prot · GW0918 · 2008-10-23 00:00:00 — Jag tolkar svaret som att statsrådet tycker att det är helt rimligt att kommuner, landsting och regioner i stället för att finansiera skola, vård och omsorg mer och satsa på välfärdens kärna ska satsa på vägar och järnvägar, slussar och sjöfart, som staten har åtagit sig att finansiera. Det tycker är rimligt. Det märkliga i sammanhanget är, , att i den satsning som ni gör och som du tycker är så enorm fattas det egentligen 34 miljarder. Ni säger att ni vill satsa 417 miljarder . Men då räknar ni inte med de 34 miljarder som ni krasst utgår ifrån att kommuner, landsting och regioner ska vara med och betala. I stället för att satsa på skola, vård och omsorg måste kommuner sannolikt säga upp personal inom förskola, skola, vård och omsorg för att kunna finansiera det som är statens åtagande. Är det rimligt, ? 33 Statsrådet (): Borgerlig politik handlar om att kunna göra bådeoch. Det handlar om att se till att man lägger grunden för en fungerande tillväxt. Vi ser till att göra det lättare att anställa och mer lönsamt att driva företag. Vi ska se till att få fram de nya jobben för att på så sätt kunna skapa resurser och förutsättningar för vård, skola och omsorg. Vi har lagt fram en statsbudget som också visar på hur vi kan tillföra resurser till kommuner och landsting för att se till att vi kan garantera och utveckla välfärden i . tillmötesgår vi ett krav som har funnits ute i kommuner och regioner om att vi måste göra mer tillsammans för att få en fungerande infrastruktur efter åratal av försummelser. Det fanns en omfattande springnota, och man såg också att det fanns saker som vi behöver göra tillsammans. Vi har finansierat ett omfattande infrastrukturprojekt. Vi ser tyvärr också här att vi har att betala av på springnotan. Det gäller inte minst otroligt eftersatt vägunderhåll. Allt detta försöker vi nu rätta till . Här behöver mer göras. Man behöver också tänka nytt och modernt. Det har regeringen förmått att göra. En angränsande zon utanför Sveriges sjöterritorium 34 (): Min fråga riktar sig till utrikesministern. Den handlar om den möjlighet som ger bland annat att inrätta en så kallad angränsande zon utanför det egentliga sjöterritoriet. uttalade utrikesministern sig i positiva ordalag om möjligheten att inrätta en angränsande zon. Han nämnde bland annat att det medger att en kuststat kan utöva nödvändig kontroll av exempelvis ingående fartyg när det gäller att i preventivt syfte och på ett mer effektivt sätt förhindra överträdelser mot kuststatens lagar och förordningar men också vad gäller invandring, skatter, tullar och hälsovård. uttalade den dåvarande regeringen att man behövde utreda frågan om inrättande av en angränsande zon. Min enkla fråga till utrikesministern är om han tänker medverka till att får ta ställning till en sådan proposition. 35 Utrikesminister (): Det var ett ambitiöst svar som jag uppenbarligen har gett tidigare. Det svaret är i allt väsentligt fortfarande korrekt, även om man kanske inte ska göra frågan större än vad den är. Det faktiska problem som föreligger är inte att göra utvidgningen, vilket kan låta lite småaktigt, utan att fastställa varifrån utvidgningen ska göras. Det förhåller sig nämligen så att faktorer i naturen, framför allt landhöjningen, gör att den exakta på centimetern när bestämda positionen för gräns, framför allt när det gäller skärgårdar och kobbar, är föremål för förändring. Vi måste göra ett rätt omfattande fastställande, som kostar , för att få de mycket exakta punkterna för den yttersta gränsen innan vi kan gå vidare med denna fråga. Vi håller fortfarande på och bereder när och hur vi kan göra denna rätt omfattande genomgång. 36 (): Jag delar utrikesministerns uppfattning att det är ett grannlaga och säkert också tidsödande och kostsamt arbete. Det är emellertid något som jag uppfattar som ett argument för att man ska sätta i gång processen. Jag tror att utrikesministern instämmer i påståendet att det är en viktig sak för att vi ska kunna öka säkerheten och överstatligheten i våra angränsande vatten. Det gäller kanske inte minst i . 