prot · GW0953 · 2008-12-19 00:00:00 — Det är bra, men som gammal landstingspolitiker blir jag något nedstämd när jag ser den här skrivningen, för den här debatten och det här arbetet har pågått . Det är dags att också visa resultat, för det här är oerhört viktigt för våra medborgare. Det måste alltså bli dags att ta steget från prat till handling. Ett annat problem för kommunerna är pensionsskulder. Som situationen ser ut för många kommuner och landsting belastar pensionerna skattebetalarna dubbelt. Att det är så här beror på att kommunerna i allmänhet inte har fonderat pengar för pensioner som intjänades . När de här pensionerna nu faller ut ska de betalas direkt ur kommunkassan som framtida pensioner ska fonderas. En dubbel pensionskostnad uppstår alltså därmed i realiteten. Ett annat problem som landstingen brottas med är statsbidragsnivån för läkemedelsförmånerna. Här sker en dialog mellan SKL och regeringen, och förhoppningen är att frågan löses snabbt. Här rör det sig om mångmiljardbelopp, och frågan är vem som ska betala notan i slutändan. Det finns även positiva inslag. Nio av tio kommuner anser att infrastrukturen är avgörande för kommunens utveckling. Vi kan konstatera att under förra regeringens tolvåriga regeringsinnehav var underhållet av våra vägar och järnvägar starkt eftersatt. Det innebar att trängsel och förseningar tillsammans med ökade utsläpp, bristande tillgänglighet och försämrad trafiksäkerhet blev resultatet. I budgeten görs nu en närtidssatsning på infrastrukturen om 3,8 miljarder . Till det ska läggas de 1,2 miljarder som förstärker föregående års satsningar inom infrastrukturområdet. Därutöver föreslår regeringen en planeringsram för transportinfrastrukturen om 417 miljarder . 136 miljarder går till statliga vägar, 64 miljarder går till järnvägen och 217 miljarder går till utveckling av transportsystemet. Det är alltså investeringar som faller helt inom ramen för kommunernas önskelista om de åtgärder som regeringen bör vidta. I det här skedet skulle det kanske vara på sin plats att gå igenom oppositionens förslag till budgeten. Jag ska inte göra det, för jag anser att min beskrivning av den situation vi har och den situation som vi hade under den förra regeringens tid talar sitt tydliga språk. Några ytterligare kommentarer behövs inte. Det regeringen gjort är att man har restaurerat , lagt grunden för att klara framtidens prövningar och gjort till en konkurrenskraftig aktör på den globala marknaden. I det arbetet har faktiskt regeringen lyckats . Det som behövs är en aktiv observation från regeringens sida av hur framtiden artar sig för kommuner och landsting och vid behov ett stöd till sektorn. En sådan stöttning bör i så fall komma innan kommunernas budgetarbete slutförs. Även om förutsättningarna är bättre än gör finanskrisen att den här observationen är nödvändig. Regeringens budget på det här området är ett bra steg för att förbättra kommunernas ekonomiska situation. Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. I anförandet instämde (). 30 () replik: Jag ska fatta mig kort. Det är helt riktigt att kommunernas och landstingens ekonomi har varit bra. Faktum är, , att den var som allra bäst 2006, när vi lämnade ifrån oss majoriteten. Du vet, eftersom du har varit ansvarig inom landsting, liksom jag har varit det inom en kommun, att man kan prata vackert om att det är väldigt viktigt att fortsätta effektivisera i kommunerna. Men vad betyder ordet effektivisera i det landsting där du har varit verksam och i den kommun där jag var verksam? Jo, det betyder oftast att man minskar på personal. Det låter så vackert när man säger: Vi ska effektivisera i verksamheten! Men det blir mindre personal. Det var ändå glädjande, , att du uttalade att kommunerna tydligt behöver besked före vårpropositionen. Du sade så: före vårpropositionen. Då frågar jag dig, : Bedömer du, precis som SKL har gjort, att det behövs 3 miljarder ytterligare och 8 miljarder ? Annars riskerar kanske upp till 20 000 jobb att försvinna ur offentlig sektor. 