prot · GV09102 · 2008-04-24 00:00:00 — När den borgerliga regeringen föreslog att förmögenhetsskatten skulle slopas hade vi socialdemokrater ett bättre förslag, nämligen att man skulle sänka skatten för pensionärer. Beloppet skulle räcka till en skattesänkning på . I stället för att satsa på miljonärer ville vi satsa på pensionärer. har ledare följt oss socialdemokrater, och han föreslog en sänkning av pensionärernas skatt med . Kommer finansministern och övriga ministrar att följa oss socialdemokrater och föreslå en skattesänkning för pensionärerna i höstbudgeten? 58 Finansminister (): När den borgerliga regeringen avskaffade förmögenhetsskatten var det av samma skäl som när den socialdemokratiska regeringen avskaffade arvs- och gåvoskatten. Det var en viktig och central del för att skapa ett väl fungerande entreprenörsklimat och en väl fungerande riskkapitalfinansiering. Det är en frågeställning som har varit viktig i detta perspektiv. När det gäller pensionärerna är det tydligt att vi har ett påtagligt bekymmer med att framför allt äldre kvinnliga pensionärer har en stram ekonomisk situation. De som har en låg inkomstpension har ofta förhållandevis tuffa ekonomiska villkor. Vi har sagt att det är en frågeställning som vi vill återkomma till och då främst när det gäller de sämst ställda pensionärerna. Sedan har olika förslag rests i diskussionen. Socialdemokraterna har haft en idé och folkpartiledaren har haft en annan. Vi får naturligtvis pröva olika idéer. Inriktningen är att återkomma med ett förslag för att i första hand underlätta för de sämst ställda pensionärerna. 59 (): Jag tackar för det svaret. Det är bra att den borgerliga regeringen diskuterar de sämst ställda pensionärernas situation, men det räcker inte riktigt. Det är ju inte bara de gamla utan också de sjuka och de arbetslösa som får betala högre skatt än de som är friska och som har jobb. De får också vara med och betala högre räntor, en högre inflation, skatt på trafikförsäkringen och andra skatter som regeringen har höjt. Den moderatledda regeringen har verkligen lyckats förstöra vårt skattesystem och krångla till det ganska rejält. För oss socialdemokrater som vill ha ett likformigt skattesystem, oavsett varifrån inkomsterna kommer, är den borgerliga skattepolitiken orättvis, oansvarig och omodern. Förstår jag finansministern rätt, att ni kommer att fortsätta med den politiken? 60 Finansminister (): I går fick vi in arbetskraftsundersökningen för mars. Det visar sig att sysselsättningen har ökat med 110 000 jobb, med 34 000 jobb när det gäller ungdomar och med 53 000 jobb när det gäller utrikes födda. Vi har alltså för en mycket stark utveckling på arbetsmarknaden. Det gjorde att vi kunde summera siffrorna för hur vi mäter utanförskapet. Sedan valet ligger en nedgång med 168 000 personer i siffrorna. Det är alltså en kraftig förbättring. nämner de arbetslösa och de sjuka. De har naturligtvis fått en väsentlig förbättring genom att vi pressar tillbaka utanförskapet. Ytterst är naturligtvis grunden för politiken att vi vill förbättra den generella välfärden för alla medborgare. En del av detta och en grupp där man tydligt kan se att det finns en eftersläpning efter de socialdemokratiska regeringsåren är just de sämst ställda pensionärerna. Det är därför en fråga som vi gärna vill återkomma till. 61 (): Jag har en fråga till finansministern. har det varit en debatt om den så kallade räntesnurran och om regelverket kring bolagsskatten. har krävt förändringar i lagstiftningen. Oavsett vad man tycker i själva sakfrågan är det så klart på sin plats att en myndighet påtalar problem med lagstiftningen. Däremot har i just det här fallet gått lite längre. Man har drivit aktiv politisk opinion i frågan och så är det ju inte riktigt tänkt att myndigheter ska agera och framför allt har man i någon form av protestaktion upphört att driva mål mot företag som mer eller mindre tillämpar den här metoden på ett felaktigt sätt. Så är det inte heller tänkt att det ska vara. Ifall en myndighet inte gillar lagarna har den fortfarande en skyldighet att sköta sitt arbete. Jag skulle därför vilja fråga finansministern dels hur han ser på frågan, dels om han ämnar vidta några åtgärder för att korrigera när det gäller nämnda problem. 