prot · GW0933 · 2008-11-21 00:00:00 — Kommunerna har och ska ha ansvaret, men det får inte innebära att man slutar se de ideella kvinnoorganisationerna som viktiga och ett nödvändigt komplement samt att man samarbetar med dem för att tillsammans ge det stöd som behövs i kommunen. Jag tror alltså att det är viktigt att man för diskussionen även med kvinnojourerna, för att få deras syn på detta. Sedan tycker jag att det är lite synd att ministern fortfarande pratar om att förebygga våld mot personer med funktionsnedsättning när vi pratar om mäns våld mot kvinnor. Det vore skönt att få höra att man tydliggjorde att det rör kvinnor med funktionsnedsättning. Jag tror att det är viktigt. Vi ligger fortfarande långt efter när det gäller att lyfta fram den problematiken och våga se och göra något när kvinnor med funktionsnedsättning blir utsatta för mäns våld. 61 Statsrådet (): För mig är frågan om våld mot kvinnor en fråga om mänskliga rättigheter. Ingen ska ha rätt att utsätta någon annan för våld. Därför blir den här frågan så viktig, och därför har vi gjort så mycket på det här området mer, skulle jag vilja säga, än någon tidigare regering. Vi kan med de insatser som gjorts ökade ekonomiska medel, skärpning av socialtjänstlagen, nationella bedömningsinstrument för att öka kunskapsgrunden, en tydligare tillsyn konstatera att det skett förbättringar. Medlen har tillfallit kvinnojourerna i större utsträckning. Vi ska följa upp och vi ska utvärdera detta för att se om insatserna blev som vi planerade och tänkte. Jag utesluter inte att det kan finnas behov av att göra förändringar eller att göra mer på ytterligare områden. Jag vill gärna säga det. Vi kan också se att vi gjort oerhört mycket för att komma vidare med denna problematik, som man kan tycka ökar. Jag hoppas att de indikationer vi har på den ökade anmälningsbenägenheten inte nödvändigtvis måste handla om att våldet ökar. I stället kanske vi kan diskutera frågorna öppnare så att fler kvinnor har bra uppbackning och coachning för att våga göra anmälan. Roks utvärdering ska vi naturligtvis ta till oss, men vi måste också från vårt håll utvärdera det som har gjorts. Det vi har sett är att resurserna ökat. Sedan kan det givetvis se olika ut i olika kommuner, men skärpningen av lagstiftningen indikerar på ett tydligt sätt för kommunerna att detta är en verksamhet som de har ansvar för, som de ska ta ansvar för och där likvärdigheten i landet ska öka. Det är den riktning vi arbetar mot, och därför kommer uppföljning och utvärdering att bli viktiga instrument för det fortsatta arbetet. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2008/09:77 om granskning av styrningen av privat äldreomsorg 62 Statsrådet (): har frågat om jag avser att vidta åtgärder för det första för att ta fram lagstiftning för avtal med privata vårdgivare, för det andra för att stärka yttrandefriheten för personal i privat omsorg samt för det tredje med anledning av den övriga kritik som framfört. Jag väljer att ge ett gemensamt svar på frågorna. Låt mig först säga att jag välkomnar granskning. Oberoende av om äldreomsorgen ges i privat/enskild regi eller i regi ska den enskilde brukaren och dennes anhöriga alltid kunna känna fullt förtroende för att verksamheten är av god kvalitet och att den bedrivs i enlighet med gällande lagar, förordningar och föreskrifter. Min utgångspunkt som äldreminister är att regelsystemen ska vara så lika som möjligt. Två grundläggande villkor gäller för all äldreomsorg. För det första: Socialtjänstlagens krav på god kvalitet gäller alltid, oberoende av om äldreomsorgen bedrivs i enskild regi eller i regi. Av den så kallade kvalitetsparagrafen i socialtjänstlagen 3 kap. 3 § framgår att insatserna ska vara av god kvalitet, det ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet och kvaliteten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Dessa lagstadgade kvalitetskrav gäller direkt också för privata/enskilda utförare, och de gäller oberoende av det avtal som