31 () replik: Även jag har tagit del av de skrivelser som SKL har skickat till regeringen, både vad gäller den nämnda skrivelsen och den skrivelse som sedan berör läkemedelsförmånerna. Det är naturligtvis en problematisk situation man har. Men att gå in i någon sifferexercis och att tala om hur eventuella stöd ska utformas är det för tidigt att göra i det här skedet. En kommuns och ett landstings verksamhet har oerhört höga lönekostnader, och när man gör förändringar och effektiviseringar blir givetvis personal berörd. Det är ofrånkomligt. Så fungerar det. Men man får ändå lov att inse att en kommun och ett landsting inte är en förstelnad organisation, så att säga, utan det är en organisation som förändras. Även den här sektorn måste hänga med i utvecklingen. Jag var själv med . De åtgärder som vidtogs då var mycket jobbiga att genomföra. konstaterade vi efteråt att de skulle ha gjorts . Den här typen av kriser är ofta också ett reningsbad för våra kommuner och landsting. Man ställer sig frågor på ett tydligare sätt: Vad håller vi på med, och hur ska vi arbeta ? Det är inte bara negativt. 32 () replik: Förklara för människorna där ute i verkligheten, , att nu behövs det ett reningsbad, och därför måste de gå från jobbet! 33 () replik: Man kan naturligtvis uttrycka sig på detta vis, men vi får ändå lov att ha klart för oss detta: Vad är vår uppgift? Vår uppgift är att ge välfärd till de människor vi har att tjäna. De vi har i våra kommuner, i våra landsting och i statens verksamhet är medlet för att skapa välfärd för våra medborgare. Det är vår skyldighet att se till att varje skattekrona hanteras på bästa möjliga sätt så att människor får den bästa möjliga välfärden. 34 () replik: Jag vaknade till lite grann vid ordet effektivisera. Det är ett ord som också jag har tagit i min mun i kommunala sammanhang, ungefär fram till dess jag fick det i halsen. Det är lätt att använda det ordet när man skär bort personal, men då måste man se till att servicen för brukarna, som det heter alltså barn, ungdomar och äldre blir lika bra. Tyvärr är det på det sättet. Skär man ned på personalen drabbas också dessa verksamheter. Du, , kommer ihåg hur det var . Då kommer du väl också ihåg att arbetslösheten var betydligt mindre när man gick in i den lågkonjunkturen än vad den är . Fallhöjden var alltså lite större. Man kan säga att ekonomin har restaurerats i . Ditt eget parti var med där, i högre grad än dina andra kamrater i alliansen, och drog ett tungt lass tillsammans med Socialdemokraterna. Men när det gäller arbetslösheten har vi väl inte lyckats speciellt bra, och då har ändå alla partier i den här salen varit inblandade. Ekonomin restaureras, statens finanser restaureras men arbetslösheten har vi fortfarande inte kommit till rätta med, trots att vi har haft en IT-boom och en superekonomi i den senaste högkonjunkturen. En effekt av 90-talskrisen i kommuner och landsting är väl ändå att de som blev kvar och alltså skulle jobba betydligt mer inte orkade göra det . Sedan kunde vi se hur sjukskrivningarna ökade och blev oerhört stora. Jag har en känsla av att de blev störst i hela världen. Vi har inte riktigt kunnat hantera detta . Borde inte detta vara en lärdom den här gången, när man pratar om att effektivisera och minska antalet anställda i kommuner? Det kan hända att det går , men sedan får man en rekyl i och med att många inte orkar jobba dubbelt hur länge som helst. 