62 Finansminister (): Jag delar engagemang när det gäller att säkerställa att vi får in våra skatter. Det är centralt att vi från sida och från regeringens sida löpande driver verksamheten så att vi kan hålla låga skattesatser och därigenom förhindra skatteundandragande. Det är bara någon vecka sedan vi till lämnade en skrivelse där vi har skärpt regelverket kring hur man hanterar handelsbolag och fastigheter. Detta är oerhört viktigt eftersom det är en begränsning som ska säkra en förstärkning av skattebasen på bolagsskatteområdet med . Det här är naturligtvis ett arbete som kan behöva bedrivas också på andra områden. Jag har noterat att Näringslivets Skattedelegation har gjort bedömningen att de här räntesnurrorna rimligen kan hanteras med den skatteflyktsparagraf vi har. När det gäller i vilken utsträckning vi behöver vidare följa frågan för att säkerställa att man inte utnyttjar regelverket för att komma undan skatt kan jag bara säga att vi naturligtvis kommer att följa frågan mycket noga och vidta de åtgärder som är och visar sig vara nödvändiga. 63 (): Jag tackar finansministern så mycket för svaret. Men vad gäller skattemyndighetens agerande i sammanhanget att de aktivt driver opinion i frågan och att de i någon form av protestaktion har valt att inte driva mål där bolag mer eller mindre har begått felaktigheter avser man inte att vidta åtgärder för att skattemyndigheten ska börja sköta sitt arbete. 64 Finansminister (): Jag delar inte riktigt värdering av arbete här. är en självständig myndighet som utifrån lagstiftningen ska agera så att vi får in skatterna. Jag uppfattar inte att de vare sig har gjort en protestaktion eller har bedrivit en politisk argumentation för en särskild förändring här. Jag kan notera att andra jurister har gjort bedömningen att förfarandet med räntesnurror rimligen borde falla under generalklausulen mot skattefusk. Om vi behöver göra andra förändringar för att säkerställa att man inte kan använda den här typen av upplägg får vi nogsamt pröva dem så att vi kan säkra att de i så fall är väl fungerande och får den effekt vi önskar. är och ska vara en självständig myndighet. Det är inte så med vår förvaltningspolitik att jag ska stå i talarstol och delge dem vilka mål de ska driva, utan den bedömningen måste de göra. 65 (): De svenska kommunerna har byggt upp en väldigt stor allmännytta i utifrån att bostäderna ska ha låga hyror och att det ska vara självkostnadspris. På det viset har man dessutom kunnat reglera hyresmarknaden, vilket har gjort att man inte kunnat ta ut marknadshyror för våra bostäder. Det har varit en framgångsrik politik. Detta hotas nu dels av en utredning som kom på regeringens bord och som handlar om införandet av marknadshyror för våra bostäder i , dels av att framför allt i den här staden borgerliga politiker gör allt de kan för att sälja ut allmännyttiga bostäder. Därigenom vill de naturligtvis att de som köper de här allmännyttiga bostäderna, de privata fastighetsägarna, ska kunna få marknadshyror så att de kan kapitalisera sina kostnader när de köper de allmännyttiga bostäderna. Därför är min fråga till : Är det så, statsrådet , att den utredning som lagts fram förpassas till papperskorgen det har gjorts en del uttalanden i den riktningen eller vill införa marknadshyror? 