sluts mellan kommunen och en privat/enskild utförare, det vill säga den gällande lagstiftningen kan inte avtalas bort eller bortses från med hänvisning till att dessa kvalitetskrav saknas i avtalet. För det andra: När kommunen som huvudman för sluter ett avtal och låter någon annan utföra kommunens uppgifter förblir verksamheten en angelägenhet. Kommunen bär fortsättningsvis huvudansvaret och har det yttersta ansvaret för verksamheten. Jag vill här knyta an till fråga om lagstiftning för hur avtal med privata vårdgivare ska kunna ställa högre kvalitetskrav. Mitt svar är att detta inte är aktuellt. Argumenten är följande: Kommunen har möjlighet att ställa kommunspecifika kvalitetskrav i förfrågningsunderlagen så länge som kraven är i nivå med eller går utöver de nationella kraven i gällande rätt. Att staten i detalj ska styra och reglera äldreomsorgen eller lagstifta om avtal mellan kommun och utförare står bland annat i motsatsställning till socialtjänstlagens karaktär av målinriktad ramlag och det kommunala självstyret samt kravet på individuell behovsanpassning. Däremot behöver vi bättre verktyg för att utveckla, granska och kontrollera kvaliteten i äldreomsorgen. Sedan den nuvarande regeringen tillträdde har äldreomsorgen och sådana frågor getts hög prioritet. Därför beklagar jag att i stort begränsat sin granskning till perioden 20032007. Viktiga åtgärder som den nuvarande regeringen har vidtagit berörs endast summariskt. Jag vill här nämna några. För att kunna följa upp och jämföra insatser inom all äldreomsorg har regeringen gett i uppdrag att i samarbete med Kommuner och Landsting utveckla ett nationellt system för öppna jämförelser av kvalitet, kostnader och effektivitet (2007). I uppdraget ingår bland annat att utveckla nationella kvalitetsindikatorer. För att tydliggöra rättsläget och underlätta för kommuner som vill öka valfriheten för den enskilde träder en ny lag, LOV, i kraft (prop. 2008/09:29). Det är en lagstiftning som skapar kvalitetskonkurrens i stället för priskonkurrens. För att underlätta kommunernas arbete med förfrågningsunderlag och avtal ska respektive på regeringens uppdrag genomföra informationsinsatser och ta fram vägledning för upphandlingar. Kommuner och Landsting har beviljats för att ge råd och stöd, bland annat i juridiska frågor, till kommuner som ska införa valfrihetssystem. Regeringen har avsatt till kommunerna för att underlätta deras förberedelser. Intresset är glädjande stort; har 181 kommuner sökt stimulansbidrag. Regeringen avser vidare att reformera tillsynen av för att den ska bli ett effektivare verktyg som ser till att lagar efterlevs. Tillsynen av avses samordnas med tillsynen av hälso- och sjukvården hos . Frågan om att stärka yttrandefriheten för personalen inom privat omsorgsverksamhet besvarade justitieministern i interpellation 186, 218 och 230. Av svaret framgår att frågan utretts tidigare och diskuterats i vart fall . Möjligheterna att förstärka meddelarskyddet för privatanställda har bland annat övervägts av den förra socialdemokratiska regeringen. Efter omfattande kritik från remissinstanserna valde den förra regeringen att inte gå vidare med något sådant förslag. Jag kan här tillägga att det inte föreligger något hinder för en huvudman kommun att avtala med den privata arbetsgivaren om skydd mot efterforskning och repressalier mot dennes anställda. Vidare vill jag framhålla att enligt nya föreskrifter för lex (SOSFS 2008:10 (S)) ska en enskild verksamhet informera socialnämnden såväl när en anmälan om ett allvarligt missförhållande tagits emot som när utredningen med anledning av en anmälan har avslutats. Jag vill dessutom understryka att lagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter inte hindrar personalen från att avslöja allvarliga missförhållanden på arbetsplatsen. I sådana fall gäller lex . pågår även i anslutning till beredningen av tillsynsutredningens betänkande (SOU 2007:82) ett arbete kring eventuella förändringar i lex . Här vill jag klargöra