37 Utrikesminister (): Jag tror i och för sig att vi i varje fall har hyggliga möjligheter att klara av de här sakerna. Det innebär inte att jag inte tycker att detta är viktigt att förr eller senare göra. Forna tiders klimatförändringar med inlandsisen har ställt till det lite för oss. Vi håller fortfarande på att hantera konsekvenserna av detta. Att hantera konsekvenserna av detta i sina detaljer när det gäller att fastställa gränsen kostar i storleksordningen . Om jag översätter det till UD-budget är det fyra ambassader som jag har att hantera budgetmässigt när det gäller att göra prioriteringar mellan att fastställa inlandsisens fortsatta verkningar på den svenska yttre gränsen och andra budgetprioriteringar. Prioritering handlar som bekant om att göra avvägningar mellan olika saker som är viktiga. Jag håller med om att detta är viktigt. Problemet är att också annat är viktigt i denna världen. 38 (): Jag vill ställa min fråga till jordbruksminister . Frågan gäller hundavelsverksamheten i . Jag har vid ett flertal tillfällen berört frågan med ministern, bland annat i en interpellationsdebatt . Ministern delade i debatten min uppfattning att frågan är viktig och behöver en snar lösning. vet jag inte om det har hänt så mycket. sade jordbruksministern att beredningen av frågan har fortsatt och att regeringens avsikt är att lämna ett gemensamt uppdrag till berörda myndigheter om att analysera och utvärdera frågan. När jag ställde frågan om tidsramen för detta uppdrag fick jag svaret att utformningen av uppdraget är under beredning. Det känns som att svaret från ministern är lite svagt och blir allt mer vagt. Därför är min fråga : Har regeringen lämnat uppdraget till berörda myndigheter? När ska uppdraget i så fall redovisas till regeringen? 39 Jordbruksminister (): Regeringen har inte lämnat något uppdrag till berörda myndigheter i anledning av att frågan fortsatt är under beredning beroende på att det ständigt dyker upp nya aspekter. En sådan aspekt som jag kan nämna i sammanhanget är konkurrensaspekten som vi måste bereda innan vi kan lämna de uppdrag som vi talade om i interpellationsdebatten. 40 (): Det känns som att det verkligen dragits i långbänk onödigt . sade man att det ska åtgärdas skyndsamt eller att någonting ska göras åt verksamheten. Sedan går det och ingenting händer. Man kan fundera om verksamheten ska fortsätta som den har varit tidigare. När får dessa människor över huvud taget något besked? De lever nu på något sätt i ett vakuum och vet inte riktigt hur framtiden kommer att bli. är väldigt beroende av efterfrågan på arbetskraft. KBM lägger ned verksamheten i . Det är en liten ort som är beroende av att det finns arbetstillfällen. Jag hoppas att ministern har besökt . Det är en väldigt fin och viktig verksamhet de jobbar med däruppe. Jag uppmanade i debatten ministern att göra ett besök i . Jag tycker att det är viktigt att man tar del av vilken verksamhet man håller på med och jobbar med. Det är en otroligt väl genomarbetad och kvalitativt hög utbildning. Jag hoppas att frågan kommer att lösas . 41 Jordbruksminister (): Jag är lika intresserad som av att frågeställningen får sin lösning. Men jag är också intresserad av att det sker på ett sådant sätt att vi inte kommer i konflikt med lagstiftningar som ibland står emot varandra. Eftersom det handlar om konkurrens mellan offentliga sammanslutningar, privata sammanslutningar och företag finns det på det här området också konkurrensaspekter att ta hänsyn till, och därtill kommer en EU-aspekt att ta hänsyn till därav den fortsatta beredningen i . Indragningen av demokratibiståndet till 42 (): Jag skulle vilja säga till utrikesminister att det är viktigt att svensk utrikespolitik är så grundad och så väl förankrad att den är förutsägbar även när det dyker upp saker som vi inte har kunnat se runt hörnet eller när något oförutsebart händer. Då måste vi