35 () replik: Jag har varit med i omstruktureringar i de flesta sektorer, skulle jag säga, även i den privata sektorn. När en organisation har funnits blir den förstelnad. Man behöver ha en diskussion om hur man arbetar. Man behöver ifrågasätta sig själv: Vad gör jag för att göra det bästa möjliga för dem jag ska göra något för? Om det sedan handlar om kommuner eller landsting eller om det är räddningstjänsten, polisen eller ett byggföretag är en andrahandsfråga. Detta handlar om hur man leder en verksamhet. Här måste även kommuner och landsting inse att förändringar kommer att ske, och det blir än mer . När det gäller arbetslösheten kan vi konstatera att det har skett en enorm globalisering . Apropå finanskrisen har vi ju här i kammaren ett antal gånger sett på utvecklingen av priset på järnskrot. betalades per ton, och betalades . Det är en sänkning . Hur parerar ett företag sådana svängningar? Det innebär ju att man måste ha en enorm flexibilitet. lever inte kommuner och landsting på samma marknad, men detta ger ändå en bild av vilken beredskap vi som beslutsfattare måste ha i dagens samhälle. 36 () replik: En medveten omorganisation som man gör med öppna ögon för att nå vissa fördelar kan jag tycka vara vettigt för att utveckla kommunal- och landstingsverksamheter. Men att man gör det under tvång på grund av att resurserna fattas brukar aldrig bli lika bra. Tycker inte också egentligen att landstingen har varit alltför duktiga när det gäller att omorganisera? Det har oftast skett på grund av att man har haft kniven på strupen och inte för att man har velat utveckla verksamheten med en bra effektivisering som målsättning. Vi anser fortfarande att om man i kommuner och landsting ska kunna förändra och ta hand om den ekonomiska situationen för dem som behöver den allra bäst måste man tillföra generella medel till kommunerna. Detta är en mycket viktig sak för att besluta om. Sedan är det naturligtvis bra att man gör vissa omorganisationer, men jag har en känsla av att både personal och medborgare tycker att det har gjorts lite för mycket omorganisationer i landsting och kommuner. 37 () replik: Jag tar för givet att vi har ansvarsfulla politiker i kommuner och landsting. De förändringar som görs sker på ett medvetet och planerat sätt. Sedan är naturligtvis ekonomiska realiteter också en drivkraft. Jag har jobbat inom landstingssektorn, och jag ser problematiken. Jag kan kasta ut en fråga: När såg ett landsting ta hem vinsterna av den medicinsk-tekniska utvecklingen på olika områden? När fick vi politiker den typen av frågor att ta ställning till? Detta visar problematiken med att en verksamhet ofta styr sig själv. Här måste vi som förtroendevalda faktiskt skärpa oss lite. Därför tog jag i mitt anförande med diskussionen om uppföljningen av landstingens verksamhet. Jag kom med i 1973, och den diskussionen var högaktiv då, och det har den varit ända . Sedan uttrycker sig SKL i sin skrivelse som om detta vore en nyhet! måste det börja bli dags att sätta ned foten och verkligen få detta instrument för såväl den ekonomiska uppföljningen som för att se att våra patienter får den bästa möjliga vården i våra landsting. 38 (): Utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommuner och landsting, är för mig precis som för tidigare talare svårt att beröra utan att prata om andra satsningar som också berör kommun- och landstingssektorn. De insatser vi gör för att stärka kommun- och landstingssektorn är viktiga för människor som bor runt om i vårt land. Sjukvårdsmiljarden, vård och stöd till psykiskt sjuka och personer med psykiskt funktionshinder, extrasatsningar för att uppfylla vårdgarantin, det pedagogiska uppdraget i förskolan, fler platser på yrkesutbildningen, satsningar på kvalificerad fortbildning för lärare, det som kommer , nämligen barnomsorgspeng, och inte minst vårdnadsbidraget det är sådant som gör att kommuner och landsting får mer resurser till kärnan i vårt välfärdssamhälle. Det är också sådant som gör att människor får mer livsutrymme i sin egen vardag. Totalt ökar intäkterna för kommunerna eller rättare: kostnaderna för kommunerna minskar med miljardbelopp , men jag delar den oro för kommunernas och landstingens ekonomi som flera i oppositionen har gett uttryck för. Vi vet att när lågkonjunkturen sätter in drabbas inte bara staten, även om staten bär mycket av kostnaden, utan även kommuner och landsting drabbas. Därför är jag och mina partikamrater väl medvetna om att det kan komma att behövas ytterligare