prot · GV09131 · 2008-06-18 00:00:00 — Det var mycket viktigare än att jaga de här stora drakarna, som gör upplägg som inte ens vår skattelagstiftning kan komma åt. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi ser över skatteflyktslagen så att den inte blir totalt tandlös. Det är också viktigt att man efterkommer många krav som finns , till exempel ute i byggbranschen. Det handlar om att ska få göra oanmälda arbetsplatsbesök, att man utvidgar möjligheten att ha personalliggare så att fler branscher omfattas än . Det finns en lång rad förslag som har drivit i många olika sammanhang och tagit upp här i kammaren. Jag vet att jag använder lite för mycket tid. Men jag måste också notera att alliansen sjunger likformighetens lov i betänkandet om redovisning av skatteutgifter. Där har vi en gemensam reservation, Socialdemokraterna, , där vi kritiserar den nyordning, skulle jag vilja säga, som vi har i dagens skattepolitik. Den nuvarande borgerliga regeringen har egentligen infört en helt ny struktur med mycket selektiva lösningar. Man går ifrån generella lösningar. Vi tycker att detta är mycket olyckligt. Jag kommer att återkomma till det i replikskiftena. Med det yrkar jag bifall till reservation 1 i SkU32. 60 (): Jag hade tänkt mig ett lite fluffigare stuk på mitt inlägg än tidigare talare. Det är trots allt inte en regelrätt vårbudget vi har att göra med, utan det är riktlinjer för den ekonomiska politiken och som bonus en redovisning av skatteutgifter. Därför tänkte jag försöka hålla mig på ett lite mer principiellt eller möjligtvis fluffigt plan. Ett skattesystem ska uppfylla många mål. mål är att vi genom skatter ska ta in de pengar vi behöver för att finansiera den gemensamma välfärden på ett rättvist och rättssäkert sätt. Människor ska betala efter bärkraft, och vi ska så långt som möjligt undvika oönskade snedvridningar av ekonomin. Skattesystemet ska vara enkelt att förstå och svårt att fuska med. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor kan vi också få in de kostnader som inte syns i priset, för att på så sätt styra konsumtionen i en mer hållbar riktning. Det här är många mål, och de är inte alltid helt lätta att förena. Om vi bara skulle satsa på det som är enkelt och inte ger några snedvridningar skulle vi ha en skatt som är en klumpsumma, lika stor för alla människor, oavsett hur mycket eller lite de tjänar. Men det säger sig självt att det skulle ge orimliga fördelningskonsekvenser. Därför förespråkar vi i stället en solidarisk och progressiv inkomstbeskattning där den som tjänar mycket också betalar en högre procentsats. Det är tack och lov ingenting som är så kontroversiellt, åtminstone inte i retoriken. Däremot ser man hur regeringen i praktiken frångår det här. Ta till exempel fastighetsskatten, som faktiskt förblir en fastighetsskatt även om man kallar den för avgift! Genom den nya konstruktionen blir det så att den som är förmögen och har ett dyrt hus till och med betalar en lägre procentsats än den som har ett mindre värdefullt hus. Det är långt ifrån den solidariska progressiva beskattning som vi förespråkar. Gränsen mellan att styra och att snedvrida är också väldigt intressant. Egentligen är tanken med en fri marknadsekonomi att säljare och köpare kommer överens om ett pris som speglar dels hur högt köparen värderar varan, dels kostnaderna för att producera den. Det är då vi har den här magiska osynliga handen, som med hjälp av prissignalen styr marknaden till rätta, så att ekonomins begränsade resurser används där de gör mest nytta. Om då vi politiker kommer och lägger på skatter som förändrar relativpriserna mellan varorna uppstår en snedvridning där människor handlar på ett annat och mindre optimalt sätt än vad de annars skulle göra. Jag ska ta ett väldigt pedagogiskt men banalt exempel. Anta att regeringen får för sig att vi ska ha högre skatt på röda byxor än på blå! Det kan ligga politiska värderingar i det, eller så är det bara något infall. Men anta i alla fall det! Det