ha en politik som är konsekvent. har jag funderat över utrikesministerns förhållande till , där jag vet att han har en lång relation och mycket kunskap. Men ändå har vi sett pendlingar i förhållandet som jag inte tror är bra. Jag ska inte gå in på hela vårt förhållande till , för det leder för långt. Men jag ska ta upp en konkret punkt. Vi socialdemokrater var väldigt förvånade när demokratibiståndet till drogs in. Vi tyckte att det var fel åtgärd i fel tid att skynda på indragningen på det här sättet. Vi har nog känt att vi har kunnat få förståelse för våra synpunkter. I ett replikskifte i alltså ganska medgav utrikesministern att denna neddragning ändå skulle kunna förändras. Utrikesministern sade att det skulle finnas ett sådant stöd framöver. Vi tittade i budgetpropositionen, men vi hittade inte något sådant stöd, även om det skulle vara utformat på något annat sätt. Det fanns inte något sådant i budgetpropositionen. Är det gömt så väl att vi socialdemokrater inte kan hitta det och så att inte heller våra borgerliga kamrater kan förklara var det står? I så fall är vi tacksamma om vi kan få det utrett här. Jag utgår från att det utrikesministen har lovat också kommer att verkställas. 43 Utrikesminister (): Svaret på den frågan är i allt väsentligt ja, i den meningen att det är så pass väl gömt att ni inte har hittat det. Det var det som var den konkreta fråga som ställdes. Jag kommer att svara på en mer konkret fråga inom loppet av till den s-ledamot som ställde den mer konkreta fråga som jag svarade på. Sanningen är att detta var en avveckling av stödet till som i princip hade beslutats om under den tidigare regeringen, vars partifärg jag ska underlåta att nämna, eftersom man ansåg att kunde klara av en del av de här sakerna själva. Jag tycker personligen att den neddragningen gick lite för snabbt. gör vi ett antal saker för att återställa delar av detta. Det har ännu inte återspeglat sig i budgetdokumenten; det kan jag medge. Men det innebär inte att beskedet inte gäller. 44 (): Jag tror nog att vi kan ge lite olika beskrivningar av historieförloppet. Men jag tror att det är alldeles nödvändigt att vi har kvar instrumenten för att kunna jobba med demokratisamverkan och stödja mänskliga rättigheter. Det är frågor som vi tycker är viktiga, och jag vet att det finns en efterfrågan på detta hos många som är verksamma i . Jag får väl tolka det här som att vi har fått rätt , och att vi har fått ett positivt besked. Men vi vill också få det konkretiserat, och jag utgår från att vi får det mer utvecklat så att vi inte behöver återkomma med frågor. Det här är en viktig fråga, och jag hoppas att den är lika viktig för regeringen som för oss socialdemokrater. 45 Utrikesminister (): Om man tittar på detta historiskt sett har frågan om demokrati, frihet och medborgerliga rättigheter i de östra delarna av varit mycket viktigare för oss än för vissa andra i denna kammare. Det var också därför vi såg med viss oro på den neddragning som skedde. kan vi återställa delar av detta som vi bedömer som strategiskt intressanta. Vi har också andra instrument, framför allt inom den europeiska ramen, när det gäller att politiskt och på andra sätt försöka understödja en utveckling i riktning mot bättre respekt för mänskliga rättigheter och ökade förutsättningar för demokrati. Det handlar inte bara om utan det handlar om utvecklingen i hela östra , som långsiktigt är utomordentligt viktig också för . Finanskrisens konsekvenser för världens fattiga 46 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . I en intervju i pekar chef på att risken är stor att länder som redan har lidit av matkris och stegrade bränslekriser nu också drabbas av en tredje smäll en global ekonomisk nedgång som förvärras av finanskrisen. Han pekar på att antalet svältande människor kommer att öka med 44 miljoner under det här året om inget särskilt görs på grund av höjda mat- och energipriser. Till detta kommer finanskrisen och dess effekter. Den har en massa olika delar som får konsekvenser för just de fattigaste. Hur ser biståndsministern på situationen för de allra fattigaste i finanskrisens spår? Och vad anser biståndsministern behöver göras av och i det internationella samfundet? 