att personal inom såväl enskild som verksamhet kan göra anonyma anmälningar dels enligt lex , dels direkt till tillsynsmyndigheten. Jag kommer att noga följa utvecklingen inom det område som granskat. Det är angeläget att frågor om kvalitet och insyn inom äldreomsorgen uppmärksammas. Men avvaktar jag resultatet av de åtgärder som regeringen vidtagit respektive planerar att vidta för att öka valfriheten, effektivisera kvalitetsarbetet, öka insynen och skärpa tillsynen inom äldreomsorgen såväl i enskild regi som i regi. 63 (): Jag tackar för svaret. kom med sin rapport styrning av kvalitet i privat äldreomsorg. Man var också i socialutskottet och redogjorde för revisionsrapporten. Bakgrunden är att det blir betydligt mer privat äldreomsorg. Det handlar om äldres beroendeställning när man behöver få hjälp av hemtjänst eller bo på särskilt boende. Många äldre har i praktiken så omfattande vård- och omsorgsbehov att man till exempel inte kan förväntas byta äldreboende eller utförare. Äldre kan inte förväntas rösta med fötterna, sade man från , långt ifrån alla i alla fall. Det som står i rapporten är att lagstiftningen som styr kvalitet och insyn i äldreomsorgen skiljer sig åt mellan privata och offentliga utförare. De privata utförarna omfattas inte alltid av föreskrifter. Handlingar som upprättas hos enskilda utförare är inte alltid allmänna. Enligt kommunallagen ska man skriva in i kommunernas entreprenadavtal att medborgarnas intresse av insyn ska beaktas. Men tyvärr är det inte alltid så. Meddelarskydd mot efterfrågan gäller inte personalen på de privata boendena. Det finns också oklarheter när det gäller yttrandefriheten gentemot den lagstiftning som styr företagen. Sammantaget innebär detta en risk för att missförhållanden inom privat bedriven äldreomsorg inte upptäcks, skriver . Vad man har gjort i är en genomgång av kommunernas avtal med privata utförare av särskilt boende och hemtjänst. Där har man sett att det saknas tydliga krav. Det som saknas är det jag sade : Allmänhetens insyn har man inte skrivit in i avtalet, trots att man ska det enligt lag. Kompetenskrav på ledning, stöd till personal samt kriterier för kvalitet och kvalitetssäkring saknas ofta. gör bedömningen att den nya lagen om valfrihetssystem inte ändrar på detta. Samma problematik finns kvar. På vilket sätt kommer man nu att följa LOV, så att man inte på nytt får denna kritik från ? säger att regeringen inte har skaffat sig tillräcklig kunskap om hur äldreomsorgsmarknaden fungerar och inte förvissat sig om hur de här avtalen ser ut och vad de innebär för kvaliteten. Regeringen har inte tagit initiativ till att närmare belysa vilka konsekvenser gällande regelverk har fått för kvalitet och insyn och inte tagit initiativ för att få information om avtalens utformning och innehåll. Man säger att det här skapar en risk för beslut på fel grunder. Man ger rekommendationer, till exempel att utreda vilken rätt de privat anställda har att yttra sig på sin arbetsplats. anser inte att det är tydligt. Ministern sade i sitt svar att hon ansåg det, men det gör inte . Det gäller även statistikinsamling. undrar hur man ska kunna jämföra produktivitet om man inte får in statistik från de privata företagen. Man tar också upp det här med tillståndspliktiga verksamheter. Tydliga krav ska ställas på privat bedriven hemtjänst som utför omsorgsinsatser och inte har entreprenadavtal med kommunen. får vi en lag om valfrihet som vad jag förstår inte skärper kraven i sig på privata utförare. Hur ska man då leva upp till de krav ställer? 