prot · GV0979 · 2008-03-14 00:00:00 — Det är väldigt olyckligt att den borgerliga regeringen inte valt att gå på utredningens förslag, som var mer gediget och skulle innebära att vi skulle få en infrastruktur i hela landet där alla länsstyrelser skulle vara inkopplade. Den skulle vara mycket mer långsiktig, och stödet ut till landstingen och kommunerna skulle vara betydligt bättre än den satsning som regeringen gör med . går till ett projekt som ska gälla och som ska stimulera jämställdhetsarbetet i 290 kommuner, 18 landsting och två regioner. Då förstår vem som helst som förstår att attityder och medvetenhet ska förbättras att det inte kommer att räcka. Det är därför jag menar att regeringen i det här fallet har gjort en stor tabbe när man inte valt att gå på utredningens förslag. Jag undrar också lite om socialministern verkligen har satt sig in i denna utredning, som skulle hjälpa att komma betydligt längre fram i utvecklingen än den satsning som regeringen själv gör. 15 Socialminister (): Jag är rädd att jag har fått fler frågor än jag har sekunder att svara på. Jag kan i alla fall glädja de frågande med att jag har fler svar än jag har fått frågor. Men jag kommer inte att hinna leverera alla från talarstolen. hade tre frågor i sitt första inlägg. En handlade om hur man ska lösa att fler kvinnor är sjukskrivna än män. Regeringen har satsat stort på rehabiliteringen på det området. Vi går från en tidigare situation där man hade väldigt mycket av overksamhet och väldigt lite av individuella lösningar för de personer som drabbades av sjukskrivning. Vi såg allt fler som blev förtidspensionerade, allt fler som blev långtidssjukskrivna. Det här har regeringen tagit tag i, och meningen är att vi ska ha en fungerande rehabiliteringskedja som gör att människor får möjlighet att komma tillbaka. Däri ligger en av de stora skillnaderna i och med regeringsskiftet. Hon frågar vidare om jag tänker göra något åt inseminationshjälpen och hävdar att det är en jämställdhetsfråga. Jag vill avvisa det resonemanget. Det är inte en jämställdhetsfråga, utan det handlar om hur vi skapar trygga situationer för barn. Den tredje frågan handlade om hur medvetenheten om genusperspektivet ska öka hos personalen inom vården. Detta är förstås oerhört centralt, inte minst att vi får en jämnare könsfördelning inom olika personalgrupper. Jag var på i . På tandläkarutbildningen har vi jämn fördelning mellan kvinnor och män, men när jag frågade en person som jag mötte som gick tandhygienistutbildningen hur många killar som går där visade sig att det gick en enda . Här har vi väldigt stora bekymmer, som naturligtvis präglar vården . Utbildningen spelar roll. Jämställdhetsarbetet är ett långvarigt och tålmodigt arbete, ibland från plattformar som den här. Det är väldigt mycket en kamp som ska vinnas i vardagen runt om i Hälso- och sjukvårds-Sverige. 16 (): Jag har förståelse för att socialministern inte kan svara på alla frågor som ställs i en sådan här debatt. Vi kan ändå konstatera att regeringens representant har haft tre inlägg i debatten men har varit tomhänt. I inget av inläggen har han kommit med några nya förslag. Det har handlat om att säga att vi behöver ha ett systematiskt arbete, att man måste arbeta i vardagen och att man måste påverka attityder. Om detta är vi överens. Men den intressanta frågan är vad regeringen tänker göra för att detta ska komma till stånd. Där har vi inte fått svar. Jag reagerade när jag lyssnade på företrädare , som om jag förstod saken rätt menar att skatteavdrag för hushållsnära tjänster skulle bidra till en mer jämställd vård. Jag undrar vilken värld lever i. Kvinnors sjukskrivning består till av sjukskrivning på grund av värk eller depression. Psykisk ohälsa och depression är riktigt stora orsaker. Menar att det beror på att de inte har fått hjälp med städningen? Det låter på resonemanget som att menar att den som köper städning har ett kön. Det är en kvinna som då får avlastning. Men den som