prot · GV0954 · 2008-01-18 00:00:00 — Lavalmålet säger oss att det är viktigt att parterna tar ansvar. Om man ska blockera och strejka måste det finnas skäl nog att ta till stridsåtgärder. Det gjorde det uppenbarligen inte i detta fall. Jag ser då snarare domen som ett steg att värna den svenska modellen så att den fungerar och inte som ett sätt från EU att sabotera den. Att lämna EU, som vissa har krävt, eller att säga att EU hotar den svenska modellen på arbetsmarknaden är inte bara överdrivet utan rent felaktigt. Tvärtom har EU sagt att den svenska modellen får fortsätta att finnas och skulle rent av kunna vara en förebild för andra EU-länder. När gick med i EU ställde frågan till om vi kunde fortsätta med den svenska modellen. Svaret från kommissionen var att det inte fanns några som helst krav på att behöva ändra denna modell utan att man snarare tvärtom såg det som möjligt att försöka påverka andra i samma inriktning inom EU. Det nya innebär också att människors och fackföreningars rättigheter till avtal och stridsåtgärder skrivs in i själva fördraget och görs bindande på unionsnivå. Det måste ses som ett steg i rätt riktning för alla som ser ett värde i kollektivavtalsmodellen. Ett modernt samhälle klarar av att ta sig an de utmaningar som globaliseringen ger oss. Framtiden kommer att innebära ökad frihandel, ökad rörlighet och ökad globalisering. Jag välkomnar den utvecklingen. Tar vi till vara den förändringen kan fler människor få ett bättre liv. Mitt förtroende för att fack och arbetsgivare via samtal klarar av att handskas med dessa utmaningar är stort. Jag är säker på att vi kan hitta lösningar för att modell i sina huvuddrag ska bestå och att svenska företag och även svenska arbetstagare kommer att ha en bra framtid i den modellen. 13 (): Det är alltid lite lustigt att när man vågar yppa något som är kritiskt mot EU uppstår en stämning som om man hade förolämpat någons morsa. Överorden verkar aldrig ta slut. Det handlar inte om skillnaden mellan protektionism och öppenhet eller att man inte välkomnar utländska företag eller arbetare till . Tvärtom de är hur välkomna som helst. Vad detta handlar om är att en timmes arbete som utförs av en estnisk, lettisk eller polsk arbetare ska vara lika mycket värd som en timmes arbete som utförs av en svensk. Står man inte bakom den principen står man inte bakom den svenska modellen! Det var i och för sig klarläggande att associerar den principen med järnridån och jag vet inte allt. Jag undrar verkligen om arbetsmarknadsministern delar den uppfattningen. Arbetsmarknadsministern å sin sida verkar ha skrivit sitt anförande lite innan han har lyssnat på debatten. Här har inte framförts några ryggmärgsmässiga utträdeskrav, tvärtom. Personligen tycker jag att Lissabonfördraget är uselt på många sätt, men vad jag gör är att jag erbjuder en väg, även för er som tycker om EU, som vill att vi ska fortsätta vara med i EU och som vill att vi ska underteckna Lissabonfördraget oavsett allt annat, att förhandla sig till ett undantag för den svenska kollektivavtalsmodellen för att uppfylla det löfte som man gav 1994. Då fick man den svenska fackföreningsrörelsen och löntagare att rösta ja till EU mot löfte att kollektivavtalen och konflikträtten skulle stå orörda. Det visar sig att så är inte fallet. Det visar sig att EU-medlemskapet faktiskt har öppnat för att kan slå svensk fackföreningsrörelse och säga: Visst, ni får vidta stridsåtgärder, men vi sätter ramarna för när och hur ni får göra det. Visst, ni får ha kollektivavtal, men de får inte se ut hur som helst. Det är vi som har rätt att överpröva det. Så skulle det inte bli, men så har det blivit. Nej, det är inte något utträdeskrav som jag framför utan att vi helt enkelt ska göra det som exempelvis har gjort med det fördrag som ligger på bordet, Lissabonfördraget. har förhandlat sig till, inskrivet direkt i fördraget, undantag från transport- och statsstöd, som också de är kärnområden i den inre marknaden, som handlar