prot · GW0917 · 2008-10-22 00:00:00 — Inom folkhälsans område borde vi samarbeta mer om insatser mot alkohol- och drogmissbruk. beslutade de nordiska folkhälsoministrarna att samarbeta för att skydda den förhållandevis restriktiva alkoholpolitik som vi har i . Det arbetet måste intensifieras. En annan kamp är den mot organiserad kriminalitet, speciellt mot människohandel, som vi nordiska länder samarbetar bra om. Men det samarbetet måste också förbättras. Vi har fortfarande också gränshinder som försvårar livet helt i onödan för många nordbor. Inte ens tv-sändningarna från grannlandet når hem till alla som önskar det. Jag är säker på att gränsproblematiken kommer att beröras mer av fler talare under debatten. Med detta, herr talman, vill jag säga att vi har kommit långt med det nordiska samarbetet. Det är absolut inte enbart , men visst är det viktigt att finns. 163 (): De nordiska länderna har stor nytta av sitt samarbete. Vi lär av varandra, tar intryck och utvecklas. Till viss del kompletterar även länderna varandra: med sin olja, med sitt fiske, med jordbruket, med skogen och tja, med både mineraler och skog. Till viss del har vi också valt olika vägar. står utanför EU, , och innanför. och har kärnkraft, och är utan kärnkraft. Till hör även de självstyrande områdena , och , alla med sina speciella särarter som berikar vårt gemensamma. Samarbetet har många olika former: de nordiska regeringarna genom de elva ministerråden, de nordiska parlamenten genom . Men de stora kontaktytorna mellan de nordiska länderna finns på helt andra håll, exempelvis i form av alla de olika verksamheter där skolor, bildningsförbund, musiker, författare, folkrörelser, företag och så vidare är involverade. Bara för forskning och utbildning omfattar budgeten dryga 225 miljoner. För olika former av kulturutbyte och kulturbevarande verksamhet anvisar ministerrådet dryga 160 miljoner, och för att stimulera företagande, utveckla regionsamarbetet, särskilt i de gränstrakter där många människor bor på ena sidan och jobbar på den andra, och satsa på energiteknik ungefär 120 miljoner. Det säger jag för att ge en liten bild av vad budget används till. Det var med viss skepsis som jag kom till . Men erfarenhet har jag blivit övertygad om att rådet har en viktig roll att fylla. har jag nämligen upptäckt att är den där arenan som fyller tomrummet i de nationella parlamenten, nämligen deras brist på eftertanke, visioner och framsynthet. I stället för harvandet kring vardagens bekymmer, pressen från de ständiga detaljerade besluten, prestigen och mediekampen som trissar upp ordvalen utgör en plats för just eftertanke, djupare samtal, visioner och konstruktiva processer. Där vågar man blicka framåt och talar om sådant som kanske finns på de nationella parlamentens dagordningar . är helt enkelt ett slags känselspröt, kanske en vägvisare och åtminstone en föregångare. Det finns naturligtvis orsaker till det, bland annat att det tunga ansvar de nationella parlamenten har ofta åtföljs av någon sorts tungsinne och att de rekommenderande besluten, som är beslutsform, inte alls är lika laddade eller omedelbara. Jag är själv ganska förvånad över hur min bild av verksamhet har förändrats. Av det har jag lärt mig en sak, nämligen att vara mycket mer kritisk. Min bild av byggde tidigare uteslutande på mediernas rapportering av verksamhet, och den var inte nådig. har jag i egenskap av ledamot i direkt egen kunskap om verksamheten. Då blir bilden en helt annan. Bland annat upplever jag att det nordiska samarbetet stärker de mänskliga rättigheterna i våra nordiska länder. Verksamheterna under det nordiska paraplyet bidrar till någon sorts öppenhet och nyfikenhet som jag tror är väldigt konstruktiv på många sätt, inte minst när det gäller att ta emot människor från områden utanför . betänkande nr 3 om behandlar förutom regeringens skrivelse om det nordiska samarbetet 2007 och svenska delegations verksamhetsberättelse även ett stort antal