64 Statsrådet (): Det är intressant att lyssna på . Hon har mycket stort ansvar för det som redovisar, eftersom hon har samarbetat med den tidigare regeringen och har varit med och sett framväxten av detta. Allt fler alternativa utförare finns, kommer till, uppskattas och väljs av de enskilda därför att de utgör bra alternativ. Men den tidigare regeringen med stöd av gjorde ingenting åt att förbättra kontrollsituationen. gjorde ingenting när det gällde att säkra insynen och kontrollen över vare sig den enskilt eller den kommunalt drivna äldreomsorgen. Men det har vi gjort. Vi tycker att det är viktigt att äldre får välja och bestämma själva. Det tycker inte . tycker inte att man ska välja och verkar inte ha träffat någon som vill. Jag har träffat jättemånga äldre som vill och kan välja vem som ska komma hem till dem från och hjälpa dem med morgonduschen och de andra sysslor som man behöver hjälp och stöd med. Många har velat välja bort en verksamhet som de inte är nöjda med. kommer det att vara 181 kommuner som kanske kan erbjuda den här möjligheten för de äldre. Det tycker jag är en stor förbättring. Vi vill göra allt för att säkra att systemen blir vattentäta, håller god kvalitet och har hög effektivitet och kvalitetskonkurrens. Men måste medge att man inte har gjort någonting från den tidigare regeringens sida för att åtgärda problematiken. Det vi har gjort är bland annat att ta fram en ny lagstiftning som kan säkra att man har ett enkelt förfaringssätt och en stor möjlighet att etablera ett system som för den enskilde innebär möjligheten att välja och välja bort. Vi har påbörjat ett arbete med öppna jämförelser. Där spelar det inte bara roll vilka kvantitativa saker man kan redovisa från kommunens sida. 142 000 enkäter sänds ut till de äldre själva, för de måste om några kunna bedöma kvaliteten. Det här är en stor förbättring. Det är ett nyskapande, ett nytänkande som vi står för. Vi kan jämföra äldreomsorgen ned på äldreboendeenhetsnivå, ned på hemtjänstföretagsnivå. Lika villkor för alla är vad vi eftersträvar. Vi skjuter till mer medel till tillsynen. Vi kommer att effektivisera den, så att man kan utöva tillsyn utifrån individens perspektiv och se till att hela vårdkedjan fungerar och att äldreomsorgen hänger ihop med de sjukvårdsinsatser man behöver när man blir äldre och kanske har flera olika åkommor. Det måste bli väl fungerande. vill vi att tillsynen tittar på det här för att säkra processen. Vi har läst och håller naturligtvis på och analyserar den. Vi tror att det kanske finns mer som vi behöver åtgärda och titta på. Men låt mig säga att det inte finns någon regering som har gjort så mycket åt att förstärka kvaliteten, kvalitetskontrollen och tillsynen som den här regeringen redan har påbörjat. Det är den stora skillnaden. Vi tycker att vi ska flytta makten från politikerna till medborgarna. De ska kunna få göra valet själva. Men vi vill också säkra goda kvalitetssystem. 65 (): Jag måste först säga att det är bra med öppna jämförelser. Men det räcker inte. De behöver utvecklas väldigt mycket mer. Det kan man se när det gäller ett äldreboende i , ett kommunalt äldreboende i en borgerligt styrd kommun. Jag tänker inte beskylla för det som har hänt i , för det kunde kanske ha hänt i ett privat äldreboende i en socialdemokratisk eller vänsterstyrd kommun. Men när man går in och tittar i de öppna jämförelserna låg de väldigt bra till där. Äldres självbestämmande hade nästan högsta betyg. Man låg dåligt till när det gäller att cheferna hade för många underställda och att människor med längre utbildning, inte yrkesutbildning för där låg man bra till, inte fanns. I har man också frågat de äldre minst vad de tycker om äldreomsorgen. Det är bara en viktig del. Det är inte alltid så lätt att svara rätt på frågorna. tenderar kanske äldre att säga att de relativt nöjda. Jag tror att man måste komplettera öppna jämförelser och de här enkäterna med mycket annat också. Det kan man göra genom att ha en bra daglig verksamhet med en som är självständig och med närvarande chefer i verksamheten och genom att satsa på utbildningen av personalen. Jag vill självfallet att äldre ska få välja. Den borgerliga regeringen blandar ihop detta att välja i sin vardag med en marknadsanpassning och en marknad för företag och företagsverksamhet. Jag tycker att vi ska ha en äldreomsorg där man ska kunna påverka de insatser man får. Jag ska kunna påverka vilken person som vårdar