om den fria rörligheten för varor, tjänster, arbetskraft och så vidare. och har permanenta undantag från EMU-samarbetet också det ett kärnområde i Europeiska unionen. och har bindande undantag som gäller ekonomiska och sociala frågor som härrör ur rättighetsstadgan. Där har inget att säga till om; det är deras egna nationella domstolar som bestämmer över detta. Det är inte omöjligt att förhandla sig till denna typ av undantag. Varför skulle då inte , med hänvisning till vad snackade om på uppdrag av regeringen när vi förhandlade om medlemskapet i EU, kunna åka ned dit och säga: Hörni, det var något som gick snett förra gången. Vi blev lovade att kollektivavtalen och konflikträtten skulle stå orörda. har det visst blivit något tokigt. vill vi ha inskrivet bindande garantier. Jag begriper inte varför man inte vill genomföra detta! Definitivt begriper jag inte varför inte den svenska arbetarrörelsen ställer detta som ett samlat krav. Att arbetsmarknadsministern kanske säger en sak och egentligen menar en annan, ja, så kan det vara. Men jag tycker definitivt att alla som värnar om de svenska kollektivavtalen, oavsett vad man tycker om EU, borde tycka att detta är en självklar strategi för att rädda dem i den situation som har uppstått. 14 (): Jag börjar med att säga att ser många anledningar att lämna EU. Jag kan stå här i och berätta om dem. Men just i detta fall tycker jag inte att man kan anföra EU-utträde som skäl. beslut är inte ett totalt nej till den svenska modellen. Som jag uttryckte mig är det ett hot mot den svenska modellen därför att EU nu lägger sig i stridsåtgärder och så vidare. Men jag ser en möjlighet i att om vi ändrar utstationeringsdirektiv och lex skulle vi kunna fixa till detta på något sätt. Är det däremot så att det i andra änden inte godkänns av EU är ett direkt hot mot den svenska modellen. Det är viktigt att göra denna skillnad och att inte ge upp meddetsamma. Vi har möjlighet att påverka och förändra den lagstiftning vi har . , det stora problemet i denna sak är att vi i detta fall är en borgerlig regering. Det är en borgerlig regering som ska ändra utstationeringsdirektiv och lex och föra förhandlingar med och ministerrådet om dessa saker. Det är det stora problemet! Jag litar inte fullt ut på den borgerliga regeringen i dessa frågor. När går upp här och börjar prata om järnridån baxnar man. I konflikten i var det arbetsmarknadsministerns partis ungdomsförbund, Muf, som gav ett hästhuvud till fackföreningen som kämpade för sina stridsåtgärder. Med ett moderparti med ett sådant ungdomsförbund som största parti i regeringen kan man inte vara säker på att arbetsmarknadsministern egentligen värnar den svenska modellen. Det är det stora problemet! När det gäller till exempel Lissabonfördraget skulle man kunna göra ett svenskt undantag för att garantera den svenska modellen. Vi vet att den inte ändrade något utan sade till : Vi vill ha det som det såg ut förut. Inga saker tog man upp; inget skulle ändras. Inte ens klimatfrågan kunde man lyfta upp, trots att direkt efter valet började inse att klimatfrågan var viktig. Ingenting skulle ändras. Då kan man inte vara säker på att regeringen verkligen ser till att vi kan fixa detta själva. LO:s och skriver i att vi borde kunna fixa detta själva, att den svenska modellen inte är utfasad, att den är hotad men absolut inte uträknad och att vi kan fixa det. Detta är det stora problemet. Jag vill därför veta av arbetsmarknadsministern inte bara att han kallar till samråd , vilket jag tycker är bra, utan om det finns något ytterligare som arbetsmarknadsministern har tänkt göra för att lyfta upp frågan, till exempel att ta kontakt med de andra länderna som stödde i för att prata med dem. Bör vi göra något i ministerrådet? Bör vi göra något annat för att försvara den svenska modellen? Arbetsmarknadsministern kan inte lägga över allt ansvar på arbetsmarknadens parter. Det är du som är arbetsmarknadsminister. Det är du som sitter i regeringen. Det är du som har ansvar för den här frågan. Vi kräver bättre besked än de vi fått . 