prot · GV0957 · 2008-01-24 00:00:00 — Vad är strukturellt, och vad beror på bristande kostnadskontroll och bristande ekonomisk prognosförmåga? Vi begärde , redan innan detta blev en stor debatt, att Försvarsmakten ska börja redovisa och följa upp på förbandsnivå, vilket man inte har gjort. Det tror jag är ett skäl till att det har kunnat dra i väg på det sätt som det har gjort. Vi hade också en dialog med innan denna diskussion uppstod om att de ska gå in och stärka Försvarsmaktens prognosförmåga inte minst. Det är väl känt att Försvarsmakten har ekonomiska problem. Det nya är storleken. Underskottet och den begäran om överföring som finns ökade under julhelgen, från , som vi talade om , till som man nu vill överföra från materiel till verksamhet utan att vi ännu har sett en konsekvensbeskrivning. Vi återkommer i samband med tilläggsbudgeten med vår bedömning. En strategi för fler jobb i 81 (): Även jag vill fråga om EU och jobben, och jag vet inte om frågan är mest riktad till arbetsmarknadsministern eller Europaministern. Den berör båda eftersom detta berör många människor. Jag tänkte ta min utgångspunkt just i debatten som var här i kammaren i går om hur vi i ska jobba för att det blir fler jobb i både och inom ramen för den så kallade Lissabonstrategin som ska göra oss till världens starkaste region 2010 och skapa jobb i övrigt. Även kommissionären med ansvar för detta, , var här i tidigare , vilket redan har nämnt. syns det tydligt att detta var ganska bra för oss. kommer på pallplats bland EU-länderna när det gäller åtminstone hälften av de kriterier som mäts. Men finns det en risk för konjunktursvängningar, som antydde. Då är det viktigare än någonsin att ledarskapet i denna fråga fortsätter. Det är så klart upp till länderna och marknaden att fixa jobben. Men det är också viktigt med ett starkt ledarskap i från regeringen för att förverkliga detta. 82 Arbetsmarknadsminister (): Jag håller med om att detta är en oerhört viktig fråga. När man konstaterar att det enligt Lissabonkriterierna finns 17 miljoner arbetslösa i och 90 miljoner i utanförskap är det klart att detta är en fråga som berör oerhört många. ligger väl framme på många områden. Det kvinnliga arbetskraftsdeltagandet är ett. När det gäller integration av utrikes födda är det ganska bra, när det gäller personer med funktionshinder är det ganska bra och så vidare. Men vi måste jobba ännu mer på att få en samsyn runt bordet i om att det är arbetslinjen som gäller också totalt sett i . får man en känsla av att en del av våra grannländer i har en något annan utgångspunkt. När man talar om social Europe handlar det inte om arbete i första hand utan om någonting annat än arbete. Min utgångspunkt är att social Europe starts with a job, och det är den utgångspunkten som vi ska ha i dessa frågor under ordförandeskapet. 83 (): Det ordförandeskap då ska leda bland annat arbetsmarknadsministermötena och kanske även Europaministermötena infaller , det vill säga strax då dessa mål ska vara uppnådda. pekar tyvärr mycket på att alla andra inte har gjort sina läxor lika bra som och att det därför är en bit kvar till dess. Då spelar en väldigt viktig roll, eller kan i alla fall spela en viktig roll med rätt typ av ledarskap. Stats- och regeringscheferna ska följa upp detta , och därefter vidtar en period då jobbar ihop med och . Hur kommer regeringen att jobba för att uppmana länderna att fortsätta driva på för reformer även i ett vikande konjunkturläge, och hur kommer det svenska ordförandeskapet att se till att vi fortsätter att jobba för att skapa fler jobb i ? 