innebär att en människa som egentligen tycker bättre om röda byxor köper blå byxor och går runt och är missnöjd. Det är väldigt korkat. Alltså är det bättre med likformiga skatter som inte snedvrider människors beslut. Det är typ nationalekonomi A i ett nötskal eller något sådant. Men det resonemanget förutsätter en väl fungerande marknad där alla kostnader verkligen syns i priset, och så är det . Miljöproblem är ett skolexempel på en externalitet eller en form av marknadsmisslyckande, om man så vill. Det är egentligen en form av snedvridning, skulle man kunna säga. För den här externaliteten uppstår när vi har kostnader som inte syns i priset. På en fri marknad är det ju inte någon som bakar in kostnaden för miljöförstöring i priset på till exempel bensin, utan kostnaden för klimatförändringen får helt enkelt någon annan betala, typ den som drabbas. Då funkar ju inte den här prissignalen som den ska göra enligt läroböckerna, och den osynliga handen slinter. Det är därför man faktiskt kan minska snedvridningen genom rätt använda skatter. Genom en koldioxidskatt på bensinen bakar man in den här kostnaden för klimatförändringarna i priset. Då funkar prissignalen och den osynliga handen, och allting blir bra i korthet. I praktiken är det förstås inte det lättaste att uppskatta hur hög den här miljökostnaden är det förstår man ju. Men det är inte helt orimligt att anta att det troligtvis blir bättre om man i alla fall försöker göra en uppskattning än om man, som , låtsas att miljökostnaden är noll. Eller jag ska inte säga inte som . Vi har tack och lov koldioxidskatt, och regeringen har faktiskt höjt den lite grann. Det är inte ett jättestort steg, men det är åt rätt håll. Och det är bra. För jag tror att det här är ett verktyg som vi behöver använda. Men då måste vi också vara beredda att använda det så att vi når målen och inte bara som symbolpolitik. Nåväl, vad jag vill komma till, även om det kanske var lite svävande och inte helt pedagogiskt är att när vi säger att vi vill styra folks produktions- och konsumtionsmönster handlar det inte bara om politisk klåfingrighet, att tala om för folk om de ska ha röda eller blå byxor. Det handlar snarare om att minska en snedvridning som uppstår när marknaden inte funkar som den ska. Därmed är det inte sagt att alla skatteskillnader är lika välmotiverade. Regeringen har under sina genomfört en hel del olika former av skattenedsättningar och undantag, vad gäller både skatter och sociala avgifter, som verkligen aktualiserar frågan om styrning och snedvridning. Minskar vi eller ökar vi snedvridningen om en arbetsgivare får betala olika socialavgifter beroende på den anställdes ålder? Minskar vi eller ökar vi snedvridningen om en person får betala olika skatt beroende på om personen köper hushållstjänster eller andra tjänster? Jag vet att det inte är riktigt så enkelt som det här. Det är klart att man kan tycka att en person som har en svag ställning på arbetsmarknaden kan behöva en liten puff i form av att det blir billigare att anställa just den personen. Men innebär det att det är så klyftigt att klumpa ihop alla ungdomar och alla seniorer i en enda stor rabattklump, oavsett vad de har för ställning på arbetsmarknaden och förutsättningar i övrigt? Och är det nödvändigtvis bättre att anställa 65-åringen än 55-åringen för samhället? Vad är poängen med att uppmuntra människor att köpa just hushållstjänster jämfört med andra tjänster som de kanske hellre vill ha? Jag är medveten om att regeringen brukar trycka på sysselsättningseffekterna av det här. Men vad skulle hända om man i stället använde de här pengarna till andra satsningar? Vad vet jag, kanske sänkta arbetsgivaravgifter generellt? För en regering som i alla fall delvis kallar sig liberal, även om den senaste tidens FRA-fråga kanske har fått en del att tvivla, måste det kännas knepigt att gå in och styra människors val på det här sättet. Och för en regering som säger sig värna företagen måste det ändå kännas lite