47 Statsrådet (): Tack för frågan! Jag tror att det är viktigt att vi törs se den stora globala utmaning som vi har strategiskt med fattigdomen i världen. Men vi måste också fråga oss lite grann vad som händer . Ovanpå detta med finanskris, ekonomisk kris och ekonomisk nedgång ligger också en klimatkris som gör att det finns behov av både nytänkande och resurser för att lösa den här typen av problem, som drabbar de allra fattigaste allra värst. Det jag ser nu i spåren av en finanskris är att den inte drabbar utvecklingsländerna eftersom finansmarknaderna inte är de mest utvecklade där. IMF förutspår fortfarande en 6-procentig tillväxtkapacitet i bland annat . För att det ska vara möjligt måste man nog adressera de problem som jag ser framför mig, nämligen att vi nu har en minskad efterfrågan i världen. Det leder till att det blir mindre exportintäkter för många råvaruproducerande utvecklingsländer. sjunker också priserna på råvaror. Dessutom blir det svårare att få tillgång på kapital eftersom den finansiella krisen lätt kan leda till att utländska direktinvesteringar minskar och att remitteringar minskar. Där ser jag också att det är rätt och riktigt att vi gör bra saker med biståndet för att kunna se till att vi nu kan överbrygga problematiken. Det blir viktigt för mig att se till att redan gjorda framsteg nu inte riskeras, för jag tror att det är ännu värre när människor som har gått från fattigdom och tagit sig över detta nu halkar tillbaka, herr talman och hela kammaren. Då kanske vi också tyvärr kan se en ökad konfliktrisk. Därför är det här en strategisk fråga. 48 (): Tack för svaret, som visar på ett engagemang och en insikt i att här behöver vi arbeta kraftfullt i fortsättningen. Jag vill fråga biståndsministern om den är beredd att göra med det här på precis på samma sätt som med klimatet, som man säger inte kan vänta trots finanskrisen. Det handlar inte för del om att dra ned ambitionerna på biståndssidan. Tvärtom ska vi ta på oss ledartröjan när det gäller att försvara frihandeln, försvara biståndsarbetet och arbeta för att andra länder i större utsträckning än tar sitt ansvar även på biståndsområdet. Är regeringen beredd till detta? 49 Statsrådet (): indikerar just att biståndet har en liten om än viktig roll att spela i detta. Framför allt ska vi i tider som dessa inte använda oss mer av protektionism. Vi ska snarare öppna upp och se till att skapa ordningar som gör att de fattiga länderna också får vara med. Världen påverkar ju oss alla, och det är globala kriser vi nu har att hantera. Vad gäller det svenska biståndet kan jag bara konstatera att vi jobbar mycket för att få det mer effektivt och för att vi ska kunna göra rätta saker . Vi har en väl tilltagen biståndsbudget väl över internationella åtaganden. har att hantera den utifrån den överenskommelse som alliansregeringen har gjort om ett enprocentsmål. Jag utgår från att det kommer att fullföljas under resten av mandatperioden. Begränsning av fisket i 50 (): Enligt uppgift är och i stort sett överens om att vi ska freda ett större område i för allt fiske. Frågan gäller inte syftet och orsaken till detta, utan frågan gäller om det har utretts vilka konsekvenser detta får för samhällena, för fiskeföretagen och för andra berörda näringar. Vad kostar detta för de här samhällena, och vilka åtgärder ämnar jordbruksministern vidta? 51 Jordbruksminister (): Jag tycker att tar upp en synnerligen viktig frågeställning, nämligen den om hur vi kan förena vår målsättning med att behålla och utveckla den biologiska mångfalden med att ha ett fungerande både fritids- och yrkesfiske i våra hav. Vår intention med det förslag som föreligger är att vi ska kunna förena de båda intressena. För att kunna göra detta måste vi av nödvändighet, som vi ser det, freda några områden så att fisken kan fortplanta sig och reproducera sig och så att det finns både en biologisk mångfald och fisk att fiska framöver. Tyvärr kommer det att drabba några yrkesutövare. Jag är fullt medveten om detta. Men alternativet är sämre, för då förlorar vi båda delarna. Det fordras fisk att fiska för att vi ska ha fiskare. 