84 Arbetsmarknadsminister (): Jag ska försöka svara på den frågan . Jag konstaterar bara att sysselsättningsstrategin kommer att vara i fokus för det ministermöte som vi ska ha . Där, liksom vid mötet och vid det möte som vi ska ha , finns det all anledning att fortsätta att tala om just dessa saker. Det upptar väldigt mycket tid i diskussionerna best practise-diskussioner. Vad är det som fungerar på de olika arbetsmarknaderna? får man intryck av att ett och annat land i vår omgivning har ägnat sig mer åt att försöka, som den förra socialdemokratiska regeringen gjorde här hemma, skyla över problemen genom att smussla undan personer utanför statistiken och vad det nu kan vara i stället för att ta itu med de riktiga frågorna. Det ska vi inte göra, utan vi ska se till att arbetslinjen gäller för hela . Vi kommer att göra det på olika sätt. Det är ett av de fem prioriterade områdena under ordförandeskapet. Vi kommer inte att vänta med att bädda för detta. Jag var i och diskuterade med min tjeckiska kollega med precis dessa utgångspunkter. 85 (): Min fråga går till försvarsminister . I samband med försvarsbeslutet och nedläggningen av regementet K 4 i beslutades det att utvecklingen av ett civilt test- och övningscentrum, CTÖ, i skulle utredas. Utredningen lämnade sitt förslag och har därefter remissbehandlats. gav regeringen och i uppdrag att fortsätta arbetet med att utveckla den internationella militära test-, utbildnings- och övningsverksamheten i . Ett genomförande av CTÖ i förutsätter vissa regeringsbeslut om bland annat organisationsform, verksamhetens inriktning och omfattning. Det förutsätter också Försvarsmaktens medverkan. Näringsministern svarade mig att beredningsarbetet i pågår men att man väntar på besked från Försvarsmakten. Min fråga till försvarsministern är: När kommer beskedet? 86 Försvarsminister (): Jag önskar att det vore så att regeringen på förhand kunde uttolka alla sina myndigheters alla tidsplaner. Att be mig ge ett besked om när ett besked kommer från någon annan är möjligen lite överkurs. Låt mig säga att det är så här gällande alla de fastigheter som har använts för försvarets behov tillbaka i tiden. Det är alldeles klart att vi är i en omställningsperiod vad gäller försvarets dimensionering, uppgifter och inriktning. Det innebär att en del fastigheter kan frigöras för annan verksamhet. Då är det bra om det går så fort som möjligt att överföra dem till civil verksamhet. Praktiskt är det så att Försvarsmakten avgör vilket behov man har av skjutfält, regementen eller vad det nu kan vara. Det är också så att lyder under . Löpande sker också förhandlingar mellan det verket och kommuner vad gäller enskild verksamhet som kan överföras från försvaret till annan verksamhet. är det också saneringsfrågor som komplicerar den här typen av frågor generellt. Men när det gäller den specifika frågan om när någon annan ska lämna besked till någon annan är jag rädd att jag blir svaret skyldig. 87 (): Även om försvarsministern anser att det är överkurs att ge besked till någon annan skulle försvarsministern kanske kunna uttrycka någon form av viljeinriktning när det gäller CTÖ-verksamheten och det som heter internationell militär test- och övningsverksamhet. 88 Försvarsminister (): Jag tror att det är en god princip att som man frågar får man svar. Om frågeställaren har en annan fråga än den hon egentligen ställer förutsätter jag att det kanske är bättre att ställa den fråga som hon har. Generellt är jag för att man, när Försvarsmakten inte längre ser sig ha bruk och användning av fastigheter, övningsfält, regementen, byggnader eller vad än det må vara, sedan via en förhandlingslösning så snabbt som möjligt kan överföra dessa till civil verksamhet. Just nu finns det ett antal projekt runt om i landet där kommuner, företag och enskilda är intresserade av att ta över tidigare försvarsfastigheter för att där driva civil verksamhet. Jag vill dock bara anmäla att i vissa av de här fallen kvarstår till exempel frågor om saneringar som är komplicerade och som det är dyrt att lösa ut, så det krävs att man tittar på varje fall för sig. Men generellt är jag självklart för att det går så fort som möjligt. När det gäller att bedöma när någon annan ska lämna besked till någon annan blir jag däremot svaret skyldig. 89 (): Även jag har en fråga till den populäre försvarsministern, till . Den svenska Försvarsmakten har 827 kvinnor och män i väpnad tjänst utomlands. Detta är bra. De bidrar till att skydda civilbefolkning och till att underlätta biståndsinsatser. De svenska soldaterna tjänstgör under ledning av internationella organisationer, under FN och EU som vi fullt logiskt är medlemmar i samt under Nato som vi inte fullt lika logiskt står utanför. av de svenskar som tjänstgör utomlands verkar just under Natos kommendering. träffas 26 försvarsministrar i för ett informellt möte som förväntas handla om bland annat och den framtida inriktningen för verksamheten där. Eventuella beslut som fattas i kommer direkt att påverka de svenska soldater som tjänstgör i . Min fråga till försvarsministern blir därför: Hur framför försvarsministern de svenska synpunkterna till de 26 försvarsministrar som via sitt medlemskap i kan fatta detta beslut? 90 Försvarsminister (): För det första kommer jag själv att vara med på det möte som nämnts. För det andra hade jag alldeles här i besök av Natos generalsekreterare . Vi hade en väldigt bra dialog. Man ska vara medveten om att inte är medlem, men Nato och generalsekreteraren pekar ut som Natos viktigaste partner utanför medlemskapskretsen. Det beror precis på det som frågeställaren redovisat: att deltar med både ambition och kvalitet i internationella insatser på ett sätt som kanske många Natoländer inte gör. Vi finns i Kosovo och i , och vi har höga ambitioner. Därför finns det också en beredvillighet från Nato och dess ledning att lyssna på svenska synpunkter. Man är angelägen om att vi fortsatt ska vilja delta i den sortens internationella fredsfrämjande insatser. 91 (): Jag vill framföra att jag uppskattar försvarsministerns engagemang i samverkan med Nato; det är också omvittnat från andra länder. Men jag avundas kanske inte uppdraget att försöka påverka 26 nationer utan att själv vara medlem. Jag tror att det hade varit ett nog så svårt uppdrag att vara en medlemsstat av 27. Min följdfråga är om försvarsministern kan säga någonting om att han förväntar sig att det sker en förändring på Vilniusmötet när det gäller inriktningsarbetet och och om det på det möte som kommer att äga rum i kommer att fattas något avgörande beslut som ordentligt påverkar arbetet i . 92 Försvarsminister (): Jag vill lyfta fram en sak som jag tycker är väldigt viktig, nämligen att ska ha samma tillgång till information gällande internationella insatser som medlemskretsen har. Detta har jag upprepade gånger framfört till generalsekreterare både när han var här i och när jag mötte honom i där vi för övrigt också hade ett möte om samverkan mellan vid internationella insatser. Jag har också framfört att skulle det ske någonting på grund av att inte haft full tillgång till information vid en internationell insats skulle stödet i för att deltar tillsammans med Nato till exempel i och Kosovo avsevärt riskera att skadas. Det förstår generalsekreteraren personligen. Han är också personligen engagerad i att försöka komma till rätta med detta. Vi måste ha full tillgång till information för att också kunna svara för säkerheten för de svenska män och kvinnor som deltar i internationella insatser. Det är en av de viktigaste frågorna på agenda både när det gäller och Kosovo och, generellt, när det gäller samverkan med Nato. Vi är inte medlemmar. Vi i alliansen har ett beslut om att inte ens ta upp frågan till diskussion under den här mandatperioden. Däremot måste vi tillsammans prata mer om innehåll och samverkan. Utvärdering av de långtidssjukskrivnas situation 93 (): Min fråga riktas till statsrådet . När vår regering gjorde en kursändring i arbetsmarknadspolitiken var det, tror jag, egentligen bara en grupp som var förlorare. Det var de långtidssjukskrivna. Då beslutades det om en utvärdering av deras situation. Jag skulle gärna vilja veta hur långt man har kommit i den utvärderingen och när det kan tänkas bli en förändring. 94 Arbetsmarknadsminister (): För det första har vi ändrat reglerna för arbetslöshetsförsäkringen när det gäller långtidssjukskrivna, så den saken har vi redan hanterat. För det andra kan jag berätta att regeringen faktiskt på regeringssammanträdet fattade beslut om att inrätta en försöksverksamhet mellan och Arbetsförmedlingen just för att hjälpa långtidsarbetslösa tillbaka till arbetsmarknaden så snabbt som möjligt. Försöksverksamheten kommer att omfatta 1 500 personer och sätts i gång . Poängen är att man ska kunna få den typ av extra hjälp som behövs om man har varit borta från arbetsmarknaden , vare sig man har varit långtidssjukskriven eller man har haft exempelvis sjuk- och aktivitetsersättning. Just nu går det bra även för långtidssjukskrivna på arbetsmarknaden. Det är fler som kommer tillbaka, och ohälsotalen minskar i nästan alla delar av landet. Ett av de absolut bästa länen råkar vara , vilket är mycket roligt. Där kommer väldigt många långtidssjukskrivna tillbaka till arbete. Det är väldigt glädjande. 95 (): Jag är väldigt glad över de resultaten och över det arbete som pågår. Men när vi ändrade det här ville vi ju att alla skulle få det bättre; åtminstone skulle ingen grupp få det sämre. Såvitt jag förstår finns det en liten grupp bland de långtidssjukskrivna som ännu inte har fått den förändring som behövs. Jag tänker då på många cancersjuka som länge går på strålning och så vidare och som räknar med att komma tillbaka till arbete. Jag tror alltså att det finns en sådan liten grupp. Håller ni på och tittar på den gruppen? Om inte undrar jag om ni kan tänka er att kika på det här så att något händer för den lilla grupp som, såvitt jag förstår, fortfarande kvarstår. 96 Arbetsmarknadsminister (): Frågan om arbetslöshetsförsäkringen är utlöst och hanterad bland annat i den diskussion som vi tidigare haft. När det gäller socialförsäkringsområdet i stort är det ett antal departementsskrivelser och promemorior som just nu är ute på remiss. väntas en proposition komma från . Därutöver jobbar och intensivt tillsammans för att underlätta för dem som står allra längst bort. I det avseendet är de långtidssjukskrivna en oerhört viktig grupp. Som det varit har det varit ett resursslöseri. I den sjugradiga rehabiliteringskedja som har fungerat och som Socialdemokraterna är ansvariga för är kvar i första steget sjukskrivning. Så ska vi naturligtvis inte ha det. Vi måste ha tydliga gränser, och vi måste ha ett tydligt ansvar för våra myndigheter när det gäller att samverka för att underlätta övergången tillbaka till arbete. Vi behöver också hyvla trösklarna så att de långtidssjukskrivna kan komma tillbaka och få en vettig rehabilitering. Det är bland annat därför som vi lägger mer resurser på företagshälsovården bara som ett exempel. Därmed var den sista frågan ställd. Vi tackar deltagande frågeställare och statsråd. 8 § Information från regeringen om regeringens förberedelser för ordförandeskap i EU 98 Statsrådet (): Planeringen i inför det svenska ordförandeskapet i har intensifierats . Som ni säkert vet ingår vi i den så kallade ordförandetrion tillsammans med och . Det innebär på ett sätt att vårt ordförandeskap inleds med det franska och avlutas . I slutet av den här terminen, , kommer statsministern att tillsammans med den franska presidenten och den tjeckiske statsministern att presentera trions gemensamma 18-månadersprogram för . Låt mig dock inleda med några speciella förutsättningar som kommer att prägla vårt ordförandeskap. För det första ska enligt planerna träda i kraft , och det kommer att implementeras. och kommer då att ha ansvar för att tillämpa det nya fördraget. Det innebär en rad nyheter. En permanent ordförande ska väljas för . har det roterande ordförandeskapets statsminister innehaft den uppgiften. Uppdraget för den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken ska slås samman med kommissionärens för utrikes frågor. Den höge representanten får en roll som ordförande för rådet för externa frågor, en roll som det roterande ordförandeskapets utrikesminister tidigare haft. Det nya fördraget innebär också