knepigt att skapa så mycket ökat krångel. Hur skulle det vara om man i stället försökte satsa på ett generellt gott företagsklimat, inte bara för vissa kategorier? Det här blev långt. Det blev kanske inte jättepedagogiskt , och det blev kanske lite fluffigt. Jag förstår om det kanske är lite svårt att se kopplingen till vardagen. Men jag är övertygad om en sak. Om vi har ett bra skattesystem som är enkelt att förstå och som människor kan acceptera minskar skattefusket. Det gör att vi får större förutsättningar att finansiera den gemensamma välfärd som vi faktiskt vill ha. Jag är också övertygad om att rätt använda miljöskatter kan vara ett nog så viktigt verktyg i arbetet mot klimatförändringarna. Och en bra gemensam välfärd och en bra miljö gör skillnad i vardagen. Med det sagt, fru talman, vill jag yrka bifall till reservationen. 61 (): Jag ska börja med att yrka bifall till förslagen i båda de här ärendena. Jag yrkar avslag på reservationerna. Jag kan också inleda med att något kommentera vad sade angående finansministrars närvaro vid de här skatterundorna i anslutning till den ekonomiska debatten. Det skulle naturligtvis i och för sig ha varit trevligt om finansministern efter att ha suttit här hade kunnat stanna också på skatterundan, inte minst mot bakgrund av att han har haft, vilket vi alla har kunnat lyssna till, en förmåga att på ett väldigt fint sätt beskriva regeringens politik, även på skatteområdet. är det så, , att jag har följt de här debatterna i under tror jag alla år jag har suttit här. Jag har kunnat notera att oavsett om finansministern har hetat , eller har aldrig någon finansminister haft ork att sitta kvar och lyssna på ytterligare en runda. I det avseendet skiljer sig inte från någon av de tidigare finansministrarna. Men jag tror aldrig att någonsin har klagat på att de socialdemokratiska finansministrarna har lämnat skatterundan. är i en god cirkel . har en väldigt gynnsam trend. Fler i arbete har givit högre skatteinkomster. Färre i utanförskap ger minskade utgifter. De offentliga finanserna blir stabila. Det är den trend som vi har befunnit oss i. Jobbskatteavdraget har gjort det lönsammare att arbeta, och det blir också lönsammare att gå från bidrag till arbete. Pensionerna kan skrivas upp snabbare när fler går från bidrag till arbete och inkomstindex i samhället stiger. Människor mår bra när de arbetar. De blir friare, modigare, kreativare, tryggare och mer attraktiva på arbetsmarknaden. Det är den goda trenden som befinner sig i med alliansregeringen. Trenden är också sådan att skattetrycket i minskar bit för bit. Landet med världens högsta skatt, åtminstone bland de utvecklade länderna, får nu ett successivt lägre skattetryck. har , som var det land som låg närmast det höga skattetrycket i , passerats. har ett högre skattetryck än , trots att även skattetryck går ned. pekade helt riktigt på det intressanta fenomenet att vi har en statsminister som 2010 fyller och att kanske just det året har det svenska skattetrycket gått ned till 45. Oavsett om det sker precis att de två linjerna möts kan vi vara helt säkra på att om statsministern heter och det svenska skattetrycket kommer att befinna sig runt 45 kommer de linjerna att mötas. Men, , det finns en intressantare sak i det avseendet. Vi har en oppositionsledare som heter . kommer hon att vara . Möjligen är det en målsättning från Socialdemokraternas sida att ålder, om hon skulle bli statsminister, ska möta ett skattetryck som ligger på nivån där hon då befinner sig, det vill säga . Det är inte en siffra som är orimlig utifrån socialdemokratisk skattepolitisk synpunkt. Vad vi med säkerhet vet är att skulle vi få en socialdemokratisk regering, särskilt om den ska samverka med , får vi en veritabel skattechock. Då kommer skattetrycket att stiga kraftigt. Jag tycker att eller andra här ska tala om lite tydligare hur det är med jobbskatteavdraget. Ska det avskaffas helt eller till delar? Ska ni säga definitivt nej inte bara till det ni sade nej