15 Arbetsmarknadsminister (): På de senaste tre fyra åren har antalet utländska byggföretag på svensk arbetsmarknad mer än tredubblats. Av över 200 aktiva företag som tidningen redovisar är det bara ett par som inte har svenska kollektivavtal. Vi välkomnar de utländska företagen och de utländska medarbetarna till . Det betyder oerhört mycket. Det betyder mycket för pris- och kvalitetskonkurrensen på svensk byggmarknad, men inte på lönekonkurrensen eftersom de har svenska kollektivavtal. Det betyder mycket för möjligheten att klara av bristsituationer på den svenska byggmarknaden. Det betyder mycket för den enskilde européns möjligheter att söka levebröd, framtidstro och hopp. Och därmed betyder det oerhört mycket för framtid, för tillväxt och välfärd framöver. Diskussionen handlar naturligtvis om konkurrens på lika villkor och hur, mot bakgrund av dom, vi ska uppnå det. Där ska vi ha en samverkan med arbetsmarknadens parter, en diskussion, och också göra en ordentlig juridisk analys. Ja, med flera, jag tar definitivt det ansvaret. Vi har ett samråd; det börjar . Vi har en juridisk genomlysning i . Vi kommer att ha en särskild utredare som jag får återkomma till efter diskussioner med arbetsmarknadens parter. Även parternas ansvar är viktigt, och det ska vi också diskutera . och sade det på ett rätt bra sätt i dagens : Lite sans och balans i den här debatten är inte fel. Tänk om varit arbetsmarknadsminister och vi haft en vänstermajoritet. Det hade inte varit roligt. Då hade Socialdemokraterna varit tvungna att ge avkall på den kloka pragmatism som här ger uttryck för till förmån för den vänsterpopulism som , och inte minst , som ju krävde utträde ur EU , givit uttryck för. Min slutsats är att det inte bara är jobben som blir fler med en borgerlig regering. Med en borgerlig regering värnas dessutom den svenska modellens grundfundament bäst. 16 (): Jag förstår att arbetsmarknadsministern oroar sig för en vänstermajoritet, inte minst mot bakgrund av det opinionsläge som råder. Så kan det vara, men kom ihåg en sak: Vi regerade tillsammans, bildade majoritet i denna kammare, . Det var den tolvårsperioden som lade grunden för den ekonomiska politiken, för framgången. Det är frukterna av den politiken som arbetsmarknadsministern nu skördar på arbetsmarknaden. Då gäller det att hantera det rätt, vilket vi diskuterat tidigare. Jag tror alltså inte att arbetsmarknadsministern behöver oroa sig särskilt mycket för en vänstermajoritet i den frågan. Däremot oroas jag av en annan sak där jag tycker att arbetsmarknadsministern kunde göra mer. Arbetsmarknadsministern nämnde hur många utländska byggföretag det finns i . diskuterar vi om man från laglig synpunkt kan hävda svenska kollektivavtal. Det tror jag att vi ordnar. Jag kommer att fortsätta att debattera frågan med arbetsmarknadsministern i form av interpellationer och så vidare, var så säker. Vi ska se till att frågan blir löst. Vi ska tillsammans med fackföreningsrörelsen pressa regeringen så mycket vi någonsin kan för att få en lösning. Vad gäller den illegala verksamhet som finns i landet, där byggnadsarbetare från andra länder övernattar i källare och bodar, som det skett en neddragning av tillsynsmöjligheter, precis som säger, tycker jag att arbetsmarknadsministern skulle agera. Det spelar ingen roll om vi har en lag som säger att det ska vara på ett visst sätt ifall vi inte kan ha en tillsyn i landet och se till att det verkligen fungerar på det sättet. Också det är regeringens ansvar. Där tycker jag att regeringen har mycket mer att ge. Det är viktigt att tillfoga detta till debatten så att vi inte får två stadier med en lag som gäller men med en verklighet som ser ut på ett annat sätt. Då får vi inte ett bra . Den frågan måste också pressas fram, och där har arbetsmarknadsministern ett stort ansvar. Jag och vi socialdemokrater kommer att följa diskussionen. Vi kommer att se på det som