mig. Om det inte hjälper att byta person ska man kunna få en annan hemtjänstgrupp som hjälper en. Man ska kunna få välja äldreboende också. Jag tror inte att det handlar om att välja mellan olika utförare. Sedan skulle jag vilja ta upp detta med yttrandefriheten. I interpellationsdebatten med , som jag själv var med i, var hon ganska öppen för att titta över detta, men jag uppfattar att äldreomsorgsministern inte säger att vi måste titta på att det ser olika ut när det gäller yttrandefrihet och meddelarfrihet för personalen på de privata boendena. Det finns människor som har fått sparken på grund av att de har använt sin yttrandefrihet. Det finns ett äldreboende i där en undersköterska fick sparken därför att hon skickade mejl till kommunen om förhållandena på sin arbetsplats. Hon blev uppsagd av personliga skäl. Det finns ett äldreboende på som också drivs av Attendo Care där personalen har skrivit att de inte kan tala om hur det fungerar eftersom de känner sig hotade. Det finns jurister, och det här ska lösas inom verksamheten. På beroendeklinik ville en i personalen tala om för allmänheten att 85 miljoner hade tagits ut i vinst av de ägare som fick den här avknoppade verksamheten av kommunen. Här är det inte lex och annat som gäller. Det är inte det i alla fall. Det täcker inte helheten. Där tog man reda på vilken person som hade pratat med medierna. Man gick in i det här datasystemet och gjorde det. Hon blev sedan uppsagd. Det är väldigt viktigt att man kan ha yttrandefrihet och meddelarskydd och att arbetsgivaren inte ska kunna efterforska. Jag vill också säga att i , som är en stor kundvalsmodellskommun, och kommunerna runt omkring har gjort en undersökning, den typen av undersökning som kommunerna borde göra själva, och hittat en massa företag som inte lämnar årsredovisningar, som antagligen tar ut för mycket i externa kostnader, som inte har försäkringar och som inte har kollektivavtal. Tyvärr är det så som säger, nämligen att de gör det jobb som kommunen borde göra för att kolla upp att de företag som man använder är säkra och sjysta. 66 Statsrådet (): Låt mig börja med meddelarfriheten. Min inriktning för ett mångfaldssystem är att det ska vara så lika villkor som möjligt. Det har jag sagt, och det återupprepar jag gärna. Möjligheten att anmäla missförhållanden i äldreomsorgen ska vara glasklara. Det är bland annat därför som vi också tittar på lex och ser om vi kan få till stånd tydligare system. Vi ska ha ett system som möjliggör att enskilda och systematiska kvalitetsbrister upptäcks och åtgärdas. Meddelarfriheten utreddes av den tidigare, socialdemokratiska regeringen som valde att inte gå vidare med något förslag. Det var mycket kritik från remissinstanserna. Jag hörde inte så mycket från . Detta är en fråga som inte är alldeles okomplicerad. Kan vi hitta en lösning på den? Den tidigare regeringen hittade inte den lösningen. Jag är naturligtvis öppen för att titta på det. Det ligger framför allt hos justitieministern. Oavsett om den förändringen görs eller inte finns det inget hinder för en huvudman, för en kommun, att ha en klausul om meddelarfrihet i kontraktet med enskilda leverantörer. Här stöder regeringen att det ska bli bra avtal med enskilda verksamheter. Vi ger det stödet till de här 181 kommunerna. har i uppdrag att utveckla en vägledning för upphandlingar inom hälso- och sjukvård och omsorg. SKL har fått för att ge råd och stöd till kommuner som ska införa valfrihetssystem enligt LOV. Jag vet att man är väldigt inriktad på att försöka skapa tydliga villkor där man ska ha ett öppet förhållningssätt och arbeta med kvalitetsbrister på ett konstruktivt sätt, ungefär som man har gjort inom flygsäkerheten. Det ska vara den typen av öppenhet. När det gäller verksamheter som har ett allmänt intresse och som genomförs med allmänna skattemedel är det viktigt att vi har en bra insyn i hur den verksamheten utförs. För mig är det en självklarhet. Jag tycker att det är roligt att höra att tycker att det vi