utför städningen tycks sakna kön, eftersom man inte över huvud taget tar upp att det kanske också kan skapa en del ohälsa. Sanningen är precis den motsatta, vilket också tog upp. De som köper städning är både män och kvinnor, som kan dra nytta av en sådan hjälp. Men de som utför städningen är till kvinnor. Det är en särskild debatt huruvida man ska ge skattesubventioner till den typen av tjänster eller inte. Den debatten ska vi inte föra . Men, , man ska inte tro att det är ett verkningsfullt medel för att få mer jämställd vård, för då är vi ganska långt ifrån att förbättra situationen i svensk hälso- och sjukvård. 17 (): Jag tackar för att jag fick anledning att fram i talarstolen ta med mig den här boken, Den ojämlika hälsan, från för arbetsliv och socialvetenskap. Det finns en artikel på s. 86 som handlar om just kvinnor som förlorar när stressen tar över. Den visar könsrollsmönstret, precis som jag talade om. Kvinnorna har huvudansvaret för hushåll och barn och har högre stressnivåer. Det påverkar hälsan. Alltså är hushållsnära tjänster bra för kvinnor och deras hälsa. Kvinnor får vänta på vård och drabbas av tvister och problem. Allt det här har vi hört förut. Det finns mycket kvar att göra för att vi ska kunna hävda att det finns en jämställd vård i vårt land. uttryck det finns utrymme för förbättringar tycker jag att vi ska bära med oss efter det här. Men den allra bästa försäkringen för en jämlik hälsa är att ha ett jobb. Regeringens politik med arbete i fokus är därför det bästa receptet för bättre hälsa för alla. Då vi kombinerar det med de satsningar man gör på jämställdhetsarbete i kommuner och landsting, på forskningen om kvinnors hälsa, på rehabilitering, på ungas psykiska ohälsa, på handlingsplanen om mäns våld mot kvinnor och på avdraget för hushållsnära tjänster är vi en bra bit på väg mot att nå det mål vi har. Det finns en och annan myt i som vi kan och ska avliva. En är att lön alltid ges efter kompetens. En annan är att det är lika lätt att göra karriär för män och kvinnor. Det ska inte spela någon roll. En tredje myt är att män och kvinnor får samma behandling och vård inom sjukvården. Mitt mål och mitt partis mål är att slå hål på de här myterna och i stället se till att de blir sanningar. 18 (): Hur står det till i läkarkåren då? Hur ser läkarna själva på detta? Fler kvinnor än män utbildas till läkare , men inom vissa specialiteter är det flest män. Det gäller till exempel kirurger; av dem är kvinnor. Bland ortopederna är det kvinnor. Vad kan detta bero på? Är det en viss status det handlar om? Jag skulle kunna tänka mig det. Till exempel är det flest kvinnor som är geriatriker, och den geriatriska specialiteten har låg status. Jag fick en liten berättelse till livs för sedan av en kvinnlig geriatriker som hade varit på en läkarkongress och träffat några män där. Det hade blivit en ganska livlig diskussion när hon berättade att hon var geriatriker. De hade skrattat åt henne. Så upplevde man det. Det är ganska allvarligt. I en undersökning som har låtit göra bland sina medlemmar uppger hälften av de kvinnliga läkarna att de känner sig negativt särbehandlade på grund av sitt kön. Förbundets förste vice ordförande säger i en artikel i tidningen : Det är oacceptabelt att så många kvinnliga läkare ska behöva gå och bära bördan av att känna att de har fel kön. Läkararbetsplatser är gammaldags och det kan vara så att de här mönstren dröjer sig kvar längre bland läkare än på andra platser i samhället. Det kanske är där vi ska börja diskutera hur det står till i läkarkåren. 