66 Statsrådet (): Jag reagerar något på den digitala frågeställningen om att antingen förpassa utredningen till papperskorgen eller också införa någonting som kallar för marknadshyror. Sanningen är att tillsatte en utredning för att se om nuvarande svensk bostadspolitik är förenlig med EG:s lagstiftning, som vi själva står bakom. Den utredningen gav vi tilläggsdirektiv eftersom den hade en något märklig inriktning. Den skulle bara se om det fanns sådana hot. Vad vi gjorde var att vi sade att man skulle komma med förslag som är sådana att hoten avvärjs. I det andra fallet sade vi att vi inte vill ha så kallad social housing utan att vi vill ha en annan typ av lösning. Jag kan försäkra, , att den här regeringen icke har för avsikt att införa marknadshyror, och utredningen föreslår inte heller det. Det finns hot mot hyresrätten. Det beror på att den inte är tillräckligt attraktiv för dem som vi förväntar oss ska tillhandahålla hyresrätter, nämligen de som ska investera sina pengar i dem. I stället omvandlar man hyresrätter till bostadsrätter. Vi måste åstadkomma en förändring som gör att flera vill investera i hyresrätter och att man inte säljer dem till sina hyresgäster så att det blir bostadsrätter utan fortsätter att förvalta dem. Så sker inte . Det finns ett stort behov av att reformera på detta område. 67 (): Det är faktiskt så att själv ändrade i utredningens direktiv och tog bort det som handlade om att allmännyttiga bostadsföretag ska följa en långsiktig självkostnadsprincip. Det var det som skapade utrymme för att diskutera alternativa förslag om marknadshyror. Det är som har skapat förutsättningarna för denna utredning, som handlar om att införa marknadshyror. Man tar det stegvis, . Men blir det ganska höga hyror. Det gäller inte bara bostadsrätter när man säljer från den borgerliga majoriteten här i . kommer man att sälja 5 000 lägenheter i och i och därefter gå vidare och sälja ytterligare 15 000 allmännyttans lägenheter i till privata fastighetsägare. Det är i de områden där hyresgästerna själva inte vill bilda bostadsrätt utan vill fortsätta att ha en låg hyra på sin bostad. 68 Statsrådet (): Ryktet om hyresrättens död är betydligt överdrivet. Vi har ca 4,4 miljoner bostäder i , 2 miljoner av dem upplåts med hyresrätt, 1,7 miljoner finns i flerbostadshus, hälften av dem ägs av allmännyttan. Vi konstaterar att i har det byggts ungefär hälften så mycket bostäder som i våra grannländer. Därför har vi ett gigantiskt problem med bostadsbrist. Det är det som ligger bakom behovet av att reformera det hela. Det kommer alltså inte att införas marknadshyror i . Vi fick denna utredning på regeringens bord . går den på remiss, brett, och vi ska ha en diskussion om detta tillsammans med alla intressenter, inte bara med dem som finns på bostadshyresmarknaden utan mycket bredare. Min ambition är att tillsammans med hyresgäströrelsen, fastighetsägarna och de allmännyttiga bostadsföretagen hitta en svensk modell som vi sedan ska driva gentemot Europeiska unionen. Det är så vi brukar lösa frågor i . Vi ska hitta bredast möjliga lösning på detta som gör att det kommer att byggas fler hyresrätter och att fler är beredda att förvalta och upplåta sina hus som hyresrätt. 69 (): Jag har en fråga till handelsminister . I de pågående WTO-förhandlingarna har 20 av EU:s jordbruksministrar protesterat mot de långtgående eftergifterna i förhandlingarna på jordbruksområdet. går förhandlingarna inom icke-agrikulturella sidan, så kallad Nama, trögt. EU har mycket ringa framgång på den sidan. De vinster som man eventuellt skulle kunna göra på Namasidan ser ut att absolut inte uppväga de förluster man gör på jordbrukssidan. Vår stora handelspartner är mycket återhållsamt på jordbrukssidan, och EU är pådrivande. Vad tänker handelsministern göra för att EU, och framför allt , ska få ett balanserat Dohaavtal där vi inte riskerar att få någonting på Namasidan men står som en av de stora förlorarna på jordbrukssidan? Hur ser handelsministern på avvägningen mellan dessa två områden? 