52 (): handlade inte frågan om orsaken till att vi behöver freda detta. Frågan handlade om flera tiotals jobb som försvinner i fiskeföretag och berörda näringar i små fiskesamhällen på . Min fråga är: Hur ska oron för detta stillas? Vi kan vara överens om åtgärderna. Det är en annan sak. Men vi måste på något vis se vilka konsekvenser ett politiskt fattat beslut får. Det handlar om ekonomin för många familjer. Sedan kan vi diskutera orsak och verkan. Det här handlar om fiskeföretag som fiskar mycket nära kusten och inte kan gå någon annanstans och fiska. 53 Jordbruksminister (): Låt mig igen konstatera att för att det ska finnas fiskeföretag och förädlingsföretag runt fisken måste det finnas fisk i våra hav. Det måste vara utgångspunkten. Vad gör vi då för de människor som temporärt möjligen mister en del av sin utkomst, och märk väl att det handlar om en del av sin utkomst för vi stänger inte hela havet? Jo, den här regeringen har bland annat introducerat skrotningspremier som ger en möjlighet för den som vill söka sig till någon annan sysselsättning att få betalt för den utrustning som blir onödig som vi nu talar om. 54 (): Jag vill ställa min fråga till utrikesminister . delades när den turkiska staten invaderade ön 1974, och har fortfarande en massiv militär styrka med 40 000 man på ön. Frågan om en återförening av den turkcypriotiska delen och den grekcypriotiska, södra delen av ön, är fortfarande inte löst. blev fullständig medlem i EU. har fått en ny president som ser som sin främsta uppgift att ena . Då vill jag fråga utrikesministern om det finns skäl för en ökad optimism nu och om utrikesministern menar att Cypernfrågan nu kommit ett steg närmare sin lösning. 55 Utrikesminister (): Jag skulle hoppas att så var fallet, det vill säga att den har kommit ett steg närmare sin lösning, och jag vill nog också tro att så är fallet. Vi har sedan det allvarliga misslyckandet 2004 en seriös förhandlingsprocess med två förhandlingsparter, dels president på den cypriotiska sidan, dels Talat som är ledare på den turkcypriotiska sidan. Det är två personer som är personligen övertygade om att detta förmodligen är den sista möjligheten att övervinna delning. De har inlett en förhandlingsprocess. Vi har nära kontakter med dem. President var i . Vi håller kontakt med också. Vi talar med den turkiska sidan, och vi talar med den grekiska sidan. Än så länge är det parterna själva som ska försöka föra detta framåt. Det är av mycket stor betydelse också i perspektivet av det svenska ordförandeskapet i EU under det kommandet året. 56 (): Jag tackar utrikesministern för ett utmärkt svar. Alla ansträngningar att främja en demokratisk och rättssäker lösning på är mycket angelägna. En fortsatt militär ockupation av ön är ovärdigt en medlemsstat i EU, som jag ser det. Jag hoppas att goda relationer med möjligtvis kan bidra. Jag skulle gärna vilja höra om utrikesministern ser att skulle kunna bidra på ett konstruktivt sätt till lösningen av frågan om det delade . 57 Utrikesminister (): Utan att gå in alltför mycket på detaljer i detta vill jag säga att vi har mycket nära kontakter med parterna och med andra som kan vara av betydelse i detta sammanhang. Det gäller som har en viss roll i det sammanhanget, till exempel FN:s generalsekreterares speciella sändebud. Vi för löpande samtal med dem. är vi inne i ett skede då jag tycker att det är viktigt att säga att det är parterna själva som ska förhandla. Jag tror inte att det vore lämpligt att på ett eller annat sätt gå in i processen just . I ett längre perspektiv, inte minst i ljuset av EU-frågeställningar i stort, kan det finnas anledning att överväga ett lite mer aktivt uppträdande från andra länders sida. Där är vi ännu icke, men frågan ligger påtagligt högt på vår interna dagordning för utrikespolitiken. 