gör med öppna jämförelser är bra. Jag har sagt från början att vi inte kommer att få ett fullständigt och lysande system eftersom det är svårt att mäta kvalitet. Men vi har påbörjat arbetet, och redan den första presentationen av jämförelserna ledde till en kvalitetsdiskussion ute i kommunerna. Jag tror att detta är lovvärt och behövs på väldigt många ställen i alla kommuner. Sedan får vi finjustera det här instrumentet. Jag tror att brukarundersökningarna är en mycket viktig del där de äldre själva får komma till tals och uttrycka hur de ser på kvaliteten. Jag blir något förvånad när säger att hon självfallet vill att de äldre ska få välja. Det är inte sant, . Ni sade ju nej här till LOV så sent som i förrgår. I går röstades det i kammaren och ni sade nej. I er motion säger ni att huvuddelen av omsorgen ska utföras av kommunen. Det innebär att man inte får välja. Det talar om som ett val är att man ska få bestämma vad hemtjänsttimmarna ska användas till i större utsträckning, men det kan man ju . Det görs i många kommuner. Det är ingen nyhet. Det möjligheten finns, men vill vi kunna bestämma att man också kan välja ett hemtjänstföretag som kanske bara har 4 personer i stället för 25. Det är stort mervärde för många äldre. Jag har träffat många som både kan och vill välja, men vill inte att äldre ska ha möjlighet att göra det valet. Det tycker jag faktiskt att ska vara sjyst nog att säga också i den här debatten. 67 (): Jag har inga svårigheter att säga att jag inte vill ha vinstintressen i vården. Jag tycker att skattepengar ska gå till en bättre äldreomsorg. Jag har inga svårigheter att säga att jag vill ha kvar den öppenhet och insyn som den kommunala verksamheten har. Jag har inga svårigheter att säga att jag tycker det är en självklarhet att man kan ha ett system som gör det möjligt med heltider och fasta tjänster för personalen. Man ska inte sitta i ett litet företag med fyra personer när man blir sjuk, inte kan jobba för fullt och helt enkelt blir uppsagd på grund av att företaget inte har råd eller möjligheter till en omplacering. Jag har alls inga svårigheter att säga detta, men för mig handlar inte verklig valfrihet i vardagen om marknadsanpassning och nyliberala idéer. Jag har varit i , och jag vet att man jobbar med en del av detta i . Det som äldre har uttryckt som det allra viktigaste är hur man gör olika saker och vad man gör hemma hos dem. Det är viktigt att det är flexibelt. Kan man få välja själv vad man vill ha gjort inom den tid som man har tillsammans med den undersköterska som kommer hem? Kan man påverka vilken person som kommer och när denna kommer? Detta är verklig valfrihet för oss. vill göra detta med yttrandefrihet och meddelarskydd till en fråga där man tar upp missförhållanden i vården som lex och annat ska täcka. Men det handlar inte bara om det, utan det handlar om en demokratisk insyn i hur man använder skattemedel. Satsar man de pengar man får på äldreomsorgen och utveckling för personalen? Använder man dem till kvalitetsförhöjningar? Finns det andra missförhållanden? Där är yttrandefriheten och meddelarfriheten oerhört viktig. Det har vi jämt slagits för, och det blir ännu viktigare med den privatiseringsvåg som högerregeringen just nu genomför. 68 Statsrådet (): Återigen använder sig av begrepp som vinstintresse i vården och marknadsintressen och viftar med flaggor och ska skrämmas. Det är så, , att i de kommuner där man har flera olika leverantörer är de äldre mer nöjda. Det är ingen som vill gå tillbaka till det gamla systemet, för nu får de en mer lyhörd verksamhet där man lyssnar in och är angelägen om att få fortsätta att leverera till personen i fråga. De är nöjda. Personalen är också nöjd, för de får fler arbetsgivare att byta emellan. Därmed kan de förhandla om sina villkor och få bättre villkor. Frågan är, mot bakgrund av ert ideal att det bara ska finnas en utförare vilket omöjliggör ett val för den äldre, om ni också vill stänga de verksamheter som finns? Är det målsättningen?