att det blir delvis nya beslutsregler till exempel vad avser rättsliga och inrikes frågor. För det andra hålls val till . En ny kommission ska också ta vid . Vi tar alltså över precis vid med nyvalt Europaparlament som ska godkänna en ny kommission . Det här innebär att samspelet som ett ordförandeskap traditionellt har med de här två viktiga institutionerna kommer att se lite annorlunda ut eftersom de inte är spelbara på riktigt samma sätt. Jämfört med ordförandeskap 2001 kommer vi att leda ett betydligt större EU. Det finns 27 medlemsstater. Då var det 15. EU har förändrats, och det har även vår omvärld. En annan, mycket tråkig, förändrad förutsättning är de generella kraven på ökad säkerhet för den här typen av arrangemang. Det innebär att det tyvärr leder till högre kostnader än 2001. Alla de här praktiska sakerna måste vi naturligtvis ta hänsyn till när vi planerar ordförandeskapet. Vi arbetar nu för fullt tillsammans med och i ordförandetrion. Syftet med det här upplägget, som infördes , är att skapa en större kontinuitet och långsiktighet i EU-samarbetet. Tillsammans ska vi, som jag nämnde, ta fram ett 18-månadersprogram som gäller under våra tre sammanlagda ordförandeskap. Diskussionen om programmet sker , och programmet antas av ministerrådet inför det franska ordförandeskapet. Inför arbetet med det här programmet, alltså det gemensamma 18-månadersprogrammet, har lyft fram fem prioriterade områden som är särskilt viktiga för oss och som vi vill ha med. Det första området är klimat, miljö och energi. Vårt mål är att stora delar av världen ska kunna ställa sig bakom en post-Kyoto-överenskommelse som måste antas på det som är i . EU måste vara fortsatt ledande när det gäller att hejda klimatförändringarna, och vi har en unik möjlighet att visa ledarskap i den här frågan. Men det kräver att vi gör en hemläxa vi har åtagit oss och håller ihop. Vi måste leverera det vi själva har bestämt i om de bindande målsättningarna att minska växthusgasutsläppen och gå över till en mer miljövänlig energianvändning. Det kommer under detta och innebära tuffa förhandlingar beträffande bördefördelning, lagstiftning och ekonomiska incitament. Det andra området är jobb, tillväxt och konkurrenskraft. En del av det kallas för Lissabonstrategin. skulle det vara tydligt för medborgarna att det har skapats fler jobb och att tillväxten har ökat. I vår globaliserade värld måste EU gemensamt arbeta för att nå resultat på de här områdena, för de är så centrala för våra medborgares vardag. Det kräver att vi ökar vår externa öppenhet mot omvärlden, att vi vässar vårt interna regelverk och att vi skapar en än bättre fungerande intern marknad. Vi måste höja tillväxtpotentialen bland annat inom tjänstesektorn, anpassa våra välfärdssystem och göra det mer lönsamt att arbeta. Vi behöver också en modern budget. Vi måste därför enas om tydliga reformsignaler när det gäller EU:s budgetramar och framåt. Det tredje området är ett tryggare och öppnare . I den gemensamma asyl- och migrationspolitiken måste vi uppnå resultat som skapar både öppenhet och trygghet, inte bara för länderna inom EU utan också för tredjeland. Vi står inför en demografisk utmaning som innebär krav på arbetskraftsinvandring. Det måste organiseras på ett rättvist, öppet och genomskinligt sätt. Därför måste vi ena oss om regler för migranters rättigheter. Ett fjärde område, herr talman, är och relationerna med närområdet. har på svenskt initiativ givit kommissionen uppdraget att arbeta fram en europeisk Östersjöstrategi. Det här är väldigt glädjande. Det ger oss en ny möjlighet att arbeta med Östersjöfrågorna på EU-nivå. Vi vill på detta sätt stärka konkurrenskraften i regionen men också hantera de stora gränsöverskridande miljöutmaningar som står inför. Vi avser också att verka för att utveckla EU:s relationer med och att stärka och vidareutveckla den gemensamma grannskapspolitiken. Slutligen är vårt femte område EU som global aktör och fortsatt utvidgning. Vi måste stå fast vid våra åtaganden vad gäller utvidgningen. Det har varit en fantastisk framgång, och vi måste se till att dynamiken här bibehålls. Det gäller , och övriga . Ett framgångsrikt genomförande av fördraget inklusive den höge representanten och den utrikestjänst som ska inrättas kommer att skapa andra förutsättningar för EU att ha en starkare och mer samordnad roll på den globala arenan. Det är viktigt att vi kan verka för att stärka EU:s förmåga att hantera internationella kriser. De här fem områdena kommer vi att föra fram i våra diskussioner med och . Sedan vidtar arbetet med vårt eget 6-månadersprogram där vi naturligtvis kommer att vässa, specificera och hitta andra prioriteringar. För att förbereda och genomföra ordförandeskapet kommer utöver omprioriteringar att ha en budget på till sitt förfogande. Utgifterna gäller framför allt mötesverksamheten i , information och kultursatsningar och kompetensutveckling. Det är väldigt fokus på under den tiden, och det är viktigt att vi kan ta vara på möjligheterna att lyfta fram vårt kunnande, vår kultur och det som är speciellt med . En huvuduppgift för ett ordförandeland är att leda rådsmöten och arbetsgrupper på alla nivåer. Det handlar om nästan 3 000 möten. De flesta kommer att äga rum i eller , men några kommer att förläggas i ordförandelandet. Kanske ett hundratal möten handlar det om i . Av dessa är ett mindre antal informella ministermöten. De andra handlar om tjänstemannamöten, seminarier, tredjelandsmöten, konferenser och så vidare. Regeringen har fastställt att ministermötena ska förläggas i i olika orter, nämligen , , , , , och . Ambitionen har varit att sprida dem över landet så gott det går. måste man ta hänsyn till kostnader, kommunikationer, praktiska möjligheter och naturligtvis säkerhetsaspekter. Vi kommer att gå vidare med diskussioner om lokala och regionala engagemang i den här verksamheten. Vi har ett särskilt mötessekretariat som ansvarar för det praktiska genomförandet av mötena i . Regeringen är självfallet angelägen om ett gott samarbete med inför och under vårt ordförandeskap. Vi vill även försöka involvera kommuner och regioner och det civila samhället på olika sätt. Målet är förstås att många svenskar ska känna sig engagerade, involverade och kanske till och med lite stolta när leder och förhoppningsvis kan medverka till att driva många viktiga europeiska processer framåt. Vi avser, herr talman, att återkomma till med ytterligare information längre fram. 99 (): Jag vill tacka ministern för informationen. Listan på regeringens prioriterade frågor innefattar de flesta frågor, och de är väldigt vida. För mig ser det ut som att alla politikområden kan ingå, och det betyder egentligen att man inte gör någon prioritering. I vårt socialdemokratiska ordförandeskap hade vi tre prioriterade frågor, de tre E:na environment, enlargement och employment. Vårt ordförandeskap var enligt de flesta bedömare mycket lyckat, och många kommer till och med ihåg de tre E:na. När nu dessutom ska komma överens med två andra länder, varav ett är en av de större EU-medlemmarna, vore det då inte en klokare strategi att peka ut några prioriterade frågor och kanske tjata väldigt mycket om dem? Jag undrar: Är det här verkligen övertänkt av regeringen, eller kan man kanske tänka sig en annan strategi där man blir mer spetsig i ett ganska tidigt skede? Jag hör också att ministern vill involvera oppositionen. Det är ju viktigt när vi har ett EU-ordförandeskap att vi försöker prata med så enad röst som möjligt, för det gör nog större intryck på de andra medlemmarna. Jag skulle gärna vilja höra lite närmare hur ministern har tänkt sig att det ska gå till. 100 Statsrådet (): Jag delar helt omdöme om det förra svenska ordförandeskapet, 2001. Det var ett lyckat ordförandeskap som lät tala om sig, också utanför vårt lands gränser. Vi har naturligtvis vunnit en stor erfarenhet från , både när det gäller tjänstemannaorganisationen och politiska erfarenheter och misstag, som vi nu kan använda.