motioner. Jag har fått det till 36 stycken. Om jag har räknat rätt är det 59 yrkanden. Jag tänker inte kommentera alla dem utan hoppar direkt över till de reservationer har med i betänkandet. hade jag förmånen att få vistas vid polarforskningsstation. Det är den nordligast belägna fasta polarforskningsstationen i världen. Varken , eller har någon fast forskningsstation som är belägen så långt norrut. Därför är det också så att polarforskare från hela världen samlas där. Man får plats med ungefär 100 forskare. är det ganska trångt. Det fantastiska är också att den har funnits där sedan början av . Vissa mätserier är heltäckande för . På ett ganska handgripligt sätt fick vi där erfara hur permafrosten snabbt ger vika när klimatet förändras. Marker som har varit permanent frusna i årtusenden har på bara tinat upp. Den permanenta frosten ligger nu på vissa ställen mer än under markytan. Marken har på en del ställen kollapsat när permafrosten helt och hållet har brutits upp. Det kan uppstå stora skred i kanterna på det som kallas för palsar, en sorts upphöjda områden, när själva markstrukturen bryts sönder när permafrosten helt har tinat upp. På retirerar glaciärernas front nu med en och . har i stort sett hälften av den istäckta ytan runt förvandlats till öppet hav. Många har väldigt stora förväntningar på de rikedomar som antas dyka upp när isen försvinner. I första hand är det olja man tänker sig kunna exploatera. har en stark ställning i polarforskningen. Som ett av de åtta länderna i borde , menar vi miljöpartister, agera mycket kraftfullt för att skydda området. Livet i är mycket känsligt, och utsläpp av olja och kemikalier där ger upphov till stora skador, eftersom nedbrytningen tar väldigt i de mycket kalla vattnen. borde utlysas som en demilitariserad zon, där det , , också bör råda förbud mot exploatering av fossil energi och mineraler. Dessutom borde ursprungsbefolkningarna runt ha ett mycket stort inflytande över hur ska förvaltas. menar att bör söka allianser med länder världen över för att försöka freda från exploatering. ansluter sig även till den reservation som kritiserar förvaltningen av . Vi menar att kunskaperna finns, liksom avtal, men det görs faktiskt alldeles för lite. har fått en förödande kritik av Världsnaturfonden när de har granskat hur lever upp till sina åtaganden. Bara som ett exempel är den största förorenaren när det gäller tungmetaller i . Jag brukar ju försöka göra anknytningar till i mina anföranden, inte bara för att jag ständigt vill påminna kammaren om hur viktigt det är att regeringen ger ett uppdrag till att bygga ett dubbelspår mellan och , utan också för att det faktiskt oftast är mycket relevant att relatera till just som en pusselbit i nästan varje politisk fråga. rikedomar under 1500-, kom nämligen till stor del från . Det är dessa rikedomar som har utgjort grunden för vårt moderna samhälles framväxt. Jag tänker i första hand på metaller men även på hur man hanterar skogarna. På grund av den extrema exploatering som genomfördes i detta geografiska område är fortfarande den enskilt största källan till tungmetallutsläpp i hela . Trots att det finns över 85 miljoner människor i avrinningsområden är det alltså de gamla synder som lade grunden till storhet som utgör den största enskilda källan till tungmetallutsläpp i . Vi har alltså ett oerhört stort ansvar när det gäller att ta hand om gamla och självklart också nya utsläpp. Det ansvaret borde ligga tydligt på regeringsnivå. får skämmas som bara hamnar på sjätte plats när det gäller att ta sitt ansvar för framtid. Med detta som bakgrund hoppas jag att kammaren ska vara något mer med sin tid än vad utskottet har varit och att kammaren därför ställer sig bakom reservationerna 1 och 2. För att bespara kammaren en extra votering avstår jag från att yrka bifall till reservation 3, vilket naturligtvis inte betyder att inte skulle stå bakom även den reservationen. Det finns mycket att göra inom ramen för det nordiska samarbetet, inte minst när det gäller våra gemensamma vatten. Före fossilepoken var det vattnet som band oss samman. När nu allt fler inser att fossilepoken snabbt är på väg mot sitt slut borde vattendragen, sjöarna och haven få en rättmätig renässans. Vattnen är inte bara de äldsta broarna mellan folk; rent vatten är också källan till liv. (forts. 22 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 21 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU2 Slopad avskattning för personaloptioner Kammaren biföll utskottets förslag. SkU3 En begränsad fastighetsavgift för pensionärer, m.m. 1. utskottet 2. res. (s, v) Votering: 152 för utskottet 117 för res. 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 16 c, 22 fp, 17 kd, 14 mp För res. : 100 s, 17 v Frånvarande: 30 s, 14 m, 13 c, 6 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp JuU3 Åtgärder för att utreda vissa samhällsfarliga brott, m.m. Punkt 1 (Tillämpningsområdet för lagen om åtgärder för att utreda vissa samhällsfarliga brott) 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 236 för utskottet 32 för res. 1 1 avstod 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 s, 82 m, 16 c, 22 fp, 17 kd För res. 1: 1 s, 17 v, 14 mp Avstod: 1 m Frånvarande: 30 s, 14 m, 13 c, 6 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp Punkterna 24 Kammaren biföll utskottets förslag. CU2 Förmynderskapsrättsliga frågor Punkt 1 (Förmynderskapsrättsliga frågor) 1. utskottet 2. res. (v) Votering: 252 för utskottet 17 för res. 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 83 m, 16 c, 23 fp, 16 kd, 14 mp För res. : 17 v Frånvarande: 30 s, 14 m, 13 c, 5 fp, 8 kd, 5 v, 5 mp Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. MJU3 Miljöskyddet i ekonomiska zon Punkt 2 () 1. utskottet 2. res. 1 (v, mp) Votering: 238 för utskottet 31 för res. 1 80 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 s, 83 m, 16 c, 22 fp, 17 kd För res. 1: 17 v, 14 mp Frånvarande: 30 s, 14 m, 13 c, 6 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp Punkt 4 (Underställning enligt 8 kap. 12 § regeringsformen) 1. utskottet 2. res. 3 (s, v, mp) Kammaren biföll utskottets förslag genom uppresning. Punkt 5 (Miljöskyddet i lagen om ekonomiska zon) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v, mp) Votering: 140 för utskottet 131 för res. 4 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 17 c, 23 fp, 17 kd För res. 4: 100 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 30 s, 14 m, 12 c, 5 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp Punkt 6 (Gasledningen i ) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Votering: 140 för utskottet 131 för res. 5 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 17 c, 23 fp, 17 kd För res. 5: 100 s, 17 v, 14 mp Frånvarande: 30 s, 14 m, 12 c, 5 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU4 Enklare regler om kväveoxidavgiften Kammaren biföll utskottets förslag. NU5 Regelförenklingsarbetet 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) Förberedande votering: 105 för res. 1 17 för res. 2 147 avstod 80 frånvarande Kammaren biträdde res. () anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 140 för utskottet 100 för res. 1 31 avstod 78 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 83 m, 17 c, 23 fp, 17 kd För res. 1: 100 s Avstod: 17 v, 14 mp Frånvarande: 30 s, 14 m, 12 c, 5 fp, 7 kd, 5 v, 5 mp NU7 Ändringar i naturgaslagen m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. 22 § (forts. från 20 §) (forts. UU3) 164 (): existens har ifrågasatts ett antal gånger i denna kammare. Det vanligaste argumentet är att vi har EU och då behövs väl inte . Men paradoxalt nog känns det som om ju större EU-familjen är, desto mer regionalt samarbete krävs. Det konstiga med debatten har varit att ingen har ifrågasatt , utan det är det parlamentariska samarbetet som har bedömts som oviktigt. är som sagt en gammal organisation. Under de som vi har funnits till har arbetsuppgifterna och arbetsformerna ändrats . Det kanske också den här debatten visar, eftersom den gäller en skrivelse med motionsrätt som behandlar det som har varit, det som är och det som komma skall. Vi har också sessionen i som handlar väldigt mycket om framtiden. I ett viktigt avseende skiljer sig det nordiska samarbetet från det europeiska, nämligen den folkliga förankringen. Av den senaste undersökningen framgår att en klar majoritet av de nordiska medborgarna önskar mer nordiskt samarbete. Att skydda miljön och bekämpa kriminalitet är frågor som lyftes fram som viktiga samarbetsområden. Dessa kräver samarbete utanför gränser. Undersökningen visar också att våra medborgare inte är negativa till att samarbetet utvidgas. Det har varit och är kultur och språk som är hörnstenarna i den nordiska gemenskapen. För att underlätta en fortsatt integration och underlätta medborgarnas rörlighet har ministerrådet efter påtryckningar från upprättat ett gränshindersforum som ska redovisa sitt arbete 2010 varefter arbetet utvärderas. Det handlar också om en årlig återrapportering till våra statsministrar. Gränshinder är en fråga som har följt, och nästan förföljt, oss i , och den kommer säkert att förfölja oss till. Vi har avskaffat många men också skapat nya med våra olika lagstiftningar. Bara mellan de nordiska länderna är det mer än 40 000 människor som flyttar eller pendlar. Vi har, precis som regeringen och även parlamentet, ett ansvar att följa de förslag som kommer till vårt parlament så att vi inte försvårar det här arbetet . Med EU-utvidgningen har alla länder runt med undantag för blivit EU-medlemmar. Det har gett och ger oss stora politiska och ekonomiska möjligheter om vi rätt förmår att hantera den nya geografin och det nya politiska grannskapet som har öppnat sig. Arbetet för vårt gemensamma hav, , är ett gott exempel. Någonting som vi saknar och som skulle vara bra är en redogörelse för regeringens Östersjösamarbete. Det har vi inte . borde, liksom de andra nordiska länderna och till och med som inte är en riktig Östersjöstat, lämna en redovisning av sitt arbete för att vidareutveckla den positiva dialogen och informationsutbytet mellan Östersjöstaternas råd och den parlamentariska samt ge i sin helhet en möjlighet att debattera hela och inte bara miljöfrågor. Vi startade tidigt ett samarbete inom den parlamentariska för en renare med fokusering på övergödning. Alla förslag från en arbetsgrupp finns nu även i den överenskommelse som miljöministrarna undertecknade i , den så kallade särskilda handlingsplanen för . Vi parlamentariker ville gå längre och vidta fler åtgärder. Låt oss se detta som en startpunkt och väldigt noga följa upp implementeringen. bör regeringarna runt redan nu ge en startsignal till fortsatt arbete. Det här räcker inte. arbetar vi i rådet med en Rysslandsstrategi, och har lagt fram ett förslag till fortsatt samarbete. Detta är en fråga som ska diskuteras under sessionen . Det är viktigt att vi hittar ett ännu närmare samarbete med frivilligorganisationer och unga parlamentariker. ingår i den parlamentariska och har aktivt deltagit i det parlamentariska arbetet. Utöver Östersjösamarbetet har även ett nära samarbete med nordvästra parlamentariska församling för att fokusera på vissa frågor som ger en gemensam nytta för våra medborgare. Vi kanske också behöver en EU-strategi inom . Nordiskt samarbete förankras allt starkare inom de europeiska samarbetsramarna. De nordiska länderna fungerar ofta som vägvisare och förstärker europeiska initiativ genom att föregå med gott exempel. Då och gick med i EU 1995 frånsade vi oss allt som hette blockbildning, men tiden är kanske mogen att rucka på denna princip. kan ha en mer koordinerad politik då det gäller EU:s grön- och vitböcker. Den svenska delegationen har också tagit ett initiativ för att hitta ett sätt när det gäller hur rådet med nordiska glasögon kan granska relevanta frågor. Ett sådant exempel är . behöver vi kanske också en strategi, en handlingsplan, för den nordliga dimensionen på vissa prioriterade områden. Politiken inom den nordliga dimensionen utvecklas mot en gemensam politik för EU, , och . Det handlar om nära samarbete mellan olika aktörer i regionen. Viktiga delar i den nordliga dimensionen är att stärka demokrati, säkerhet och en hållbar utveckling i norra . Än så länge saknar vi också ett konkret innehåll. Energisäkerhet och transportsamarbete är frågor som kanske bör tas upp vid sidan av det redan existerande samarbetet på miljöområdet och när det gäller sociala frågor. har vi ett samarbete på regeringsnivå i och i . Vi vet att är i blickpunkten i världen . Klimatförändringarna leder till ett ökat intresse för exploatering av resurser som olja, gas och mineraler. Flera länder vill utöka sina territorier, och områdets säkerhetspolitiska betydelse ökar. Med en debatt om detta börjar vi vår session i för att försöka hitta det konkreta innehållet i den nordliga dimensionen. Detta leder direkt till nästa frågeställning, nämligen civil samhällssäkerhet inom området och säkerhetspolitik i sin helhet. Det är ett nytt område att diskutera och hantera i det nordiska samarbetet eftersom det inte tidigare hört till vårt samarbetsområde. Men tiderna förändras och vi . Samhällssäkerheten är av livsviktig betydelse för medborgarnas välfärd och handlar bara till en liten del om traditionell militär säkerhet och säkerhetspolitik. Till stor del rör det sig om hot och påfrestningar som spänner från naturkatastrofer till stora olyckor. Vi har i rådet tillsatt en globaliseringsgrupp, och regeringen tillsatte . Vi vet att globaliseringen av världsekonomin sker i allt snabbare takt, och dess konsekvenser blir allt tydligare. Det har vi verkligen fått uppleva . Vi i har goda förutsättningar att möta denna nya tid, men vi måste också fördjupa vårt samarbete och ta till vara vår regions fördelar, för att analysera utmaningarna men också vara en arena för dialog kring globaliseringens effekter. Det är ett arbete som har påbörjats, men det kommer att kräva en mycket djup dialog . Det nordiska samarbetet kan beskrivas på följande sätt: gemenskap i det som vi har inom oss grannskapsarbetet runt och nordvästra globalisering. Vi är många aktörer i det här området, och ibland känns det som att vi kanske är för många. Vi bör alla se på våra verksamheter med kritiska glasögon, lära oss att koordinera och synkronisera vårt arbete på ett bättre sätt , för ett bättre i en globaliserad värld. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 165 (): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Nordendebatt ja, jag kan konstatera, som sagts här tidigare i talarstolen, att det finns en stark förankring kring det nordiska samarbetet. Det är väldigt glädjande att kunna konstatera att människor tycker att nordiskt samarbete är bra och vill ha ett ökat samarbete. Detta beror naturligtvis på att vi i de nordiska länderna har en gemensam historia, gemensamma värderingar och en gemensam kultur. På något sätt är det unikt i världen att ha ett så intensivt samarbete. Att exempelvis en norsk parlamentariker kan ställa en fråga till en svensk minister är ganska unikt, liksom att olika parlamentariker kan ställa frågor till ministrar från olika departement. En fråga som ofta diskuteras i det nordiska samarbetet är gränshinder. Det har sagts från denna talarstol att gränshindersfrågan är en överlevnadshistoria för det nordiska samarbetet. Man ska kunna leva, arbeta och bo i nordiska länder utan några större bekymmer. Hinder för detta måste vi givetvis ta bort. Man kan säga att det fortfarande finns alltför många gränshinder kvar. Vissa finns av politiska skäl. Vi har olika politiska uppfattningar i de olika länderna, och de ska givetvis finnas. Men de andra hinder som finns måste vi försöka att så snabbt som möjligt ta bort. Vi har dock, tycker jag, kommit en bra bit på väg mot en bättring . Jag tror att ministern bland annat kommer att berätta om de åtta gränshinder som har tagits bort under det här året. Det kan verka väldigt lite att ta bort åtta gränshinder, men det är egentligen frapperande hur bra det är. Vi har inte tidigare tagit bort så många som . Vi har också i fokus, som talar om vilka villkor som gäller om man ska flytta. Gränshindersfrågor har det talats om här tidigare, och vi har en ambassadör som jobbar med gränshindersfrågorna. De måste lyckas. Vi har ett gränsregionalt samarbete i , och det finns inom åtta regioner. Vi har det uppe i HaparandaTorneå, och vi har det i , som alltmer har börjat framstå som en egen del i . Där kan man tala om en lyckad integration mellan och . En nordisk socialförsäkringsportal har införts med information om förhållanden i de olika nordiska länderna. Personnummer kan också nämnas och att föräldralediga får ersättning vid flytt från till ett annat nordiskt land. Det är andra exempel. Det är det Nordensamarbetet som vi ser framför oss, som människor kanske ser som viktigt. Men är inte bara detta. var tidigare inne på det Östersjösamarbete som vi har, där alla länderna kring samarbetar i miljöfrågor, om marin miljö, vad gäller forskning och infrastruktur. När man tittar på tv och läser tidningarna är det ingen tvekan om att man kan vara glad över att regeringen satsar ytterligare pengar på Östersjösamarbetet, bland annat för att komma till rätta med övergödningsproblematiken. Vi vet också vad det skulle kunna innebära om oljeolyckor inträffar. Vi vet att samarbetet kring har lett till att man har tagit fram dubbelskrov. Vi som sitter med i vet att de ryska parlamentarikerna gick med på det som kallas PSSA, Particularly Sensitive Sea Area. Även om den ännu inte har kommit så långt är det ett bra tecken att parlamentarikerna ser detta som viktigt. Vi har alltså en situation där alla länderna kring deltar. Vi har samarbete om och den nordliga dimensionen. Vi kan konstatera att det baltiska samarbetet har förändrats lite grann. var inte medlemmar i , men är de det. Men fortfarande har vi en hel del gemensamt i det baltiska programmet. Vi har miljöproblemen gemensamma. Vi arbetar kring forskning, näringsliv och energi. Vi har ett antal olika samarbetsområden. Vi samverkar också med nordvästra . Då kan jag komma in på detta: Ska verkligen samarbeta med efter vad som hänt i ? Låt mig då direkt säga att min uppfattning om det som hänt med och är att det är oförlåtligt. Man har brutit mot alla internationella konventioner. Det var massor med döda och skadade i . Vi har en invasion av ett land som tillhör i ett annat land. Det här är unikt. vet vi att är vår största nordiska granne. Vi har ett samarbete kring nordvästra som fungerar riktigt bra. Vi har ett Barentssamarbete, och vi har ett arktiskt samarbete. Jag tror att det är viktigt att inte isolera trots att vi kan vara förbannade på dem i ett visst läge. är det viktigt att vi har detta samarbete, där vi också kan bidra till den demokratiska utvecklingen i . En annan fråga som har kommit fram under det här året är globaliseringen. Det har tagits fram 14 globaliseringsinitiativ från statsministrarna, och detta ser jag som väsentligt. Det innebär att det nordiska samarbetet, med all respekt för samarbetsministrarna, har lyfts upp till statsministrarna, . Det är möjligt att det var så , men jag var inte med då. har samarbetet lyfts upp till en hög nivå, och jag tror att vi alla ska vara väldigt glada för att vi har kommit dithän att statsministrar intresserar sig för detta. Det kan innebära att det har blivit vissa budgetbekymmer för oss, när vi ska plocka bort 60 miljoner. Vi kanske inte har gjort det med glädje, men vi är ändå glada att statsministrarna engagerar sig i globaliseringen. Jag ska inte gå in på de 14 olika initiativen jag tror att de flesta här i salen känner till dem. Jag tror att det är viktigt. Vad gäller avskaffande av kan jag konstatera att det i vanlig ordning finns två motioner om det.