till senast när jobbskatteavdragets del två kom utan också nej till de skattesänkningar som regeringen nu planerar? Då handlar det om att ni ska gå till val på att säga att vanliga människor som befinner sig med inkomster mellan ska få en skattehöjning i storleksordningen . Är det det budskapet ni ska ge beträffande jobbskatteavdraget i den kommande valrörelsen? Därutöver vet vi, och det framgick med önskvärd tydlighet från vad sade, att ni kommer att avskaffa skattereduktionen för hushållsnära tjänster. Därmed gör ni det svårare för människor att klara kombinationen arbete, fritid och arbete i hemmet. slår ni på arbetsmarknaden ut stora grupper som har funnit sin försörjning tack vare att dessa tidigare svarta tjänster har kunnat bli vita. Det är fler som har fått arbete. En annan sak som är väldigt åskådlig nu för vad Socialdemokraterna egentligen står för är fastighetsskatten. Vi kan visa på när de nya taxeringsvärdena kommer vad det gamla systemet som Socialdemokraterna stod för och som de än så länge inte har presenterat något alternativ till kan leda till för veritabel skattechock ute i landet, naturligtvis framför allt i de områden där man har höga taxeringsvärden. var inne på att de höjda taxeringsvärdena spelar roll nu i områden där man har lägre taxeringsvärden. Men vet väldigt väl att regeringen och sänkte fastighetsskattesatsen från till . Så den höjningen är också parerad. Det gör att en av de allra viktigaste skatter som var i valrörelsen , nämligen den oförutsägbara fastighetsskatten som kunde anta i stort sett vilka värden som helst beroende på om grannen hade kunnat sälja sin bostad till ett bra pris, har fått en utformning som gör att var och en kan planera sin ekonomi med utgångspunkt från de nya reglerna. Vad är det som Socialdemokraterna och vänsterpartierna eftersträvar här? Är det en återgång till det tidigare systemet som skulle ge de här kraftiga skattehöjningarna till vanliga människor så fort de så kallade taxeringsvärdena har höjts? Ytterligare en skatt som Socialdemokraterna säger att de ska införa är förmögenhetsskatten. Vill ni då ha ett system som innebär att människor ska uppmuntras att fortsätta att placera sina pengar utomlands i länder som inte har någon förmögenhetsskatt? Hur tänker ni om ni ska införa en förmögenhetsskatt i relation till att ni själva avskaffade arvs- och gåvobeskattningen som väl i sig nästan är en förutsättning om man har en förmögenhetsskatt? På det här viset kan man se på område efter område inom skattepolitiken att en ny regering planerar en skattechock. En ny regering tänker kraftigt höja skattetrycket när övriga länder i vår omvärld nu konkurrerar med om att försöka sänka skattetrycket. har kommit in i den positiva trenden att vi sänker skatterna bit för bit. Men vi gör det med stabila statsfinanser, och vi gör det på ett sådant sätt att vi kan stärka kvaliteten i de välfärdstjänster som människor i hög grad efterfrågar. Jag tycker att Socialdemokraterna borde betänka väldigt mycket om deras politik verkligen ska vara att gå till val på höjda skatter . Vi som företräder alliansen ser med oro på en sådan skattechock i samhället om det skulle bli verklighet. Men vi är övertygade om, och det tror jag att större delen av svenska folket också är, att man inte kommer att acceptera ett sådant program inför valet . Man kommer att tycka att ett program som har inneburit höjda skatteinkomster på grund av en förändrad ekonomisk politik och som har omfattat skattesänkningar som har kunnat finansieras genom att fler är i arbete och färre i utanförskap är den stabila grunden för in . 