prot · GV09106 · 2008-05-07 00:00:00 — För del engagerar vi oss naturligtvis i att dessa följdordningar och finjusteringar ger en så klar och tydlig roll som möjligt till det roterande ordförandeskapet under Lissabonfördraget. Vi blir troligen det första ordförandeland som fullt ut får implementera fördraget. , , tar över ordförandeskapet i . Det kommer då bland annat att bli fokus på nomineringen av de nya poster som fördraget inrättar en vald ordförande för och en hög representant för unionens utrikes- och säkerhetspolitik. Vi menar att det dock är viktigt att arbetsordningen för vad personerna ska göra är klar innan man börjar diskutera namnen. Tillsättningsbesluten behöver träda i kraft som det nya fördraget så att reglerna kan fungera fullt ut från dag ett. I och med det franska ordförandeskapet inleds på sätt och vis även vårt svenska ordförandeskap genom det triosamarbete vi deltar i med och . Tillsammans tar vi nu fram ett gemensamt 18-månadersprogram. De breda teman som har fört fram i diskussionen har vi tidigare redovisat här i . De är klimat, miljö, energi, jobb, tillväxt och konkurrenskraft, ett tryggare och öppnare , Östersjöstrategin och vårt närområde, EU som en global aktör och fortsatt utvidgning. Triosamarbetet syftar till att ge kontinuitet i EU-samarbetet. Vi i regeringen och våra tjänstemän har tätt utbyte med våra motsvarigheter i och i . Det gemensamma programmet ska godkännas av allmänna rådet . presenteras det på en presskonferens av president , den tjeckiske premiärministern och vår statsminister . kommer vi naturligtvis att återkomma till de relevanta organen i för förankring och samråd. Vi arbetar också parallellt med att förbereda vårt eget medlemskap. Det gör vi genom täta kontakter med de olika europeiska institutionerna, kommissionen och och med våra kolleger i de andra medlemsstaterna. Vi arbetar på ett arbetsprogram, och jag kommer att återkomma till för att förankra våra prioriteringar för . Min och regeringens vision är ett ordförandeskap där många känner sig involverade och känner till de frågor som driver. Jag vet att ni i förbereder för ordförandeskapet, för de möten ni kommer att delta i och för de olika initiativ och aktiviteter som kommer att göras. När jag reser runt i landet märker jag att det finns ett stort intresse för EU-frågor runt omkring i kommuner. Man vill diskutera både det svenska ordförandeskapet och aktuella frågor och hur EU påverkar vardagen. Det intresset kan vi ta till vara. Jag tror att 2009, som på många sätt kommer att bli ett europeiskt superår med val till , en ny kommission, ett nytt fördrag och ett svenskt ordförandeskap skapar ett utmärkt tillfälle för att runt om i hela landet diskutera Europafrågor. 70 (): Vi socialdemokrater vill att EU i grunden ska vara ett mellanstatligt samarbete där tillsammans med andra medlemsstater kan lösa problem som kräver gemensamma lösningar. Dagens EU måste utvecklas på alla de områden där vi genom unionen bäst kan skapa gemensamma lösningar på gemensamma problem och behov. Allt är inte problem; det ska vi komma ihåg. Det gäller exempelvis hårdare gemensamma tag mot miljöförstöring, kraftfulla insatser mot människohandel och annan internationell brottslighet och arbetet för att skapa fler och tryggare jobb i hela . Politiken och demokratin måste komma i kapp den ekonomiska globaliseringens försprång. och EU måste bli bättre på att inom internationella organisationer driva frågor om arbetstagarnas rättigheter, internationella miljöregler och rättvisa handelsvillkor. Det handlar också om att komma åt skatteparadis, pengatvätt och terrorismkonton. Det handlar om rätt utformade tjänstedirektiv inom EU och om nya vägar för att finansiera utveckling. Med en mer aktiv politik kan makt förflyttas från den internationella marknaden till de internationella politiska institutionerna. En demokratisk globalisering kräver respekt för de internationella regelverk och institutioner som redan finns på plats. Den internationella