19 (): Först vill jag säga några saker till , som uppfattade det som att jag attackerade den offentliga sektorn. Den som lyssnade på mig tror jag inte uppfattade det som att jag attackerade den offentliga sektorn. Jag attackerade de löneskillnader och könsorättvisor som finns inom den offentliga sektorn. Det är skillnad det! Jag slåss för de kvinnor som finns inom vården, för att de ska få samma rättigheter och möjligheter som män har. Den enormt könsuppdelade arbetsmarknad vi har är en egendomlighet i . Vi är ett av de länder i världen som har mest könssegregerad arbetsmarknad. Vad beror detta på? Jag tror att det i mångt och mycket beror på att det inom yrken där män traditionellt har jobbat finns näringsfrihet, flera arbetsgivare att välja mellan och större möjligheter att förverkliga sig själv än inom kvinnligt dominerade yrken, exempelvis vården. Det årtionde av vänsterpolitik som vi har haft i har lett till att det har skapats ett låglöneproletariat inom vården. Jag skulle vilja uppmana att ta av de ideologiska skygglapparna och ta på genusglasögonen. Trots detta sista inlägg mot uppfattar jag det ändå som att vi i den här debatten är överens om rätt mycket. Vi är överens om många av de konkreta åtgärder som behöver vidtas för att komma till rätta med könsorättvisorna inom vården. Det handlar om könsuppdelad statistik och många åtgärder som vi har diskuterat under debatten. Jag uppfattar dock en liten värderingsskillnad. För mig handlar inte jämställd vård om en kvinnokamp. Det handlar om att vi ska ha en vård som är bra för alla, både för män och för kvinnor. Om vi ska lyckas i kampen för jämställd vård måste vi tala om att detta handlar om att både män och kvinnor vinner på detta. Så är det precis med jämställdheten i det övriga samhället. Om vi får ett jämställt samhälle vinner både män och kvinnor på detta. De fördomar som fjättrar människor av båda könen påverkar och drabbar oss alla oavsett om vi är män eller kvinnor. Så för vi jämställdhetskampen till framgång. 20 (): Jag har ständigt och jämt genusglasögonen på mig, , och med dem läser jag också regeringens propositioner, och jag saknar genusperspektiv i propositionerna. från i går har nämnts här tidigare. Jag håller verkligen med i analysen att arbetet för en mer jämställd vård och socialtjänst inte är okomplicerat. Vård och socialtjänst är delar av ett större problem i samhället. Kvinnors och mäns liv ser olika ut, och deras behov varierar. ska vården och kompensera för ojämlika förhållanden i samhället. Det säger och exemplifierar de olika förhållandena med olika arbetsvillkor, löner och hälsa och med kvinnors och mäns olika roll i familjen och gentemot barnen. Det tror jag att vi är överens om, men hur vi ska komma till rätta med det är vi oense om. Som politiker är vi skyldiga att försöka avskaffa ojämställda förhållanden. Det är väl ingen som vill försvara dem? Därför behöver vi reformer inom alla politikområden. anser att utbyggd offentlig sektor, individuell föräldraförsäkring, arbetstidsförkortning, jämställda löner och rätt till heltidsarbete är reformer som på ett radikalt sätt skulle bidra till jämställdhet. Reformer som regeringen kommer med vårdnadsbidrag och subventionering av hushållsnära tjänster är reformer som varken leder till mer jämställd vård eller bryter ned den rådande könsmaktsordningen. 21 (): Jag har fördelen att få sammanfatta den här debatten. Det vi har hört är att regeringens representanter beskriver den verklighet som vi ser, och den ser väldigt illa ut. Vi har hört att socialministern inte har några nyheter att komma med: 90 miljoner till forskningen, vilket naturligtvis är väldigt bra, och 100 miljoner till Kommuner och Landsting, vilket jag dessvärre tycker är väldigt lite. Jag är lite bekymrad över att , socialministern och flera andra har sagt att detta drabbar både män och kvinnor. Ja, det gör det. Jämställdhet angår både män och kvinnor. Det är detta som vi från försöker säga. Vi måste också förändra männens sätt att leva. Men jag undrar om socialministern har läst den här rapporten. Har han gjort det skulle jag vilja att han läste den en gång till. I den står det att kvinnliga patienter i genomsnitt får sämre vård än manliga patienter. Jag tycker att det är väldigt viktigt att komma ihåg detta och inte bara som säga att detta är en människofråga. Problemet är att vi naturligtvis vill att alla människor ska få den vård de behöver, men samhället bedömer oss utifrån vårt kön. Detta måste vi komma till rätta med. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Meddelande om skriftliga frågor under påskuppehållet vice talmannen meddelade att skriftliga frågor som lämnats in till och med skulle besvaras . Meddelandet hade delats ut till ledamöter. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:450 Till Interpellation 2007/08:450 Regeringens löften om att öka resurserna till skolan av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att det ej fanns tid i kammaren den svarsdag som var inom utsatt tid, och att jag vid tidigare svarstillfällen haft inbokade engagemang. Till Interpellation 2007/08:452 , skattebrott och resurser till av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som inte har gått att ändra på. () Enligt uppdrag och rättschef 2007/08:457 Till Interpellation 2007/08:457 Åtgärder för att möta den försämrade konjunktursituationen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som inte har gått att ändra på. () Enligt uppdrag och rättschef 2007/08:478 Till Interpellation 2007/08:478 Tillämpningen av offentlighetsprincipen av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är andra åtaganden som inte kan ändras. 5 § Svar på interpellationerna 2007/08:444, 445 och 455 om rätten till telefoni i hela landet 22 Statsrådet (): , och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att människor och småföretagare, oavsett bostadsort, ska garanteras tillgång till fast telefoni. Jag vill börja med att framhålla att jag tycker det är mycket viktigt att alla i har tillgång till fast telefoni. har sagt upp vissa kunders abonnemang och i andra fall ersatt fast telefoni med så kallad fastmobil gör inte att jag ändrat min uppfattning i denna fråga. Enligt lagen om elektronisk kommunikation ska alla i ha tillgång till fast telefoni till överkomliga priser. Om det behövs kan utse en operatör som ska tillhandahålla detta. Lagen är alltså tydlig i detta fall. Den förra regeringen beslutade att börsintroducera och minska det statliga ägandet. Detta har lett till att Sonera numera är ett kommersiellt bolag som verkar på telemarknaden i konkurrens med andra telebolag. Sonera har känt till att det ska ske en frekvensändring som påverkar abonnenterna i och skulle kunna ha förberett sig och sina kunder för att inte tekniska problem skulle uppstå. För att tillförsäkra att alla i har tillgång till fast telefoni utreder frågan. finns det ingen teleoperatör som är skyldig att tillhandahålla fast telefoni. Post- och bedömning har varit att marknaden har sett till att alla haft tillgång till detta. har inlett ett arbete för att se om ett beslut ska fattas om att utse en teleoperatör som ska vara skyldig att se till att det finns fast telefoni för konsumenter och småföretagare i glesbygden. Jag har full tilltro till och förutsätter att styrelsen vidtar de åtgärder som krävs för att alla ska ha tillgång till fast telefoni. har även inlett ett tillsynsärende mot Sonera avseende tjänsten fastmobil detta mot bakgrund av de anmälningar som kommit om att fastmobil inte fungerar tillfredställande. Tillsynen gäller frågan hur fastmobil fungerar i stort i hela , och detta kommer att utredas . Jag har fullt förtroende för Post- och tillsyn i detta ärende. Mitt svar till , och är att fast telefoni ska kunna användas på ett tillförlitligt sätt av samtliga grupper i samhället. Jag kommer därför att noga följa utvecklingen och vad kommer fram till. Om utredningen från skulle visa att det krävs lagändringar så tvekar jag inte att vidta de åtgärder som krävs för att konsumenter och småföretagare ska få tillgång till fast telefoni. 