62 () replik: är en bra representant för den borgerliga politiken, för han redovisar väldigt tydligt att det stora programmet är att sänka skatterna och få ned skattenivån. Det finns inget stopp efter heller, utan ni ska fortsätta att sänka skatten. Därmed har ni på ett väldigt tydligt sätt visat på det systemskifte som vi visste skulle komma med en borgerlig regering efter det senaste valet. Detta förnekade ni dock i valrörelsen. Men det är det som händer nu systemförändringen går raskt framåt, utifrån borgerlig utgångspunkt. Det är det vi reagerar mot. Även om ni, som jag sade i min inledning i utskottsbetänkandet, påstår att ni håller fast vid skattereformen bryter ni upp den. Jag fick nu väldigt tydligt bekräftat av att det är på det viset. Det finns ingen koppling till välfärdens finansiering. Det finns ingen koppling till vad som kan komma att hända i en kommande lågkonjunktur när en halv miljon människor inte längre har någon a-kassa. Det finns inte heller någon koppling till vad som händer , när vi vet att välfärden har stora kostnader med tanke på hur allt fler blir allt äldre. Vi vet att den kommunala sektorn och landstingssektorn kommer att ha stora kostnader framöver som måste finansieras antingen via skatter eller via avgifter om vi ska ha en välfärd av den modell vi har i . Det är alltså väldigt tydliga besked på den punkten ingen koppling till välfärden men gärna skattesänkningar på område efter område. Vi kommer att återkomma från Socialdemokraterna och redovisa inför nästa val hur vår skattepolitik kommer att se ut. kan vara lugn. 63 () replik: Jag tror att det är väldigt angeläget att Socialdemokraterna preciserar sig och anger graden av skattehöjningar som man har tänkt sig. står det klart att hushållsnära tjänster ska bort, en stor del av jobbskatteavdraget ska bort, och därmed ska skatten på arbete höjas för vanliga inkomsttagare, förmögenhetsskatten ska återinföras och fastighetsskatten ska också återinföras i någon form. Detta kan människor avläsa. Men det intressanta här är ju att när denna regering har sänkt skatten har det skett genom att göra det lönsammare att vara i arbete. Färre är i utanförskap. Skatteinkomsterna har ökat som skattetrycket och skatterna har sänkts. Då borde kunna fundera lite grann på vad detta ger för insikt rimligen att man kan gå vidare och sänka skatten i ett land med höga skatter och få en positiv effekt vad beträffar välfärdens finansiering. Beskedet från var väldigt tydligt: Kvaliteten i de tjänster som samhället ska ha inom skola, omsorg, sjukvård och så vidare ska kunna höjas, men detta kan ske som vi går vidare med att sänka skatten på arbete för vanliga inkomsttagare. 64 () replik: Poängen var ju, om man lyssnar på vad har sagt sedan han blev finansminister, att den borgerliga politiken inte skulle slå igenom förrän . När den nu börjar slå igenom visar det sig att sysselsättningsökningen minskar. Det är det som har hänt , och det är det vi ser framför oss med en ökad inflation bland annat. Att sänka skatter är alltså inte bara någonting som innebär att människor som får den sänkta skatten får mer pengar i plånboken. Även om det är de rikaste som får de största skattesänkningarna drabbas även de av dyrare villalån, högre matpriser och så vidare. Ni reducerar också trygghetssystemen på en lång rad olika områden, vilket även det ökar kostnaderna. Det finns alltså en annan sida som man måste se när man diskuterar skattepolitik. Vi är inte intresserade av höga skatter för skatternas skull, utan vi är intresserade av skatter för att finansiera välfärden och också för att utjämna inkomstskillnader i samhället. Där har ni inget program över huvud taget. Jag vill ställa en fråga till , för jag har ännu inte fått något besked. Kommer ni att möta upp med ett program mot skattefusk i budgetpropositionen ? Ni har haft på er att fundera på det utifrån de förslag Socialdemokraterna har lagt fram. Kommer ni med ett program mot skattefusk? Om vi ska ha ett skattesystem där det finns en bred legitimitet för de skatter som finns måste man också se till att de som ska betala skatt också gör det. Jag tycker att det är upprörande att vi har en situation där har redovisat ett skattefel på 130 miljarder, och ni har inte vidtagit en enda ny åtgärd för att komma till rätta med det problemet. Inte en enda ny åtgärd! kommer sanningens minut. måste ni faktiskt komma med ett program . 