satsningar. Vi följer vad som behöver göras. Men det gäller att vi gör rätt saker. Jag skulle också vilja anknyta till diskussionen i tidigare anföranden om att det faktiskt är viktigt att vi gör jämförelser mellan kommuner och landsting. Tillsammans med staten och Kommuner och Landsting har man satt i gång ett nationellt jämförelseprojekt som ska pågå . Det är viktigt att man faktiskt gör ordentliga genomlysningar. Effektiviseringar i form av att människor ska springa fortare leder till att folk springer in i väggen, men effektiviseringar där man jämför sig med andra kommuner och ser vad man har gjort som har varit bra och delar med sig av de erfarenheterna är något som gynnar både den kommunala ekonomin och statens ekonomi, och det gynnar framför allt medborgarna. Samma saker gäller landstingen. Vi har hört rapporter om att man har gjort jämförelser mellan stora bra sjukhus i olika regioner i landet. Man kan se att det är väldigt stor skillnad på resultaten. Sådana sjukhus som jag med trygghet vänder mig till med mina barn här i visar sig på vissa områden inte ha samma goda resultat och samma goda bemötande av patienterna, i det här fallet barn, som andra sjukhus i andra delar av landet. När det gäller detta tycker jag att det är viktigt att vi som medborgare kan känna oss trygga i att man gör allt man kan överallt för att se till att alla kan få tag i samma goda kvalitet när det gäller omsorgen och när det gäller vården. Det som är den stora skillnaden mellan regeringens budget, som vi i utskottet stöder, och det alternativ som kommer från oppositionspartierna är framför allt synen på vad arbete gör för kommunernas och landstingens ekonomi. Man säger att man inte är beredd att ställa upp på de förslag som gör att kostnaderna sjunker för kommuner och landsting och att intäkterna i form av skatteintäkter ökar tack vare att fler får arbete än om vi hade fört er alternativa politik. Det är det som långsiktigt skulle urholka kommunernas ekonomi helt och hållet. Mot den bakgrunden yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och önskar en god jul. 39 (): Det har varit en intressant förmiddag här i kammaren. En sak är nämligen vad man säger. En helt annan sak är vad man gör. Det har vi verkligen fått erfara . Jag har ett minne av vad högern, de borgerliga partierna, sade under valrörelsen. De lovade oförändrad och förbättrad välfärd. Och det är välfärden vi nu har debatterat. Vad har gjorts för välfärden, och vad görs? Hur tänker man satsa? Hur tänker man förbättra? kan vi se att det är ingenting. Det finns en lösning på allting. Det är skattelättnader, skattesänkningar. Man började med att ta bort förmögenhetsskatten. Man förändrade fastighetsskatten. De som är förmögna, de som har stora fantastiska villor, har gjort otroliga förtjänster på denna blå regering. Jag mötte ett välbärgat par med en stor villa. De var så lyckliga, för de skulle få flera hundra tusen över i skatt. Det skulle de få över till att satsa på annat. De skulle renovera sin tennisbana. Det var härligt, tyckte de. När jag möter mina arbetskamrater i barnomsorgen och i vården där jag har jobbat säger de någonting helt annat. De har problem. De har bekymmer. Deras pengar räcker inte till. De har haft visstidsarbete inom omsorgen. De har fått lämna det för att kommunerna inte har tillräckligt med pengar. De visstidsanställda får gå ut i arbetslöshet. Då får de erfara vad som har hänt i och med de skattelättnader som gjordes för de förmögna och välbärgade, att a-kassan har försämrats, att de har svårt att klara sig på de ersättningar de får för dagen. Detta innebär att kommunerna känner av att socialbidragen ökar. Det står man här och förnekar. Man säger att kommunerna har en väldigt bra ekonomi. Men vi följer tv-programmen. Vi ser vad som händer. Kommunernas och landstingens ekonomi försvåras. Men här i kammaren har vi hört att det inte är några problem, och vi ska inte slösa pengar på kommunerna. Så är det, och så ser den blå regeringen på