23 (): Sonera planerar att lägga ned olönsamma delar av det fasta telefonnätet. Man är inte längre intresserad av att upprätthålla kopparnätet i lands- och glesbygd över hela landet. När investeringar blir nödvändiga väljer man i stället att plocka ned ledningar. Enligt uppgifter från företaget handlar det om ca 50 000 abonnenter som kommer att beröras. Om vi utgår från att varje hushåll består av i genomsnitt två personer kan det vara fråga om 100 000 personer som blir av med den fasta telefonförbindelsen . Processen har redan börjat. I flera kommuner i , och har tröttnat på grund av de återkommande stormarna som gång på gång knäcker telefonnätet. Strategin där är att erbjuda kunderna något som man kallar för fast mobiltelefoni. Det har visat sig fungera hyggligt för vissa, men långt ifrån för alla. Många företagare klagar över dålig Internetförbindelse. Många enskilda är oroliga över att deras nya telefon bara fungerar ibland och med dålig ljudkvalitet. Adaptern slås ut vid åskväder. Batterikapaciteten är usel. Telefaxfunktionen fungerar inte. Datakommunikationen är svag. Anläggningen är starkt väderberoende. För att tala klarspråk: När det regnar får man se till att inte bli sjuk, för då fungerar ofta inte telefonen. Abonnenterna får också ökade kostnader genom att inte längre ansvarar för reparationer i samma utsträckning. I har ett stort antal abonnenter fått besked från om att de kommer att stänga ned telefonförbindelsen utan att ersätta den med någon ny inte ens med en mobiltelefon. Naturligtvis känner sig många människor hotade och oroade. En ny aktör har dock uppstått Nordisk mobiltelefoni, som driver en digitaliserad variant av det gamla NMT 450-nätet. Det nätet har ganska god täckning över landet. En hel del av de abonnenter som tycks vilja bli av med verkar kunna få möjlighet till telefon via det här systemet. Men inte heller detta nät har täckning överallt och för alla. Telefoni är nödvändigt i dagens samhälle, och en del av vår infrastruktur. anser att det ska finnas ett fast telefonnät till alla abonnenter. Det räcker inte med att hänvisa till mobiltelefon så länge vi vet att det finns stora områden som inte har tillräcklig täckning och bra funktion. Telefoni måste ses som en grundläggande del av samhällets infrastruktur, som alla ska kunna ta del av. Flera viktiga frågor måste besvaras av regeringen och infrastrukturminister . Är det rimligt att ska kunna fortsätta att avveckla delar av sitt telefonnät utan att presentera ersättningsalternativ till sina abonnenter? Staten är fortfarande en stor ägare. Hur tar staten sitt ägaransvar i frågan? Hur ska regeringen se till att den lagstiftning som säger att alla ska garanteras telefon blir verklighet även ? Är det regeringens avsikt att acceptera dåliga eller inga telefonförbindelser i glesbygden? utreder nu frågan, som ministern säger. Men svaren kan inte vänta. Läget är akut. För sedan förlorade PTS ett mål i länsrätten där man hade begärt just att ska ta ansvar för att lagen ska upprätthållas. I är problemen stora och växande. Om någon månad stänger ned helt för abonnenter i . Det duger alltså inte längre att hänvisa till PTS. måste regeringen visa att den är beredd att ställa krav som gör att lagen kan upprätthållas och att skynda på processen. Människor kräver svar. Om man inte gör något nu lämnar man gamla människor, företag och andra i glesbygden i sticket. 24 (): Jag börjar med att tacka för svaret. Jag fick också tillfälle i går, på frågestund, att ställa frågan till ministern. Vi startade alltså debatten lite grann på frågestunden i går. Jag tycker faktiskt att det svar som jag fick då och det svar som ministern lämnar inger visst hopp. Men det är ändå långt ifrån förtroendeingivande. Och varför är det så? Jo, därför att nuvarande borgerliga regeringen slarvar bort och slumpar bort resurser från statens kassa genom en mängd dåligt utredda förslag som bara körs igenom av rent ideologiska skäl. Detta är försämringar i välfärdssystemen som slår hårt. Listan kan göras lång. börjar vi se effekterna av detta. Vi ser alltmer växande klyftor mellan människor, mellan grupper, mellan regioner och mellan glesbygd och storstad. I de växande klyftorna, exempelvis mellan landsbygd och storstad, finns infrastrukturen. I