rätten, konventioner, protokoll och regelverk måste följas. Med gemensamma spelregler skyddas små staters rättigheter, och den globala demokratin stärks. När den internationella rätten efterlevs styrs utvecklingen av gemensamma överenskommelser på lika villkor, och inte av de stater som har de största militära och största ekonomiska styrkorna. Därför vill vi socialdemokrater värna och stärka den internationella rätten. Här har EU en mycket stor roll att spela. Den och andra globala institutioner måste respekteras. Ingångna avtal som Kyotoprotokollet och icke-spridningsfördraget måste efterlevas liksom FN:s resolutioner. Socialdemokraterna vill arbeta för en stark, effektiv och respekterad rättsordning baserad på folkrätt och mänskliga rättigheter. Här har EU också en viktig roll att spela, inte minst genom att vara ett föredöme för annat internationellt samarbete. var utan tvekan den så kallade Lavaldomen den mest avgörande händelsen för jobben och arbetsmarknaden i och EU. Domslutet överraskade de flesta och är ett hot mot den svenska avtalsmodellen. Åtminstone delar av den borgerliga regeringen säger sig ställa sig bakom den svenska avtalsmodellen hur långt bakom får dock sägas vara oklart. Ändå är det just därifrån som initiativen måste komma . Det är i första hand genom ändringar och förtydliganden av den svenska lagstiftningen som problemen efter måste lösas. måste ständigt arbeta för att utformningen av olika EU-direktiv och andra regler inte omöjliggör den svenska modellen för att reglera arbetsmarknaden genom dispositiv lagstiftning och avtal mellan arbetsmarknadens parter. Det är viktigt att utveckla EU:s arbetsmarknad så att fler kommer i arbete och att levnadsstandarden når en jämn och hög nivå i samtliga medlemsstater. är variationerna inom EU stora. Det skapar naturligtvis spänningar inom unionen. Den dynamik som finns kan vara negativ eller positiv. Det avgörande är hur den används. Lavaldomen riskerar att skapa en situation med en negativ dynamik där lönerna i hela EU pressas nedåt. Om det blir resultatet kommer det att innebära att EU-länderna tappar i välstånd och att samhällsutvecklingen stannar av. Målet måste vara att göra det möjligt för fattigare delar av EU att utvecklas. Människor i dessa områden måste få en utveckling som höjer dem till den höga nivå som finns i andra delar av EU. Vi socialdemokrater vill inte ha en utveckling där anpassning och utjämning sker ned till de lägsta nivåerna. Den måste i första hand på hemmaplan slå fast att de nödvändiga förändringar av den svenska lagstiftningen som ska göras för att säkra den svenska avtalsmodellen kommer att ske. Regeringen måste dessutom agera betydligt mer aktivt inom EU för att utveckla EU:s inre arbetsmarknad på ett sätt som leder till ökat välstånd, ökad trygghet och ökad ordning och reda på arbetsmarknaden samt att gällande avtal och regler i ett land tillämpas för alla som verkar där. I diskussioner och beslut om flexicurity, som det kallas, måste regeringen betona tryggheten lika mycket som den betonat vikten av flexibilitet. En verklig flexibilitet som också blir accepterad av företag och anställda måste bygga på en väl fungerande trygghet. Det ena utan det andra är inte möjligt. Socialdemokraterna vill också slå vakt om kvinnors möjlighet att verka på arbetsmarknaden på samma villkor som män. Vi ser med oro på att en stor del av de nya jobben för kvinnor är jobb med lägre löner och begränsad arbetstid. och ska konkurrera i en alltmer globaliserad värld. För att det ska fungera och utvecklas med det intensiva konkurrenstryck som globaliseringen skapar krävs ett nära samarbete mellan staten och arbetsmarknadens parter. tillhör de länder som har haft höga ambitioner när det gäller förebyggande folkhälsoarbete och restriktiv användning av kemikalier och tillsatser i till exempel mat och godis. Praktiska exempel på detta är en restriktiv alkoholpolitik som har formats för att främja folkhälsan och att farliga färgämnen har varit förbjudna i godis. har det slagits fast att EU inte ser någon anledning att förbjuda så kallade azofärgämnen i godis och mediciner. Vi socialdemokrater menar att och regeringen måste bli betydligt mer pådrivande i EU för det förebyggande folkhälsoarbetet. Det som redan har uppnått måste i största möjliga mån försvaras, men det handlar inte bara om nationellt intresse utan också om en solidaritet med andra människor. EU ska ha regler som genom försiktighet och måttlighet värnar folkhälsan och gör det enklare för konsumenterna att handla hälsosamt och nyttigt. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservationerna 4 och 22. Dessutom vet jag att kommer att yrka bifall till reservation 17, vilken jag också stöder. Sedan vill jag rikta tre frågor till regeringens EU-minister . På vilket vis har den borgerliga regeringen markerat och agerat inom EU för att kunna upprätthålla den svenska arbetsmarknadsmodellen med kollektivavtal som bas? Har EU-ministern agerat inom EU för att få ett slut på flyttcirkus mellan och ? Den svenska arbetsmarknadspolitiken, den svenska alkoholpolitiken och den svenska livsmedelspolitiken kommer då och då i konflikt med beslut och regler på EU-nivå. På vilket sätt står den borgerliga regeringen upp för svenska intressen i EU? 71 Statsrådet () replik: I och med att jag var inledningstalare förstod jag att enda sättet att få lite debatt här var att begära replik. Men fick jag några frågor också från . Jag ska försöka besvara dem och även ställa en fråga. Först vill jag lugna med att regeringen står bakom den svenska modellen. Det är vår bedömning att Lavaldomen inte på något sätt hotar den. pågår det, som sagt, en utredning som ska tolka domen och se om det eventuellt behövs några justeringar. De samtal och diskussioner som förs mellan arbetsmarknadens parter förs under sansade och balanserade former enligt de rapporter jag fått, och så ska det vara. Regeringen står bakom detta. Lissabonfördraget hotar inte heller på något sätt arbetsrätten. Konflikträtten slås tvärtom fast tydligare, och man lyfter fram betydelsen av arbetsmarknadens parter. Man betonar också att man ska ta hänsyn till de olika modellerna. Jag vill fråga om de diskussioner som förs i hans parti om att ställa Lavaldomen mot Lissabonfördraget. uppmanar man sina medlemmar att rösta nej till Lissabonfördraget med hänvisning till Lavaldomen. Är det något som partiet i sin helhet står bakom? Jag tycker att det vore väldigt olyckligt om vi använde den här viktiga frågan, som vi ska diskutera, som ett gisslaninstrument för hela ratificeringsproceduren. Jag för ofta en diskussion om den svenska modellen. Jag sitter som regeringens Lissabonansvariga i det forum där de olika länderna träffas för att diskutera just Lissabonstrategin, inte fördraget. Där lyfter vi ofta fram den nordiska modellen och den svenska arbetsmarknadsmodellen och betonar våra traditioner där. Det finns ett stort intresse för dem. Jag har också diskuterat dem med ansvarig kommissionär, Špidla. Mina kolleger, inte minst arbetsmarknadsminister , tar naturligtvis upp detta väldigt ofta i olika sammanhang. Det var svaret på den första frågan. Jag får återkomma till de andra. 72 () replik: Jag har full förståelse för att statsrådet inte hinner svara på alla frågor på en gång. Den här debattordningen förvånar mig fortfarande i . Statsrådet pratar om debatten om Lissabonfördraget och om att villkora en ratificering av det. Jag tror att både jag och , som båda är för Lissabonfördraget och ser stora fördelar med det, måste inse att vare sig vi vill eller inte är vi i debatten och diskussionen sannolikt gisslan i denna fråga om Lavalmålet. Därför tror jag personligen att det är oerhört viktigt att den utredning som regeringen har tillsatt får ett nytt tidsdirektiv och blir klar innan ska behandla Lissabonfördragets ratificering. Jag tror att debatten om Lissabonfördraget skulle tjäna på det. Jag tror att den skulle bli mer saklig. Vi skulle stå på en fastare grund när vi väl fattar vårt beslut här i om vi har rett ut detta och har klara besked om att vi har hittat ett sätt att hävda den svenska modellen för lönebildning på den svenska arbetsmarknaden. målar upp en bild av en väldigt stark aktivitet från henne själv och kolleger i regeringen när det gäller att ta upp de här frågorna i olika EU-sammanhang. Ni kanske måste bli ännu mer aktiva, därför att när jag lyssnar med andra kolleger runt om i EU har de inte uppfattat att aktivt driver och tar upp de här frågorna på olika möten. Tyvärr har man inte uppfattat det. 73 Statsrådet () replik: Jag tycker ändå vi är ute på lite farlig mark här. Lavaldomen är viktig och måste verkligen diskuteras, men den är kommen med rådande regelverk. Lissabonfördraget innebär ett delvis annorlunda regelverk. Jag vill verkligen uppmana Socialdemokraterna att besinna sig här. Det här får inte leda till en situation där vi finner att inte har majoritet i den här frågan längre på grund av en fråga som är mycket viktig jag vill verkligen understryka det men som inte på något sätt får riskera hela ratifikationsprocessen i EU. Det är det vi talar om. Vi kommer troligen att bli ett av de sista länderna som ratificerar. Jag hoppas att vi kan lösa den frågan . frågar om vi tar upp det. Ja, det gör vi. Vi för diskussioner om de olika modellerna och får ofta frågor om den nordiska modellen. Sedan finns det som bekant olika modeller i . Det är inte vår ambition att hela EU ska se likadant ut. Vi försöker tala om hur vi har det och stå upp för det, och vi svarar mycket gärna på de frågor som uppstår eftersom man uppfattar den nordiska modellen som väldigt framgångsrik. Vi får också mycket höga betyg i de utvärderingar som görs från de nordiska länderna. Det hör naturligtvis samman med hur vi har valt att lösa våra frågor. Det tas upp, men det kanske inte når fram till och hans kamrater. Vi har diskuterat flyttkarusell vid många tillfällen här i kammaren. Jag kan försäkra att jag är mycket engagerad i den frågan. Jag tar upp den regelbundet. Vi diskuterar den frågan. Det är som bekant svårt att ändra på detta. Vi kommer också att lyfta upp frågan i budgetöversynen eftersom detta har en väldigt klar budgetär aspekt även om det finns andra aspekter också. Det kräver en fördragsändring. Vi är ganska många länder som tycker att den här frågan är viktig, men det har inte gått att samla tillräckligt många länder för att verkligen lyfta upp den . Det pågår diskussioner i olika forum på min nivå. Diskussionerna fortsätter också i den arbetsgrupp som jag var med och startade i . 74 () replik: Det gläder mig att fortsätter sitt förtjänstfulla arbete med att få slut på den här flyttcirkusen inom EU. Jag är medveten om att det inte är lätt att komma fram i den frågan. Det är nog så att det krävs en lång tids arbete och opinionsbildning för att åstadkomma resultat där. Det är bra om fortsätter det arbetet. När det gäller Lissabonfördraget och ratificeringen av det är det sakligt sett alldeles rätt och riktigt att Lavaldomen är avkunnad utifrån nu gällande lagstiftning och regler i EU. Men det är ändå så att det ute i det svenska samhället finns en skepsis mot nya fördrag i EU, kanske inte bland dem som har läst fördragsförslagen allra mest, men ändock: Denna skepsis finns, och det är det vi har att förhålla oss till. Ska vi kunna få igenom ett beslut i riksdag bör vi fundera över hur vi kan göra det på ett så smidigt och bra sätt som möjligt. Vilka hinder på vägen kan vi då försöka undvika? Ja, en möjlighet att undvika ett sådant hinder är att låta den utredare som regeringen har tillsatt få lämna sitt svar på hur den svenska lagstiftningen ska förändras tidigare än vad som ursprungligen har sagts. Jag tror inte att det är så stora eller radikala förändringar som behöver göras, och därför borde det inte tidsmässigt vara något problem att tidigarelägga slutdatumet. vet jag att inte har någon mer tid här, så jag riktar ingen ytterligare fråga om det till henne. Men jag tror att det är viktigt att vi som vill värna Lissabonfördraget tar de hinder på vägen mot en ratifikation som finns på allvar, oavsett om vi delar uppfattningarna eller inte om vad som är det reella innehållet i de påstådda hindren. 75 HANS (): Vi har att debattera utrikesutskottets betänkande om berättelsen om verksamheten i Europeiska unionen . har 23 reservationer och två särskilda yttranden, som vi självklart står bakom fortfarande. Det var inte speciellt svårt att se vilken reservation som var den viktigaste för oss som kämpar för folkligt inflytande, för ett öppnare EU och för folkligt deltagande när vi skulle välja ut vilken reservation vi ville lyfta fram. Jag vill därför yrka bifall till reservation 9 om en folkomröstning om Lissabonfördraget. Det sägs ibland att Lissabonfördraget inte innebär så stora förändringar. EU-ministern har sagt att det nya fördraget gör EU effektivare och öppnare och att Lissabonfördraget är det mest demokratiska fördrag som EU har haft. Men bakom retoriken om effektivitet innebär Lissabonfördraget en enorm maktöverföring från till EU. lät , , beräkna hur mycket mer makt som EU får med Lissabonfördraget. Beslut med kvalificerad majoritet ökar på 16 områden, bland annat när det gäller fri rörlighet för arbetstagare inklusive samordning av socialförsäkringssystemen, transportpolitik och områdena straffrätt, polissamarbete samt asyl- och invandringspolitik. makt genom det så kallade medbeslutandeförfarandet ökar på 27 områden, till exempel rörande medlemsländernas ekonomiska politik, jordbrukspolitiken och liberalisering av tjänster. Antalet helt nya områden som EU får fatta beslut om uppgår till 56, bland annat vad gäller finansiering på det militära området, utveckling av en rymdpolitik och gemensam förvaltning av EU:s yttre gräns. säger att det går att beräkna detta på lite olika sätt, men med deras siffror ökar EU sin makt i mer än 100 fall. Det var väl knappast det man menade med att EU skulle bli smalare men vassare. Det här är den överlägset största maktöverföringen sedan blev medlem i EU 1995. Att makt flyttar från folkvalda, öppna och demokratiskt valda parlamentariska församlingar till utan att det svenska folket har tillfrågats har jag mycket svårt att se skulle vara en demokratisk landvinning värd att hänga i julgranen. Det kanske allra allvarligaste med Lissabonfördraget är de tydliga steg mot en militarisering av unionen som tas. I fördraget slår man fast att EU kommer att skaffa ett gemensamt försvar. Hur detta förhåller sig till att ska vara alliansfritt har man inte lämnat några svar på. Men det kanske inte är så konstigt att den numera säger att är alliansfritt utan ett ord om vad vi kommer att vara . Vad detta försvar egentligen ska göra är högst oklart. I fördraget finns det tre olika skrivningar, lika luddiga alla tre, om hur man kommer att förhålla sig till folkrätten och krav på FN-mandat. I fördraget slår man fast att EU ska upprustas militärt, trots att det knappast kan sägas att det råder brist på militär utrustning i världen. För varje krona som går till bistånd går 15 till militär upprustning. Men den fördelningen tycker uppenbarligen den och EU inte är tillräckligt skev. Det här är ett vägval som borde oroa alla oss som tror på fred och nedrustning i . EU har gjort sitt yttersta för att kväsa varje debatt och för att undvika nya folkomröstningar efter och nej i folkomröstningarna . är det enda land som kommer att folkomrösta om Lissabonfördraget. Enligt en brittisk toppdiplomat har EU-kommissionär lovat att fördröja alla kontroversiella beslut inom EU för att inte riskera ett nej i den irländska folkomröstningen. Särskilt pinsamt, måste jag säga, är det att EU har lagt sig i vilket datum man ska ha sin folkomröstning på . blir det i stället för , och det beror på att tar över EU:s ordförandeklubba . Då förväntas president lägga fram en rad förslag på det militära området som hotar alliansfrihet och därmed skulle hota ett ja till Lissabonfördraget. EU-ministern sade tidigare att det inte har varit några större överraskningar i