det hela vi ska inte slösa med det. Mot detta står alla dessa varsel. Det är varsel ute i näringslivet. Det är varsel på väldigt många arbetsplatser. Då gör man en neddragning av produktionen. Det följer på vartannat, att man har minskad arbetskraft och minskad produktion. I välfärden kan man inte dra ned på produktionen, för våra barn, skolan, våra gamla, våra sjuka behöver den välfärd som vi har byggt i landet. Men vi minskar på personal. Vi ser att det kommer varsel på varsel. Vi ser att visstidsanställda får lämna sina jobb, och vi ser att det blir kärvare för den personal som är kvar. representant sade också att det är illavarslande, för då bränner den personal som är kvar ut sig och mår dåligt. Och de blir kanske sjukskrivna på köpet. En neddragning av produktionen är alltså inte möjlig i välfärden. Men vad händer då med kvaliteten? Vad händer med kvaliteten när vi minskar antalet anställda? Svaret i alla lägen är skattesänkningar. får vi mer i plånboken. Det blir ännu mer efter att handla för. Men det gäller bara oss som har arbete. De som är oroliga och har varsel hängande över sig och de som hade en visstidsanställning som de redan har fått lämna har inga skattelättnader att se fram emot. De har kanske inte någon speciellt trevlig jul att se fram emot. Är man utan arbete blir det socialbidrag. Då kommer det här fantastiska namnet utanförskap, som skulle bekämpas under valrörelsen. Den stora parollen var att utanförskapet skulle minska. Vi ser nu att utanförskapet ökar, och mot det här utanförskapet står renoveringen av tennisbanan. Det är de motpoler vi har i dagens politik. Vi från Socialdemokraterna vill satsa. Vi vill ha en bra välfärd. Det har vi alltid velat. Vi tycker att det är viktigt att vi har en välfärd som tar hand om barnen, som tar hand om de gamla, som tar hand om de sjuka. Därför vill jag verkligen trycka på det som har framförts från oppositionens sida och yrka bifall till den reservation vi har. Jag önskar att det vore en annan majoritet i . Jag önskar att det vore julklappen, att vi kunde se att vi fick en majoritet som skulle satsa på välfärden och att vi fick ett socialdemokratiskt styre. Jag ser verkligen fram emot valet . 40 () replik: Det var en rejäl repa som avlossade så här efter diskussionen. Jag sade i mitt anförande att vi sedan valet har lyckats få fram 185 000 nya jobb. Är inte det att minska utanförskapet? De beräkningar som Arbetsförmedlingen har gjort är att i värsta fall 145 000 människor blir utan arbete. Det innebär ändock att det är fler i arbete än vad Socialdemokraterna kunde få fram under högkonjunktur. Har då inte regeringen gjort ett enormt arbete för att få bort utanförskapet? Sedan kan vi titta på den kommunala ekonomin. Det är precis samma resonemang, oavsett vilken typ av regering det är. Den socialdemokratiska regeringen resonerade likadant. Är det ett överskott i storleksordningen 1315 miljarder i våra kommuner och landsting anser man att de har en god ekonomi. Vi vet dock att alla kommuner och landsting inte har samma situation. Här tycker jag att väljarna i de kommunerna också måste utkräva ett ansvar. Varför ser det ut på det viset just i den kommunen? Varför har min kommun så dålig ekonomi när alla andra kommuner klarar kravet på en god ekonomisk hushållning? Vi i den här kammaren ska inte sätta oss över kommunerna och gå in på det kommunala självstyret och peta i detaljerna, utan här måste vi lita på våra människor som är folkvalda i våra kommuner och i våra landsting. 