58 (): Min fråga är till jordbruksministern. Vargen är fredad från jakt i den svenska jaktlagstiftningen. Vargstammen i på knappt 200 djur är svag och sårbar. Det finns ingen långsiktig lösning på de genetiska problemen i sikte. har frågan om en mer omfattande vargjakt i syfte att begränsa vargstammen aktualiserats. Krav på vargjakt för att hålla stammen på 200 djur ställs också från jägarorganisationer och andra, vilket skulle kräva en ganska omfattande avskjutning. Hur ser ministern på det faktum att all jakt på fredade djur, som varg, annat än skyddsjakt på enstaka individer strider mot gällande lagstiftning innan det att vargstammen med goda marginaler uppfyller kraven för att populationen enligt en allmänt vedertagen vetenskaplig uppskattning kan anses vara långsiktigt livskraftig? 59 Jordbruksminister (): Just nu finns det förslag, som grundar sig på en utredning, ute på remiss. De förslag som är utsända på remiss kommer förmodligen att behandlas i en proposition som kommer till , och då får ta ställning till de förslag som regeringen eventuellt kommer att lägga fram. 60 (): Det var inte så mycket till svar, men jag fortsätter med fråga två. Den kanske går att svara på. Vid krav på vargjakt hänvisas bland annat till att etappmålet är nått och att det därför skulle vara dags att jaga varg i . Enligt riksdagsbeslutet är etappmålet ett delmål för stammens tillväxt mot en nivå där fortsatta existens i kan anses vara långsiktigt säkrad. Etappmålet har ingen koppling till att stammen i biologiskt hänseende skulle tåla jakt. Det saknas också en allmänt vedertagen vetenskaplig uppskattning av hur stor vargstammen måste vara för att bli långsiktigt livskraftig. Enligt riksdagsbeslutet bör en förnyad bedömning göras om mål för arten när etappmålet har uppnåtts. Min följdfråga blir då: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa det kontinuerliga genetiska utbyte som är viktigt för att säkerställa den här långsiktiga vargstammen? 61 Jordbruksminister (): Jag måste återupprepa att den socialdemokratiska regeringen, som stöddes av parti, tillsatte en rovdjursutredning. Denna utredning lämnade sitt betänkande till den nuvarande regeringen som valde att skicka denna utredning på remiss för att därefter eventuellt lämna en proposition som får ta ställning till. Det är omöjligt för mig att på förhand säga vilka förslag regeringen kommer att lägga fram för att ta ställning till. får bida sin tid och vänta. Hävdandet av den svenska modellen i utrikespolitiken 62 (): har man kunnat läsa på blogg att regeringen inte prioriterar att bevaka och försvara den svenska modellen i EU. Mina frågor är: Hur viktiga är fackliga rättigheter i övriga världen? Finns frågan med på dagordningen när besöker andra länder och har kontakt med företrädare för andra länders regeringar där fackliga rättigheter kränks? Är det en ofta återkommande fråga eller är den inte prioriterad på den nivån heller? 63 Utrikesminister (): Det jag konstaterade på min blogg vara bara att varje gång vi kommer till inför de europeiska toppmötena är detta den enda fråga som Socialdemokraterna brukar ta upp. Det blir lite tjatigt eftersom vi ger samma besked , nämligen att vi driver dessa frågor i de forum som är ämnade för detta. I övrigt kan jag försäkra att frågor om mänskliga rättigheter, och organisationsfrihet tillhör dessa, står mycket högt upp på regeringens dagordning. Sedan är det lite beroende på vilka länder man besöker vilka frågor man tar upp. Det är något anpassat till situationen i respektive land. Annars har den svenska modellen stått mycket högt på vår dagordning . Den har väckt beundran och intresse i större delen av världen och är relativt omskriven. Det handlar dock huvudsakligen om den svenska modellen för att ta sig ur finansiella kriser på det framgångsrika sätt som vi tillämpade . 64 ():