65 () replik: Beträffande skattefelet på 130 miljarder, om det nu är det, är det ju ett skattefel som vi ärvde från Socialdemokraterna. Summan var högre , men Socialdemokraterna kom aldrig med något program mot skattefusk. Denna regering arbetar med punkt efter punkt för att åtgärda detta, både när det gäller svartarbete och när det gäller skatteplanering som ligger vid sidan av skattelagstiftningen. Här känner jag en trygghet i, och jag ligger själv på en del, att regeringen kommer med ett program. borde fundera lite grann: Om vi nu går in i en internationell försvagning av konjunkturen på grund av vad som händer i vår omvärld tänk om den försvagningen hade inträffat under en socialdemokratisk regering. Vad hade då inträffat på arbetsmarknaden? står vi i en stabil ekonomi i . Stora strukturförändringar har gjorts. Det är lönsammare att vara i arbete, och människor känner verkligen att de ska försöka se till att befinna sig på arbetsmarknaden och inte hamna i en situation där de är hänvisade enbart till bidragssystemet. Detta gör att en konjunkturförsvagning i nu blir väldigt modest i förhållande till vad den hade blivit under en socialdemokratisk regering. Därför ska svenska folket, i den mån man lyssnar på denna debatt, fundera lite grann på vad som hade hänt under en annan regering med tanke på att konjunkturen nu försvagas en del, förmodligen på grund av internationella förhållanden. Då hade vi fått den massarbetslöshet som vi var inne i i inledningen till en högkonjunktur. Jag tror att ska fundera lite grann på det när man bedömer vad som sker . 66 () replik: frånvaro kan inte bortförklaras med att andra finansministrar har gjort samma sak. Det tycker inte jag är bra. Andra medlemmar av regeringen kommer ju hit och deltar i debatter i sina utskott, så att säga. Jag tycker fortfarande att finansministern borde kunna göra det här kanske inte en sådan här runda, men vi har haft andra stora debatter, till exempel om förändringen av fastighetsskatten, borttagandet av förmögenhetsskatten eller införandet av något av alla era jobbskatteavdrag. Det hade varit intressant. Jag ska vara lite konkret. Jag tänker ta upp fastighetsavgiften, som ni kallar den, och det utspel som ni gjorde . Jag tänkte på det när jag hörde tidigare. Han sade att i det gamla systemet fick alla betala av taxeringsvärdet. Det stämmer inte. Vi hade begränsningsregeln. Den innebar att man inte behövde betala av hushållets inkomst. Det är en väsentlig skillnad i vissa fall om man har en hushållsinkomst som ligger i det häradet. När ni skickade ut det här pressmeddelandet skrev ni i en fotnot att ni inte hade tagit hänsyn till dämpningsregeln, men jag hävdar att ni inte heller har tagit hänsyn till begränsningsregeln och inte till en höjd reavinstskatt. Då vill jag höra svar på detta: Visst har jag rätt? 67 () replik: Det är rätt att reavinstbeskattningen ligger utanför fastighetsbeskattningen men den var en del av finansieringen av den stora fastighetsskattesänkning och omläggning som gjordes. Det slår inte på varje hushåll, utan den slår enbart när man avyttrar en bostad. Det är riktigt att för dem som har ett taxeringsvärde under 800 000 skulle dämpningsregeln kunna ha en effekt om man har fått en väldigt stor ökning av taxeringsvärdet. Regeln om var framför allt till för dem som betalade väldigt hög fastighetsskatt men inte hade särskilt hög inkomst. På grund av att vi nu har satt ett tak för fastighetsavgiften på den kan komma att bli något högre 2009 har de i stor utsträckning inte berörts. Men alla de människor som man nu påstår skulle få höjd fastighetsavgift får den enbart höjd i relation till den sänkning som vi genomförde 2007 och 2008. Det är fråga om hushåll som i så fall har väldigt låga taxeringsvärden och som alltså inte får särskilt stor ökning i kronor räknat. Och dessutom, och det är det väsentliga, skulle deras ökning ha blivit väsentligt större med det system som Socialdemokraterna och står bakom. 68 () replik: