prot · GW0920 · 2008-10-27 00:00:00 — Jag sade förut att de handlingsplaner som har kommit är bra. Men jag tycker också att man fokuserar mycket på vad som händer när olyckan redan har varit framme i stället för att jobba mer förebyggande. Vi menar att om man har kunskapen om könsmaktsordningen med sig, till exempel i utbildningsväsendet, och tänker på genusperspektivet när det gäller hela rättsväsendets yrkesgrupper så skulle det se lite annorlunda ut. Det gäller också utbildning för våra barn; det här ska finnas med redan från början i skolan. Vi tror att det skulle se annorlunda ut då. Jag satt och hörde på den förra debatten då ministern efterlyste konkreta förslag. Vi efterfrågar en nationell upplysningskampanj som syftar till att minska antalet våldtäkter. Man kan jämföra med kampanj Mäns våld mot kvinnor som genomförde affischering och så vidare. Vi tycker också att man borde inrätta en oberoende kommission för kartläggning av brister i förundersökningar om våldtäkt. Detta är förslag som även Amnesty har fört fram i rapporten nedlagt våldtäkt och mänskliga rättigheter i de nordiska länderna. Jag skulle gärna vilja att ministern kommenterar detta att man kan göra ytterligare förbättringar utöver det som står i planerna. 10 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag vill börja med att säga att jag håller med om att mer kan göras och kommer att göras absolut. Jag tror att det vore ett misstag att tro att de två handlingsplaner som jag fokuserar svaret på är den universala lösningen på problemen. Men har de just presenterats och håller på att genomföras, och jag tycker att det är rätt att vi låter handlingsplanerna få verka och ser vilka resultat vi når. Vi får också fortsätta att tänka på ytterligare åtgärder. Jag anser att det är bra grepp vi har tagit när vi har samlat ihop olika myndigheter och olika samhällsarenor för att försöka komma till rätta med problemen. Jag tror egentligen inte att det är så många saker man behöver göra annorlunda, utan man ska kanske ta fasta på att fortsätta med den här typen av arbete. Resurserna ska inte minskas när det gäller att satsa på det här. Det allra viktigaste vi kan göra är väl ändå att börja med våra barn. Vi ska redan tidigt börja prata om de här frågorna och visa på att det är oacceptabelt att de här fenomenen förekommer i vårt samhälle. Därför har vi presenterat ett program för skolan som kostar . Det handlar just om att kompetensutveckla lärare som vill ha redskap och möjligheter att bli bättre på att kommunicera de här frågorna med unga och barn i skolan. En delegation kommer att tillsättas med uppdrag att följa samhällsutvecklingen och återkomma med åtgärder för vad vi politiker kan göra för att förbättra situationen på olika sätt. Som jag läste upp i mitt svar tidigare görs det också en hel del just för att förebygga problematiken. Jag tror som att det inte räcker med att bara ta hand om offren, utan vi måste förebygga. Då handlar det mycket om lagföringen och hur den fungerar. Det har en förebyggande effekt. Det handlar om de metoder vi har inom programverksamhet för att män inte ska upprepa sitt våld. Den typen av metoder finns också inom när det gäller mäns våld mot kvinnor. De ska utvecklas och bli bättre. Det handlar om de etiska riktlinjerna och att de ska komma fler till del. De svenskar som åker utomlands ska inte heller där köpa sex. På samma sätt som vi säger att det är oacceptabelt att göra det i är det oacceptabelt att göra det utomlands. Inte minst frivilligorganisationernas insatser är viktiga, för de organisationerna kommer ofta i kontakt med de här människorna på ett helt annat sätt än vi politiker eller myndigheter gör. Också där görs det satsningar för att de ska kunna bli bättre på att förebygga den här typen av fenomen. Det görs alltså en hel del, och mer kommer att behöva göras. Vi ska göra mer, men jag tror att det också är bra att vi låter de förslag som föreligger verka . Då får vi se vilka resultat vi når. 11 (): Jag fick ingen återreflektering på det här med könsmaktsordningen och genusperspektivet när det gäller utbildningar till exempel inom rättsväsendet. Det kan också handla om skolans värld. Jag vill gärna ha en kommentar till det. Från håll har vi också föreslagit ombud när man har blivit utsatt för sexuellt våld våldtäkt, misshandel och så vidare. Det är viktigt med bemötandet av dessa brottsoffer en våldtagen eller misshandlad kvinna. Det är viktigt att det görs på rätt sätt. Den polis som möter kvinnan ska ha en utbildning för hur han eller hon ska bemöta henne för att det i övrigt i rättsprocessen ska gå så smärtfritt som möjligt. Kvinnor känner en stor skam och skuld när de har varit utsatta för sådana här brott. Det gäller också att uppdela statistiken. Vi vill ha den fördelad så att man slipper sitta och leta sig fram i polisanmälningar när man sitter och forskar. Det är tidsödande när det inte är uppdelat i våld i nära relationer eller inte, man eller kvinna och så vidare. Vi vill specifikt att detta ska delas upp så att det framgår bättre. Vi har också motionerat om att det här inte precis är gratis. kom fram till att våldet mot kvinnor kostar ungefär 3 miljarder, och då är det inte så mycket uppgifter man har att räkna på. Det finns en äldre undersökning från som påvisar att kostnaden skulle vara ungefär så stor. Vi skulle alltså tjäna på att fördjupa oss och förbättra arbetet. Jag är glad om man konkret tar till sig det som har drivit. Det här är viktiga frågor för oss, och det har det varit även bakåt i tiden. Vi har talat om utbildningar av rättsväsendets olika yrkesgrupper. Vi har en ganska föråldrad domarkår. När det gäller vidareutbildningar kan de själva bestämma vilka de vill delta i. Vi har motionerat om att det ska vara obligatoriskt för domarkåren att förkovra sig i de här frågorna. Det här har varit lite känsligt, för man ska ju inte få påverka domarnas sätt att döma. Men för mig och för blir det väldigt konstigt. Kunskap kan aldrig leda till att man dömer fel. Det måste snarare leda till att man har bättre perspektiv, kunskap och förståelse om de här frågorna och därför kan döma rätt. Det har förekommit ganska mycket i domstolsförhandlingar när det gäller vad domarna säger och hur de beter sig mot kvinnorna. Jag skulle gärna vilja höra ministerns kommentar till det. 12 Integrations- och jämställdhetsminister (): Vi börjar med ordet könsmaktsordning. Vi har valt att inte använda oss av det begreppet av den enkla anledningen att vi ser att det finns olika maktordningar när vi jobbar mot mäns våld mot kvinnor. Det spelar roll om man är vit etnisk svensk från medelklassen och misshandlas eller om man är invandrad kvinna utan språkkunskaper och misshandlas. Alla dessa maktordningar spelar stor roll när det gäller hur vi bemöts av myndigheter med ansvar för att skapa trygghet för oss. Därför har vi tagit bort begreppet könsmaktsordning, men vi jobbar på samma sätt som FN gör med att detta handlar om makt. Det handlar om över- och underordning. Vi erkänner att denna makt och över- och underordning framför allt drabbar kvinnor i förhållande till män, men vi säger också att det även förekommer över- och underordning mellan två kvinnor eller mellan två män. Det är också av den anledningen vi har kunnat föra in våld i samkönade relationer i den handlingsplan som håller på att verkställas. Det är svaret på det hela. pratar om ombud. Jag förstår egentligen inte riktigt idén, men jag kan hålla med om att polisen behöver bli bättre på bemötande av våldsoffren. De har också blivit bättre på det både kunskapsmässigt och i och med att det nu skapas miljöer där kvinnor som är misshandlade och har utsatts för trauman möts. var vi och invigde en sådan plats i . Det är min förhoppning att vi ska få se den typen av mottagningar hos polisen runt om i vårt land. Ska vi kunna ge kvinnor den trygghet de behöver för att kunna berätta vad de har utsatts för måste de känna att miljön är så trygg att de också vågar berätta. I mitt svar sade jag att Brå jobbar med brottskoder. Det är lika viktigt för mig som för att vi blir så bra som möjligt på att föra könsuppdelad statistik på alla samhällsområden. Den statistik som Kommuner och Landsting har tagit fram har varit en av de saker som har uppmärksammat oss på den ojämställda vården. Jag menar att det är viktigt att vi har det också på det här området. Det jobbar som sagt Brå och polisen själva med att bli bättre på. Det finns forskningsanslag för att vi ska förstå de här fenomenen bättre. 45 miljoner har anslagits för forskning om mäns våld mot kvinnor men också om prostitution och människohandel. Vi får se hur många forskare som ansöker om dessa pengar. Ju fler som vill ägna sig åt att forska om detta, desto bättre. Sedan håller jag också med om att domarkåren behöver utbildning. De erbjuds också utbildningar, och de har blivit bättre på att gå på dem. Det allra bästa vore kanske att juristutbildningen innehöll de här delarna. Jag kan inte på stående fot säga om det är så eller inte. Jag vet bara att debatten har pågått . Jag hoppas också att den högre utbildningen har tagit till sig att allmänheten efterfrågar att domarkåren också är utbildad i de här frågorna. Men vi får inte glömma nämndemännen. De har lika stor makt som chefsdomarna, som man oftast hänvisar till. Det är därför som vi har inkluderat också dem i de fortsatta utbildningarna. Nämndemän ska också ha rätt att gå dessa utbildningar. Vi försöker täcka upp så mycket som möjligt. Det här programmet har just börjat verka. Jag hoppas att vi ska kunna se bättre resultat om åtminstone. 13 (): Som vänsterpartistisk kvinna tycker jag att man gör ett grundläggande fel när man inte tar med detta med könsmaktsordning. Det leder till att man ser att kvinnor är underordnade män och att det får konsekvenser i alla samhällssektorer. Jag tror att man skulle komma bra mycket längre om man hade den här analysen med sig i det förebyggande arbetet. Det finns jättemånga saker som är bra i de här handlingsplanerna, men vi säger ändå att det blir ett individualistiskt perspektiv. Det läggs på individen, och det är strukturer som vi måste jobba med. Jag ställde frågan om en obligatorisk vidareutbildning av domarkåren. Det har naturligtvis blivit bättre. Det har varit uppe i debatten. Frågan har lyfts upp rent medialt också. Man har diskuterat om det är okej att säga att en tjej har varit klädd si eller så. De här vidareutbildningarna är inte obligatoriska, utan man får välja om man vill gå eller inte. Vi menar att det måste vara obligatoriskt även för domarkåren. När det gäller just dessa brottsoffer måste man sätta ned foten på allvar och diskutera hur man bemöter dessa kvinnor i hela kedjan. Jag menar att dessa brottsoffer behöver stöd redan från början. De behöver ett ombud som kan föra deras talan och vara deras trygghet. 14 Integrations- och jämställdhetsminister (): Man måste absolut sätta ned foten för att brottsoffer inte ska behöva ramla mellan två stolar, och det gör vi också. Därför har länsstyrelserna i uppdrag att samordna relevanta aktörer på detta område så att samtliga kan möta kvinnan. Kvinnan ska inte fungera som en shoppingkund som går från myndighet till myndighet, utan myndigheterna ska samlas kring kvinnan för att hon ska kunna få det stöd hon behöver. Detta arbete jobbar länsstyrelserna med. Jag tror att det arbete som polisen har inlett är viktigt. De ska se till att miljöerna där man tar emot kvinnor som har utsatts för denna typ av trauman är anpassade efter kvinnans stämning vid sådana tillfällen. Det arbetet har också påbörjats. Jag tror inte att vi tycker olika i denna fråga. Jag tror inte ens att och egentligen saknar någonting viktigt i de handlingsplaner som finns förutom begreppet könsmaktsordning. Men könsmaktsordning handlar också om makt, över- och underordning. Vi använder oss av begreppen makt, över- och underordning, precis som FN-definitionen. Där inryms det som ni kallar för könsmaktsordning, men om man bara använder sig av begreppet könsmaktsordning riskerar man att missa andra maktordningar i vårt samhälle, och jag kan lova att de existerar. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2008/09:59 till försvarsutskottet Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till , då de för dagens bordläggning aviserade ärendena väntades föreligga. 10 § Anmälan och hänvisning av motioner till utskott Anmäldes Motioner med anledning av proposition 2008/09:61 Stabilitetsstärkande åtgärder för det svenska finansiella systemet 2008/09:Fi2 av m.fl. (v) 2008/09:Fi3 av m.fl. (s, mp, v) Kammaren biföll talmannens förslag att motionerna skulle hänvisas till finansutskottet. Anmäldes och bordlades betänkanden /09:FiU8 Ändring i lagen om lägenhetsregister 2008/09:FiU9 Medgivande för att delta i finansieringen av avskrivningen av skuld till /09:FiU14 Utvidgning av insättningsgarantin betänkande 2008/09:JuU8 Övergångsbestämmelserna till polisdatalagen betänkanden /09:UU4 Nytt avgiftssystem för finansiering av 2008/09:UU5 Stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Republiken å den andra utlåtande /09:UU7 om EU och de utomeuropeiska länderna och territorierna betänkande 2008/09:SoU2 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under betänkande 2008/09:NU6 Standardiseringens betydelse i en globaliserad värld 12 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2008/09:64 Svensk hållning rörande avvisningar till av () till statsrådet () 2008/09:65 Design i svenska företag av () till näringsminister () 2008/09:66 En effektivare dagligvaruhandel av () till näringsminister () Interpellationerna redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll . 13 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2008/09:146 Värnande av hyresrätten av () till statsrådet () 2008/09:147 Översyn av sekretesslagen av () till justitieminister () 2008/09:148 Självmordssajter av () till justitieminister () 2008/09:149 Möjligheter för afghaner att ansöka om uppehållstillstånd av () till utrikesminister () 2008/09:150 Möjlighet att söka uppehållstillstånd från annat land än hemlandet av () till utrikesminister () 2008/09:151 Funktionshindrade barns ställning vid val av friskola av () till utbildningsminister () 2008/09:152 och EU:s Marockoförbindelser av () till statsrådet () 2008/09:153 Svenska företags verksamhet på av () till utrikesminister () 2008/09:154 Säkerhetspolitisk risk med gasledningen av () till försvarsminister () 2008/09:155 Ökat ägaransvar inom bank- och kreditinstitutssektorn av () till statsrådet () 2008/09:156 HBT-personers mänskliga rättigheter i av () till utrikesminister () 2008/09:157 Folkbokföringen av () till finansminister () 2008/09:158 Folkbokföring, och regional hänsyn av () till finansminister () 2008/09:159 Uppgifter om förvanskningar av bevisning i rättegångar av () till justitieminister () 2008/09:160 Förbjudna hönsburar av () till jordbruksminister () 2008/09:161 Statligt studiestöd av () till statsrådet () Frågorna 2008/09:146 och 147 redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll . Frågorna 2008/09:148161 redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2008/09:96 Biståndet till av () till statsrådet () 2008/09:105 Åtgärder mot stigande arbetslöshet i av () till arbetsmarknadsminister () 2008/09:110 , kärnkraftsteknologi och icke-spridningsavtalet av () till utrikesminister () Svaren redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll . 15 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.