interpellationen handlar det om någonting så viktigt som att alla ska ha rätt till telefoni. Mediebilden i Norrbottensmedierna var denna: sviker glesbygden. Anledningen var att Sonera var ute i kommunerna . Man stänger ned kopparnätet i glesbygden för att ersätta det med ny teknik. Det gäller de tolv byar som finns runt omkring . De hade ingen GSM-täckning. Det innebar att en stor del av abonnenterna skulle bli helt utan telefon. Sonera meddelade bara att abonnemanget upphör. Självfallet var det frustrerande och oroande. Framför allt kändes det otryggt. Det är många äldre människor som drabbas av det här. Men det finns också en del mindre företag som är bekymrade. Att ha tillgång till telefoni handlar om trygghet att man ska kunna nå omvärlden snabbt och få hjälp när man behöver. Det är helt avgörande för att människor över huvud taget ska kunna bo kvar på landsbygden. Ministern säger i sitt svar: Om utredningen från skulle visa att det krävs lagändringar så tvekar jag inte att vidta de åtgärder som krävs för att konsumenter och småföretagare ska få tillgång till fast telefoni. Ministern talar om fast telefoni. Jag kan tycka att det låter bra. Men de förändringar som är gjorda i mina hemtrakter handlar om fast mobil telefoni. Den tekniken har betydligt sämre kvalitet och lägre prestanda. Man säger att det blir mycket större räkningar eftersom man får räkning enligt mobiltaxa. ADSL-kopplingarna till datorerna blir sämre etcetera. Ministern talar om rätten till fast telefoni. Men detta gäller alltså förändringen till fast mobiltelefoni, och det är tydligen skillnad. Jag undrar vad ministern egentligen lägger in i begreppet. I en intervju i Norrbottensradion säger ministern att eventuella fördyringar för abonnenten ska ersättas. Jag undrar över det. Vad menar ministern egentligen? Vad är det som ska ske? Och vilken kvalitet är det vi pratar om när vi pratar om telefoni? 25 (): har och systern i varit hänvisade till sina mobiltelefoner. Men täckningen är så dålig där de bor att de måste sätta sig i bilen och köra en och eller ta snöskotern genom skogen för att kunna ringa. går det att ta emot sms om jag ställer mobilen i fönstret uppe på andra våningen, säger till lokaltidningen. Ett hundratal hushåll i kommer snart att förlora sina telefoner. Även hushåll i drabbas. stängs deras telefoner av. Det blir tyst i luren. Allt det här sker när Sonera river ned sitt gamla telefonnät. De hushåll som blir berörda har fått erbjudande om så kallad fast mobiltelefoni, men precis som för syskonparet i hamnar flera av hushållen i skuggan av mobilnäten och kan inte använda denna tjänst. Det är inte rimligt att människor ska isoleras på det här viset. Jag skulle faktiskt vilja kalla det hänsynslöst ja, hänsynslöst. Att kunna ringa är en viktig och grundläggande rättighet. Jag är särskilt orolig för de äldre och ensamma människor som drabbas. För dem är telefonen en trygghet. Om de inte längre har någon telefon att ringa i tappar de kontakten med omvärlden. De måste ju ha möjlighet att ringa efter hjälp om de behöver. För de äldre som dessutom har sina larm till äldreomsorgen kopplade till sitt telefonabonnemang blir tillvaron ännu mer otrygg. Utan fungerande telefon törs de till slut inte bo kvar hemma. Jag ska inte ställa frågan igen om vilka initiativ som statsrådet avser att ta för att människor och småföretag ska garanteras tillgång till telefon i hela landet. Jag tycker att ministern är tydlig i sitt svar. Hon säger att hon är beredd att vidta de åtgärder som behövs, och om kommer fram till att det behövs lagändringar ställer hon också upp på det. Hon är dessutom öppet kritisk till att Sonera inte har förberett sig bättre på teknikövergången från fast telefoni till fastmobil. I mina öron låter det som om ministern kommer att ta till hårdhandskarna vad det lider. Har jag uppfattat ministerns svar rätt? (: Jag kan inte undanhålla mig från att reflektera över rubrik: Telenäten i . Men det var bara och som nämndes.