arbetsmarknadsministern gör. Jag är tacksam för beskeden från arbetsmarknadsministern om vad han ska göra. Kom gärna med fler förslag, och sätt i gång processen! Med rätt politik kommer vi att kunna hävda den svenska modellen även . Det är jag helt övertygad om. 17 (): Jag måste börja med att instämma i det som sade om den illegala verksamhet som finns runt om i . I går gjordes ytterligare ett tillslag mot 40 arbetare som befann sig på ett livsfarligt ställe. Detta är totalt oacceptabelt. Det gäller både den som anlitar och ser till att verksamheten snurrar, och den finns på flera ställen, och de som anställs. Jag tror att vi på många sätt behöver hjälpas åt att motverka det. Det tror jag inte att det råder någon oenighet om. När det gäller regler och villkor för hur man ska kunna etablera sig i eller hur svenska företag ska kunna etablera sig utomlands och ha rimliga villkor som stämmer överens men inte stänger gränser har just den problematiken blivit tydlig i samband med detta fall. Om man producerar en maskin sker det enligt villkoren i ett visst land. När maskinen sedan ska monteras gäller de regler som montören har här. Det finns olika led i produktionen och hur man befinner sig på olika ställen. Vi har också åkare från som kör på våra vägar. Det är alltså oerhört viktigt att vi hittar villkor och ett regelverk som fungerar. Då gäller det att också förhålla sig till det utslag som på begäran av Arbetsdomstolen i , inte på eget bevåg, gavs. Där sades att har rätt att värna de hårda värdena, den hårda kärnan, i arbetstagares rättigheter. Däremot kunde man inte kräva påskrivet. Det är viktigt. Det gäller att komma tillbaka till att vi inte löser problemet genom att stänga gränserna och utestänga andra. Vi måste ha en öppenhet för då finns chansen för hela att tillsammans gå framåt i stället för bakåt. 18 HANS (): Dagens debatt visar att det råder en glädjande stor samstämmighet om att den svenska modellen i grunden är bra. Jag håller med och om att illegal verksamhet med dåliga villkor för arbetstagare ska bekämpas med all kraft. Jag vill upprepa att jag tycker att det är bra att slår fast att ett fackförbund har rätt att vidta stridsåtgärder för att försvara den hårda kärnan i arbetstagares rättigheter minimilön, arbetstid, semester och arbetsmiljö. Det gör att vi har en god utgångspunkt för att gå vidare med de diskussioner som ska ske i partssamrådet. Vi är överens om att det i huvudsak är arbetsmarknadens parter som genom kollektivavtal ska reglera villkoren på arbetsmarknaden. Det är också den ståndpunkt. Systemet med kollektivavtal har gett oss en arbetsmarknad som i mångt och mycket präglas av god samverkan mellan parterna och ger därmed lugn och trygghet på arbetsmarknaden. Det är bra för både arbetsgivare och arbetstagare. Och jag är övertygad om att det även kommer att vara bra för utländska företag som vill verka i . Lavaldomen visar på behov av överläggningar om hur man ska få kollektivavtalen att bli mer transparenta. Jag är säker på att vi kan nå framgång i de samtalen. Avslutningsvis vill jag säga att jag delar och synpunkt, den som de för fram i Debatt-artikeln, nämligen att vi själva har kraften och möjligheten att hantera effekterna av dom. Jag ser fram emot de samtal som kommer att föras och är övertygad om att vi kommer att lösa det hela på ett bra sätt. 19 (): I det uppmärksammade Lavalmålet krävdes att gjorde en avvägning mellan de två grundläggande rättigheterna, rätten till fri rörlighet å ena sidan och rätten till kollektivavtal och stridsåtgärder å andra sidan. Undantag från den fria rörligheten måste vara motiverade, icke-diskriminerande och stå i proportion till sitt syfte. I den kontexten är det viktigt att tänka på att krävde avtal som skulle ge arbetstagarna genomsnittslöner som låg långt över minimilönerna för byggnadsarbetare i branschen. Jag har inte se annat än att det var väldigt svårt för att ha en annan hållning än den som den kom fram till. vill fastställa att konkurrens och