41 () replik: Tack, , för att du tog en replik! Det ger mig nämligen ytterligare möjligheter att visa på några delar i dagens situation. Det vore också bra om tittade på hur det såg ut vad gäller att skapa arbeten. Går man in i en högkonjunktur är det inte svårt att skapa arbeten och prata om att det nu har blivit ytterligare fler som har kommit i arbete. var det en väldigt tydlig siffra. Det var fler som fick arbete då än . Men det var i mångt och mycket högkonjunkturen som bidrog till att skapa detta. Det ni gjorde var att ni införde skattelättnader. Det var skattelättnader för de förmögna och för dem med stora villor. De välbärgade i samhället fick möjligheten att rusta tennisbanorna. Min arbetskamrat som jobbar deltid och har svårt att få en heltidsanställning i barnomsorgen i fick en helt förändrad situation. Hon fick stämpla . Sedan var hon tvungen att gå till socialen för att klara dagen och försörja barnen med mat. Det är den skillnad som är mellan en borgerlig politik och en socialdemokratisk politik. Det är den skillnaden man ser i samhället . I opinionsmätningar av vad svenska folket vill säger man: Jag skulle nog hellre betala en hundring i skatt för att veta att människor inte slås ut, att människor inte hamnar i utanförskap. Det är det som är den stora skillnaden mellan vår politik och er, . 42 () replik: Grunden för att kommuner och landsting ska fungera bra är att man får in skatteintäkter. För att man ska få in skatteintäkter måste så många som möjligt vara i arbete. Jag anser att den här regeringen på ett mycket aktivt sätt har prioriterat arbetslinjen och också nått resultat. Jag håller med om att högkonjunkturen naturligtvis till stor del har bidragit till den situation vi har. Men det är inte enbart det. Forskare som har tittat på det här menar att minst en tredjedel av jobben har kommit till på grund av de aktiva åtgärder som regeringen har vidtagit. Vad gäller lönen till de förmögna, att de har fått större skatteåterbäring, är det procentuellt de grupper som pratar om som har fått de stora vinsterna, . Det är en enorm köpkraft som har släppts loss just till de grupperna. har man sett en sådan enorm löneutveckling för de grupperna som vad det här har inneburit. 43 () replik: För mig är rättvisa ett rättesnöre. Det är det för mig personligen i min familj men också i samhället. Om jag ska ge mina två söner julklappar ser jag till att de blir rättvist fördelade så att inte den ena får en hundring och den andra en tusenlapp. Det måste vara rättvist när man fördelar. Det rättviseperspektivet lever jag med, i politiken också. Jag tycker att det är oerhört viktigt. Rättvisa för mig är inte att man tar från dem som har det tufft, sänker ersättningen i a-kassan så att de som är utan arbete slås ut från samhället och inte klarar sig. På andra sidan ser man till att de som är förmögna får renovera sina tennisbanor. Jag kommer från . Där har vi också en debatt vad gäller skatterna. Där kan vi se att minskningen av intäkter på grund av den situation som är blir . Det kommer att slå ännu hårdare mot denna kommun. I detta går kommun ut och bestämmer sig för att de ska ta bort den ungdomssatsning som fanns. Mitt i stormande lågkonjunktur lägger kommun ned satsningen på att hjälpa ungdomar med svårighet in på arbetsmarknaden. Det är inte rättvisa. Det är inte en politik som jag tycker är bra för samhället . Jag vill att det ska förändras. Jag hoppas att 2010 kommer fortare än vad det ser ut att göra. Jag hoppas att vi då får en förändring av den politiska majoriteten i det här landet. Jag önskar god jul. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 10 § Statsskuldsräntor m.m. Föredrogs finansutskottets betänkande 2008/09:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (prop. 2008/09:1 delvis). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 11 § Avgiften till Europeiska gemenskapen Föredrogs finansutskottets betänkande 2008/09:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen (prop. 2008/09:1 delvis). 44 (): har två reservationer i det här betänkandet. Jag tänkte börja med den som handlar om klimatpolitiken och EU:s budget. Just nu pågår en budgetöversyn inom EU för den kommande långtidsbudgeten. Man tittar på vad det är som ska behöva ändras. Ska man flytta utgifter från det ena området till det andra? Vad ska EU:s pengar användas till? EU har en klimatpolitik som även om den kunde vara betydligt bättre än vad den är ändå innehåller en del positiva åtgärder.