70 Statsrådet (): Tack för en oerhört intressant fråga! Det här är ett område som jag lever med som handelsminister. var jag i kontakt med kommissionären i just den här frågan. Det är problem i förhandlingarna, det ska vi inte sticka under stol med. Det finns fler och fler protektionistiska länder inom EU som ifrågasätter om vi över huvud taget kommer att få ut någonting. vet vi att de liberala medlemsländerna som , , och behöver samla sig mycket tydligare och ställa tydligare krav på sin del av Nama. Vi gör det, och vi har ständiga inspel till kommissionären och litar på att han också för vår röst här. Det vi ser just nu är att man på jordbrukssidan har fått igenom ganska bra delar. Man får vara nöjd. I en förhandling kommer det alltid att vara en kompromiss, men man är åtminstone nöjd. Inom Nama återstår mycket. 71 (): Det var väl ungefär vad jag kunde förvänta mig för svar. Man är nu mitt uppe i förhandlingarna. I dagens livsmedelskris med de stigande globala priserna och minskade lagren är det fler och fler länder som inför exportrestriktioner och exportförbud. Det förvärrar situationen framför allt för de fattigaste länderna. Vad tänker handelsministern göra i WTO för att se till att man tar bort exportrestriktionerna? Man har varit väldigt ivrig på att ta bort exportsubventioner och importtullar. 72 Statsrådet (): En ökad frihandel är det enskilt viktigaste verktyget för att motverka livsmedelskrisen. Det är få marknader som är så sönderreglerade som just den här marknaden. Vi kan också ställa oss frågan: Vad betyder detta egentligen? Det finns också en positiv sida. Varför har vi en livsmedelskris? Jo, därför att fler och fler länder i världen har råd att äta mer mat. Det är ytterligare ett gott argument för att slutföra Doharundan för att kunna ha mycket mer frihandel, för att kunna riva handelshinder, för att kunna riva tullar och för att kunna bedriva mycket större export. Det har aldrig varit så viktigt som att vi verkligen lyckas med att slutföra Doharundan. Vi stöder kommissionen i detta och ser också en annan viktig del. Det är att de fattiga länderna här har en chans till egen utveckling genom att kunna börja odla sin egen mark. 73 (): Finansminister brukar med all rätt tala väl om ekonomiska styrmedel som ett kostnadseffektivt sätt att minska våra klimatutsläpp. Där ser jag framför allt koldioxidskatten och handeln med utsläppsrätter som de främsta. Men de omfattar inte alla sektorer. , , räknar med att djuruppfödningen i världen står för av klimatpåverkan, alltså till och med mer än transportsektorn. Det är inte bara utsläpp från energianvändningen i produktionskedjan utan också koldioxidutsläpp från avskogning för foderodling och bete. Det är metan från idisslande djurs matsmältning och lustgas från gödsel. Där har vi egentligen inga ekonomiska styrmedel. Därför skulle jag vilja fråga finansministern om han ser något behov av ekonomiska styrmedel för att minska klimatpåverkan från djuruppfödningen. 74 Finansminister (): Jag tackar för frågan. Arbetet med att begränsa klimatutsläppen är naturligtvis av stor och avgörande betydelse för vår förmåga att möta klimathotet. Om vi gör det på ett klokt sätt med hjälp av ekonomiska styrmedel är kostnaderna för samhällsekonomin att betrakta som försumbara eller mycket ringa, särskilt om vi gör detta . har varit tidigt ute med koldioxidskatter och relativt hög beskattning på olika typer av utsläpp. Det har naturligtvis varit positivt. Vi har begränsat utsläppen inom de flesta sektorer. Jag vet att det inom jordbruksområdet sker ett rätt omfattande arbete för att förbättra situationen på det här området. Vi kommer att presentera en klimatproposition. Den kommer att innehålla en bred översyn över de olika styrmedel som kan behöva användas. I samband med det kommer vi att återkomma även i denna fråga. 75 (): Skulle man kunna få en liten förhandstitt på vad det skulle kunna innehålla, om det finns några styrmedel för djuruppfödningen? Trots allt är det en sektor som står för av klimatpåverkan. Då är det viktigt att vi inte blundar för det. Jag säger inte att det är en lätt fråga. Det är lättare när det gäller koldioxidutsläpp som är väldigt lätt relaterade till exempelvis användningen av fossila bränslen. Här är det mycket diffusare utsläpp av olika slag. Men på något sätt, oavsett om det handlar om skatter i produktionsledet eller i skatter konsumtionsledet, tror jag att det finns en framkomlig väg att använda ekonomiska styrmedel för att komma åt även den här sektorns utsläpp på ett kostnadseffektivt sätt. Jag tror att vi ändå är överens om att det är bra att vi kan använda så kostnadseffektiva verktyg som möjligt för att minska våra klimatproblem. 