ratificeringsprocessen. Nej, det är kanske inte så konstigt när den har riggats från dag ett för att undvika just att det skulle komma några överraskningar i form av folkligt inflytande. Anhängare av ökad överstatlighet brukar tala om behovet av debatt om EU här i . Vi fick höra det i EU-ministerns anförande också. känns det närmast som ett mantra som upprepas. Men frågan är när befolkning ska få möjlighet att debattera och diskutera EU:s utveckling och framtid. Inte var det aktuellt i valrörelsen, då vi som sitter här fick mandat från väljarna. Inte heller ska det ske , när vi ska ratificera Lissabonfördraget. Om man på riktigt är intresserad av en bred och inkluderande folklig diskussion om EU och unionens framtid, varför utlyser man då inte en folkomröstning? Varför frågar man inte folket? har gång på gång påtalat de omfattande demokratiska bristerna och underskotten i den europeiska unionen så även i en rad reservationer i det här betänkandet. Men jag tycker att det blir alltmer tydligt, när vi diskuterar Lissabonfördraget, att det demokratiska underskottet i EU inte bara handlar om institutionernas uppbyggnad. Det handlar inte bara om den bristande öppenheten. Det handlar också om den attityd man uppvisar hos den styrande eliten både i och här i när det kommer till hur EU-politiken ska utvecklas. Det är svårt att diskutera EU utan att nämna Lavaldomen, utan tvekan det största hotet mot den svenska modellen och den svenska fackföreningsrörelsen i modern tid. Genom domarna i Lavalfallet i och det tyska Rüffertfallet har gått till frontalangrepp mot fackföreningsrörelsen och vår svenska arbetsmarknadsmodell. Enligt domstolens marknadsliberala logik är företagens rätt att flytta arbetskraft och tjänster överordnad de anställdas rättigheter. Konsekvenserna av bägge domarna är att löntagare från andra EU-länder inte har rätt till samma lön som värdlandets kollektivavtal ger inhemska löntagare. Företag från andra EU-länder har fått grönt ljus att konkurrera med anbud med lägre löner, och anställda som utför samma jobb i samma land ska ha helt olika löner. Letter och polacker ska obehindrat kunna reas ut på den svenska arbetsmarknaden, och konsekvenserna är uppenbara: De svenska lönerna kommer att pressas ned för alla anställda på den svenska arbetsmarknaden. Det här är inga domedagsprognoser från . Byggnadsarbetarnas ordförande säger att har dömt ut den svenska modellen, att domen innebär att svenska kollektivavtal inte gäller för utländska företag med tillfällig verksamhet på svensk arbetsmarknad och att domstolen öppnat upp för lönedumpning, inte bara i utan i hela . Även i kommissionen talar man klarspråk. På en fråga om Lavaldomen svarade marknadskommissionären att fackföreningarna kan fortsätta att vidta fackliga stridsåtgärder förutsatt att dessa motiveras av legitima mål som är förenliga med EG-fördraget. EG-fördraget är alltså överordnat rätten för fackföreningar i att vidta stridsåtgärder, att sätta företag i blockad, att gå ut i strejk. Det spelar ingen roll om vi förtydligar, utvecklar eller tillför ny svensk lagstiftning om EG-fördraget med sin fria rörlighet alltid kommer att vara överordnat svensk lagstiftning. När EU utvidgades var för att löntagare från de nya medlemsländerna skulle få arbeta i , och vi motsatte oss de förslag på övergångsregler som kom från Socialdemokraterna. Den absoluta förutsättningen för vår hållning var dock att de som kom för att arbeta i skulle omfattas av svenska avtal, svenska löner och svenska regler på arbetsmarknaden. Med Lavaldomen har den förutsättningen satts ur spel. Vi vänsterpartister kommer aldrig att kunna acceptera en svensk arbetsmarknad där det på grund av nationalitet råder olika lön för lika arbete. Det är uppenbart att vårt enda sätt att försvara den svenska modellen är att får ett undantag från EU:s fria rörlighet, från de så kallade fyra friheterna, på detta område. har genom processen att ratificera Lissabonfördraget ett guldläge att begära just ett sådant undantag.