fri rörlighet är viktigt inom EU. Både företagare och fack gynnas av bra konkurrens. Om inte vi i hänger med i förändringarna i omvärlden kommer vi att förlora jobben hur vi än gör. Delar av arbetsmarknadsutskottet var på besök i . Konkurrensen kommer inte bara att handla om löner. Det kommer också att handla om konkurrens om hjärnor och den bästa kompetensen. Där ska vi i fortsätta att följa upp hur vi ska kunna konkurrera i en globaliserad värld. Jag är övertygad om att den svenska modellen blir kvar men att vi kanske kommer att behöva justeringar i lagar eller avtal för att kunna vara med i framtida arbetsmarknad. Jobben i värnas bäst om vi inser att vi lever i en konkurrensutsatt värld. Det tror jag att vi kan göra tillsammans. Med fack och arbetsgivare kommer vi att kunna hitta lösningar som gör det bra för alla på arbetsmarknaden, både arbetsgivare och arbetstagare, för framtiden. 20 (): Arbetsmarknadsministern är helt svarslös inför förslaget att förhandla om ett undantag för kollektivavtalen och strejkrätten och ägnar sig i stället åt att polemisera mot helt andra saker som jag inte har tagit upp i debatten. Det är väl för att det är lite svårt att försvara och förklara varför en regering som påstår sig vilja värna den svenska modellen inte är beredd att ens försöka ta strid för den gentemot EU. Det är självklart bra att man försöker vända på varenda sten och se över alla möjligheter att skydda den svenska modellen. Det är ingen som har sagt någonting annat. Men faktum kvarstår att det inte finns någon som har kunnat hävda att vi oavsett vad vi gör för anpassningar av svensk lagstiftning därmed kan garantera att den svenska modellen står pall. har i och med det här yttrandet givit sig själv rätten att bestämma och överpröva om, när och hur får vidta stridsåtgärder. Man har också tagit sig rätten att ställa krav på hur svenska kollektivavtal får vara utformade för att vara giltiga på den europeiska marknaden. Detta kan inte lösas på ett permanent sätt med mindre än att vi får permanenta och bindande garantier för att detta har inte med att göra. Det är vi i som bestämmer när och hur vi ska vidta stridsåtgärder. Man ser med fasa framför sig vad resultatet skulle kunna bli om vi inte får ett undantag. på uttryckte det så här: krävs det väl snart att man har en jurist i bakfickan varje gång vi ska vidta en åtgärd för att få fram ett kollektivavtal. Så ska inte den svenska arbetsmarknadsmodellen fungera. Rätten att vidta stridsåtgärder för att kräva kollektivavtal måste vara självklar. 21 (): Lavalmålet innebär i praktiken att EU nu börjar titta på om den svenska modellen kan fungera i enlighet med . Inte bara jag utan många med mig är oroliga. Hur mycket ska EU kunna lägga sig i? Hade vi inte fått garantier för detta i den svenska medlemsförhandlingen inför folkomröstningen ? Jag tror också att vi själva har möjlighet att se över lagstiftningen i . Jag tror att den möjligheten finns för att kunna utveckla den svenska modellen och se till att den passar också i ett europeiskt perspektiv. Det som bekymrar mig är den borgerliga regeringen som ska göra hantverket. Jag känner inte att arbetsmarknadsministern på riktigt allvar tar tag i frågorna. Efter beslut var det plötsligt bara lex som man kanske skulle se över. Det var svajigt. erkänner arbetsmarknadsministern att också utstationeringsdirektivet måste ses över för att se vad vi kan åstadkomma. Jag saknar egentligen ytterligare initiativ. Vad kan man mer göra? Man kan inte lägga hela ansvaret på arbetsmarknadens parter. Det är inte de som förhandlar med eller ministerrådet. Det gör den . Det är arbetsmarknadens parter som rättar sig efter det regelverk som finns. Men det är regeringen som ser till att regelverket är okej så att arbetsmarknadens parter kan utföra det uppdrag de har. Där anser inte jag att den står upp tillräckligt för att försvara och se till att den svenska modellen också kan finnas . 