76 Finansminister (): ska man i och för sig alltid vara medveten om att utgångspunkten är att inte kan lösa de här problemen självt. Inte minst skulle det vara avgörande att vi kunde få en bred politisk förändring i världen. Det faktum att man i den amerikanska presidentvalskampanjen diskuterat att sänka bensinskatten och till och med att inte ha någon bensinskatt är i det avseendet naturligtvis väldigt bekymmersamt. Jag vet att jordbruket har gjort åtaganden att minska sin miljöpåverkan. I detta ligger också att vi måste beakta att det är en sektor, både jord- och skogsbruk, som i sig bidrar till att har en bra klimatpolitik. Vilka styrmedel vi ska använda, om man ska använda olika typer av regleringar eller om man bör använda sig av andra åtaganden, stöd eller skatter får vi återkomma till i samband med klimatpropositionen . Jag kan tyvärr inte ge något förhandsbesked på den punkten. Lissabonfördraget och den svenska arbetsrätten 77 (): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . ska diskutera och godkänna det nya , det som kallas Lissabonfördraget. förs en debatt där vissa vill att ett svenskt godkännande ska villkoras med att konsekvenserna för den svenska arbetsrätten av den så kallade Lavaldomen ska vara klarlagda och åtgärdade innan ett godkännande av fördraget kan ske. Jag uppfattar att Lissabonfördraget bekräftar och till och med förstärker fackliga och sociala rättigheter i . Därför vill jag fråga statsrådet hur hon ser på kopplingen mellan Lavaldomen och ett godkännande av fördraget. 78 Statsrådet (): Tack för frågan. Det är bra att den kommer upp. Jag menar att det är olyckligt att man blandar ihop de två frågorna och tar Lavaldomen och allt som diskuteras kring den som gisslan inför en eventuell ratificering av Lissabonfördraget. Vi har en process här i . Vi har en särskild statlig utredare, , som ska titta på detta. Det förs en diskussion mellan arbetsmarknadens parter kring detta. Regeringens bedömning är att den svenska arbetsmarknadsmodellen kan behållas. håller man på att titta på utredningen och om det eventuellt krävs justeringar eller komplement till exempel när det gäller utstationeringsdirektivet. Jag menar att det nya fördraget stärker arbetstagares rättigheter. Man skriver in kollektivavtal och rätten till konfliktåtgärder. Eftersom det står i stadgan för grundläggande rättigheter och blir det juridiskt bindande. Det finns också tillägg som säger att man ska ta hänsyn till olika länders arbetsmarknadsmässiga traditioner. Den nuvarande domen är antagen med nuvarande regelverk och följer . Att ställa de sakerna mot varandra som en gisslan menar jag är mycket olyckligt. 79 (): Tack så mycket för det klargörande svaret. Den uppflammande debatten med anledning av Lavaldomen i relation till Lissabonfördraget har det goda med sig att debatten kommer i gång. Det är annars risk att Lissabonfördragets ratifikation med godkännande i inte får tillräcklig uppmärksamhet. Därför vill jag fylla på med en fråga om vad regeringen och statsrådet avser att göra och om man har några särskilda tankar. Hur ska man få ut debatten brett om alla de möjligheter som det nya fördraget innebär för samarbetet i inte bara fackligt och socialt utan också på många andra områden? 