttagare. Den totala långtidsarbetslösheten bland ungdomar har glädjande nog sjunkit . Trots detta är ungdomsarbetslösheten fortfarande alldeles för hög, och det finns ett behov av att vidare stimulera företag att anställa unga. Därför kommer regeringen att lägga fram ett förslag om att ytterligare sänka socialavgifterna för ungdomar. Regeringen kommer också att presentera en samlad integrationsstrategi i samband med höstens budgetproposition, vilket kommer att bidra till att upprätthålla den positiva sysselsättningsutveckling som vi nu ser för utrikes födda. stod nämligen utrikes födda för cirka hälften av den kraftiga sysselsättningsökningen. 38 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Jag kanske hade väntat mig lite mer på det här området. När jag skrev den här interpellationen var det ju mot bakgrund av att signalerna var väldigt tydliga om att vi hade en konjunktur som gick in i en annan fas, där också efterfrågan på arbetskraft minskade. Regeringens budgetproposition gav sedan också vid handen att regeringen har anammat läget och gör en betydligt dystrare framtidsprognos när det gäller sysselsättningen. Regeringen spår ju till och med själv att arbetslösheten ökar och att tillkomsten av nya jobb sjunker väldigt kraftigt i det här läget. kan det inte ha undgått vare sig regeringen eller arbetsmarknadsministern att det också finns andra signaler i samhället, inte minst från mindre företag, där man säger att man har svårt att matcha. Man har behov av yrkeskunnig personal. finns inte denna att uppbringa. Arbetsförmedlingen och andra aktörer kan inte leverera det företagen vill ha i form av arbetskraft. pekade själva på att ungefär 90 000 rekryteringar inte har kommit till stånd på grund av att det helt enkelt inte fanns tillräckligt kvalificerad arbetskraft till de jobb som fanns. Då väljer arbetsmarknadsministern att rabbla upp en text som vi har sett förut med nystartsjobb och andra åtgärder som har vidtagits. Det där känner jag till mycket väl. Jag kan de här debatterna. Jag kan de här svaren ganska väl också, och jag har en hel del synpunkter på dem. Jag hade i det här läget väntat mig en insats just på området att försöka matcha upp det här. Det är ju ett alldeles ypperligt tillfälle att försöka hålla liv i konjunkturen lite längre. Det finns ändå en ganska god efterfrågan på produkterna inom industrin. Man kan tappa leveranser, eller inte ta emot beställningar, på grund av att man inte har tillräckligt kvalificerad arbetskraft. Det här är ingenting som man löser precis just , utan kritiken från min sida är att arbetsmarknadsministern skulle ha tänkt på det här mycket tidigare. Den här debatten startade vi redan efter regeringsskiftet. Svaret jag fick då var att nu ska inte folk studera, nu ska folk jobba. Det är efterfrågan på arbetskraft. Men det är ju precis då man ska bädda för att se till att den arbetskraft som efterfrågas finns. Man ska se till att de som har svag utbildning och står långt från arbetsmarknaden får chansen att komma in. pekar en utredning just nu på att av dem som har fått jobb då det har varit en god sysselsättningsutveckling är det som tillhör den grupp som saknar gymnasieutbildning, alltså de lågutbildade som bara har gått grundskola. Det visar att utbildning är nyckeln till att komma ut på arbetsmarknaden. Det är ju arbetslivet och arbetsmarknaden som ställer krav på detta. Näringslivet ställer krav på att man har vissa kvalifikationer för att komma ut på arbetsmarknaden. Jag tycker att regeringen missar det tåget. Det svar jag har fått av arbetsmarknadsministern är egentligen bara ett fortsatt beröm för sig själv och slag för bröstet när det gäller vilka effekter den där politiken har haft. När det gäller nystartsjobben kan jag bara säga att jag såg att två tredjedelar av dem som har fått nystartsjobb inte får vara kvar på sina arbeten när går ut. De får lämna dem. Jag såg en annan uppgift som pekade på att de nystartsjobb som ändå har kommit till kostar ungefär 700 000 per arbetsplats om man räknar ut vad skattereduktionen ger. Det är alltså en ganska dyr åtgärd att skapa de jobben, kan man lugnt påstå. 39 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Det är alltid lika trevligt att få debattera med arbetsmarknadsministern. Jag måste naturligtvis försöka ta tillfället när det ges. Den här interpellationen om regeringens jobbpolitik och det här svaret lämnar en hel del frågor, som är inne på i sitt inlägg. Det är inte så mycket innehåll i det egentligen. Om man ska försöka analysera svaret lite och titta på det punktvis är det här med åtgärder för att bryta långtidsarbetslösheten en av frågorna som kommer upp i interpellationen. Min fundering till arbetsmarknadsministern, som jag hoppas att jag kanske kan få ett svar på, är: Ämnar arbetsmarknadsministern föreslå ytterligare nivåsänkningar i a-kassan? Det har ju varit den absolut viktigaste jobbskapande åtgärd som arbetsmarknadsministern har fört fram under de år då arbetsmarknadsministern har haft ansvar för arbetsmarknadspolitiken. Det har varit den enskilt viktigaste åtgärden.