22 Arbetsmarknadsminister (): Låt mig citera ur dagens där och säger följande: Följderna av domen är självklart något som diskuteras mellan parterna just . Utgångspunkten för samtalen mellan parterna som påbörjades för sedan är att pröva förutsättningarna för en ny samarbetsanda och en starkare partssamverkan i syfte att hålla krafter utanför parternas kontroll borta. Jag misstänker att med krafter utanför parternas kontroll åtminstone ibland avses politiker. Det tycker jag är bra. Det är precis så det borde vara. Det borde ligga i både arbetstagar- och arbetsgivarsidans intresse att samverka för att värna den svenska modellens grundfundament. sade någonstans i något anförande här att det handlade om att sätta marknadskrafterna ur spel med kollektivavtal. Det är precis tvärtom. Avtal är grunden för marknadsekonomin. Därför är den svenska modellen också en viktig förutsättning för den svenska marknadsekonomin. Vad gör då regeringen? Vi reagerade och bjöd parterna till oss för ett partssamråd som kommer att gå av stapeln . Vi har inlett och fortsätter en juridisk översyn. Vi kommer att se till att det finns en särskild utredare på plats, och formerna för det kommer vi att diskutera med parterna . Vi försöker att göra det med den sans och balans som LO och andra parter på arbetsmarknaden efterlyser. Jag tror att det är precis det som behövs. Det handlar om att ta ett djupt andetag, ordning och reda och att värna den svenska modellen. Den är inte hotad. I samarbete med parterna ska vi nu se över både vad regering och riksdag kan göra och vad de avtalsslutande parterna kan och bör göra för att värna den svenska modellen som vi välkomnar ökad konkurrens på lika villkor. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2007/08:291 om missbruk av dopningspreparat 23 Statsrådet (): har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att stärka kampen mot missbruk av dopningspreparat. Missbruk av dopningsmedel har med rätta uppmärksammats alltmer . Av olika riksrepresentativa frågeundersökningar framgår att av manliga ungdomar har provat androgena steroider, AAS, som är de vanligaste dopningspreparaten. Denna andel har varit i stort sett oförändrad . Den kartläggning av gymbesökare som har genomförts av Stadsektionen på visar att av de manliga besökarna hade använt anabola steroider, men av männen hade använt narkotika. För båda typerna av preparat innebär detta en överrepresentation jämfört med jämförbara grupper i den övriga befolkningen. Av olika studier framgår vidare att de allra flesta som använder dopningsmedel missbrukar också andra droger såsom alkohol och narkotika. Den grupp som enbart använder dopningsmedel är troligen relativt begränsad. Jag säger detta för att peka på att vi måsta söka lösningarna på dopningsproblemet inom samma ramar som insatserna mot alkohol- och narkotikamissbruk. Vi måste utveckla insatser som så långt som möjligt täcker hela området. Det är också skälet till att dopning ingår som en del i de nationella narkotikahandlingsplanerna. har en rad insatser kommit i gång mot dopning inom ramen för den nationella narkotikahandlingsplanen. Det är också inom den ramen som jag vill se fortsatta insatser på området. Jag menar att man ska vara försiktig med särlösningar utifrån enskilda preparat. Som svar på fråga vill jag därför svara att jag har för avsikt att stärka kampen mot missbruk av dopningsmedel inom ramen för de fortsatta insatserna mot missbruk av alkohol och narkotika. Skälet till att och nu ersätts med en ny organisation är bland annat att vi vill integrera arbetet som rör alkohol, narkotika, dopning och tobak. Det är dock viktigt att understryka att handlingsplanerna mot alkohol och narkotika ligger fast och att ekonomiska resurser i samma utsträckning som har avsatts för dessa ändamål. Kommittéerna har gjort ett mycket bra arbete och lagt en grund för det fortsatta arbetet. Deras erfarenheter ska självfallet ska tas till vara, men det måste också till en långsiktigt hållbar lösning inom den ordinarie statliga verksamhetsstrukturen.