80 Statsrådet (): Tack för frågan. Regeringen precis som ledamöterna i riksdag som ska ratificera fördraget har ett ansvar att föra ut debatten så mycket som möjligt. Jag ska göra min del av det hela. Jag har rest runt hela landet och försöker prata om frågan vid olika typer av lunchmöten som allmänheten bjuds in till. Det är förvånansvärt högt deltagande på de mötena. Det är också en mängd olika seminarier, besök på skolor och föreningar, och så vidare, där man tar upp den här frågan. Lissabonfördraget finns också på regeringens uppdrag i en pocketversion som alla ledamöter kan läsa hemma och begrunda inför ratificeringen . Men naturligtvis har också alla ledamöter i ansvar att försöka sprida och initiera debatt och diskussion kring frågan. Jag menar att det vore väldigt olyckligt om det skulle bli ett nej till Lissabonfördraget på grund av ett missförstånd eller på grund av att man håller en annan viktig process gisslan och att det därigenom skulle vara som stjälpte detta fördrag som kommer att vara bra för och . 81 (): Jag vill ställa en fråga till om den utredning som kom , Allmännyttans villkor och förutsättningar. Utredningen föreslår två alternativa förslag. Jag vill bara konstatera att det får stora konsekvenser för den svenska bostadspolitiken oavsett vilken av modellerna man skulle tycka vore bra. Vi vet att den svenska bostadspolitiken har varit framgångsrik. Den har värnat allas rätt till en god bostad till en rimlig kostnad. Det sociala ansvaret har funnits. Risken är nu uppenbar att det kan raseras och att allmännyttan i sin helhet kommer att avskaffas. sade till att det inte skulle bli marknadshyra. I så fall är utredningen inte mycket att skicka på remiss. Det stora i detta är det så kallade efterfrågepåslaget. Jag vill fråga varför vi ska ta fram en ny svensk modell. Bruksvärdessystemet har varit framgångsrikt. Vad är det för fel på det? 82 Statsrådet (): Jag vet inte vilka kriterier som har för framgång. Hur framgångsrikt är det för de 230 000 personer som står i bostadskön i ? Hur framgångsrikt är det för de 62 kommuner som anmälde stor bostadsbrist? Det har under den senaste mandatperioden ökat så att det var 122 kommuner som anmälde bostadsbrist. Det var ytterligare 58 kommuner som anmälde allvarlig bostadsbrist där de har jobb. Bostadspolitiken är oerhört viktig för att jobbpolitiken som den här regeringen mycket framgångsrikt har drivit ska kunna fungera. Då kan vi inte sitta stillatigande och tycka att det är framgångsrikt när vi har 230 000 människor i kö bara här i . kommer det att hända som jag nämnde tidigare i svaret till . Utredningen går ut på remiss, och då får alla yttra sig om den. Det finns två förslag i utredningen. Det finns också ett tredje förslag som Kommuner och Landsting står för. Det är ett intressant förslag som jag vill titta närmare på för att se om det är möjligt att lägga det till grund för vad jag kallar för en svensk lösning. 83 (): Det låter förhoppningsfullt för SKL. Det var mycket kritiskt till utredningens förslag. Det byggs inte hyresrätter. Det byggs bostäder. Men när det gäller hyresrätter byggs de inte alls i den utsträckning som behövs. Hyresrätten är oerhört viktig för att vi ska ha den rörlighet som krävs på en rörlig arbetsmarknad. Jag vet att är en vän av ägarlägenheter. Om det inte byggs hyresrätter och man inte håller en rimlig nivå på hyrorna kommer segregationen att öka. Det kommer inte att byggas hyresrätter i någon större utsträckning, och vi kommer att få problem för de människor som har behov av en rimlig bostad. Jag vill ställa en fråga till . Om man gör en förändring i systemet och inför någon typ av marknadshyror fastän har förnekat det kommer det att påverka besittningsskyddet? 84 Statsrådet (): Jag får försöka att återigen tala om för att det inte kommer att genomföras några förändringar förrän vi har haft en bred remissomgång och fått in synpunkter från alla tänkbara intressenter om hur förslagen i utredningen påverkar bostadsmarknaden. Jag kan försäkra att vi kristdemokrater och hela regeringen har gått i bräschen för att ta bort det hot som har funnits för människor som bor i egnahem att de inte ska ha råd att bo kvar på grund av att fastighetsskatten steg . Skulle vi nu införa ett nytt hot för personer som bor i hyreslägenheter så att de skulle få uppleva samma hot? kan vara försäkrad om att så inte kommer att ske. Vi ska nu titta på utredningen. Jag vill också titta noga på SKL-förslaget.