prot · GW0925 · 2008-11-11 00:00:00 — Det är oroande, ministern, och därför blir jag inte lugnad av svaret. 51 Statsrådet (): Först och främst vill jag backa tillbaka lite. Jag tror att det är viktigt för den debatt som har lyft upp. All förändring skapar naturligtvis oro, men det är också viktigt att vi backar tillbaka och ser på varför det lades fram en proposition om förändring för . hade varit under debatt, och det hade skett förändringar av efterfrågan på runt omkring i hela landet. Det är därför som staten nu så tydligt har gått in och gjort den upphandling som har gjorts, som nu mycket riktigt upprepar, på 15 orter och 73 landsbygdsområden där marknaden inte fungerar. Men sedan ska vi också se att Nordea i sin tur har tagit över ett stort antal av Svensk Kassaservices tidigare kontor och i Nordeas namn arbetar vidare med verksamheten. På det sättet möter marknaden detta. Inte desto mindre är jag precis som mycket noga med att vi gör den uppföljning som har fått i uppdrag. Man ska följa upp och analysera om detta de facto är tillräckligt och vad övergången får för effekter. Det är viktigt att komma ihåg hur tider och service hos har förändrats . Förändring innebär ju inte i sig att det ska bli sämre. Det finns ingen automatik i detta. När Ica och bensinstationer kan erbjuda denna service kanske det till och med skapas förutsättningar för bättre service i de områden som talar om. Jag har full förståelse för att vi sitter i en situation där det finns oro när man inte kan identifiera hur och var betalservice framöver kommer att finnas. Men därmed är inte sagt att alla de områden som identifierar inte ska ha betalservice. Det kan eller bör vara så att marknaden i de här områdena fungerar, och då är det tillfyllest. 52 (): Jag kan inledningsvis upplysa ministern om att marknaden inte fungerar i de områden som jag avser. Där handlar det om att man bor två eller kanske från en tätort där det finns en Icabutik och i bästa fall en bensinmack, om den nu finns kvar. Vi ska komma ihåg att också de försvinner på vissa ställen i glesbygden. Det känns som om ministern och jag pratar om helt olika saker. När det gäller vad ministern tar upp om kassatjänstservice och den förändring som den har genomgått vad gäller efterfrågan kan vi vara överens. Det är inte detta som jag nu är orolig för. Det jag är orolig för och har försökt beskriva och som också finns i min fråga är det som gäller pensionärer och funktionshindrade som bor på landsbygden och som omfattas av kassatjänstservice fram till . Efter vet de inte hur det blir. I ministerns svar låter det som om allt är frid och fröjd. Men man kan se på hur PTS har gjort upphandlingen. På PTS hemsida skriver man: Om du har mindre än till en bank får du post och paket av din lantbrevbärare som vanligt. Däremot har du inte möjlighet att betala räkningen och ta ut pengar via lantbrevbäraren, eftersom Svensk Kassaservices tjänster inom lantbrevbäringen avvecklas . Det är ju detta som jag påpekar, ministern! I den upphandling som ministern hänvisar till i sitt svar kommer det inte att finnas sådan service efter nedanför . Den upphandling man har gjort gäller främst orter i , och ned till . Det är bra att de får den servicen, men det finns pensionärer och äldre människor i hela som bor utan att ha tillgång till Internet. Alla har inte barn och barnbarn som kan hjälpa dem med betalningar, utan man måste och har haft möjlighet att sköta sina bankaffärer via lantbrevbäringen. Efter kommer man i och , där jag bor, enligt vad jag har fått fram inte att kunna få denna möjlighet. Jag menar att alla äldre människor som bor på landsbygden ska ha rätt till denna möjlighet. Efter vad jag vid en snabbläsning har kunnat utläsa i den proposition som regeringen har lämnat och som har bäring på detta finns det inget förslag om detta med en gräns , för då tror jag att det skulle ha funnits motioner i den frågan. Det är nog en överraskning för många att det är så här. Jag tror att ännu fler kommer att bli ännu oroligare för hur det ska bli när de inte får tillgång till detta. I grund och botten är det de äldre som kommer i kläm. Det finns inga allmänna kommunikationer, så de kan inte heller ta bussen in till tätorten. Det är denna kategori människor som det handlar om. Som politiker måste vi väl ändå ha ett ansvar för att människor får tillgång till dessa tjänster när marknaden inte fungerar? 53 Statsrådet (): Det hela beror lite på vilka som innefattas i definition av pensionärer. När det gäller de som är funktionshindrade och de som har rätt till utsträckt lantbrevbärarservice ska säkerställa att servicen också fortsättningsvis fungerar precis som . Den upphandlingen är inte avklarad. Därmed kan jag inte säga av vem eller hur tjänsterna kommer att utföras, men det kommer naturligtvis att informera om så snart avtalet är klart. Det åligger att lämna den informationen . Anbudstiden har gått ut, och det är ett pågående arbete hos om dessa anbud, som just riktar sig till dem som har rätt till utsträckt kassaservice, alltså funktionshindrade och människor som är . 54 (): Då har alltså de pensionärer eller äldre som bor på landsbygden att se fram emot att det här avtalet ska bli klart. Det är kvar. De lantbrevbärare i som jag har pratat med vet ingenting om hur det ska bli efter , precis som den pensionärsorganisation som jag också har haft samtal med. De vet ingenting, men förhoppningsvis omfattas de av dessa utsträckta tjänster. Då kommer de att gälla även i . Men man kan ändå känna att det brinner i knutarna och att det kanske inte har varit den allra bästa planeringen. Jag hoppas att det som ministern nu säger kommer att gälla alla äldre i hela som då kommer att få tillgång till betalningstjänster via lantbrevbäringen, och att den andra upphandlingen av någon anledning bara berör vissa delar av . Det sista ministern sade ska i så fall klargöra att även folk som bor på landsbygden i och är äldre får möjlighet att ta ut och sätta in pengar, så att de äldre inte kommer i kläm. 55 Statsrådet (): Jag vill upprepa att när det gäller dem som har rätt till utsträckt lantbrevbärarservice, alltså de som är och de som har funktionsnedsättning och som har rätt till kassaservice genom så kallad utsträckt lantbrevbärarservice, är anbudsförfarandet avklarat. arbetar just nu med avtal, men det är inte klart . Jag är den första att beklaga att det inte är klart , för jag förstår den oro som situationen har lett till. är det ca 1 700 personer som har rätt till utsträckt lantbrevbärarservice, och det är detta som just nu arbetar med. Av vem och hur den tjänsten kommer att utföras kan jag inte svara på . Det arbetet pågår, men det ska lösas. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2008/09:82 om tågtrafiken på Ostkustbanan 56 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att det ska upprätthållas en väl fungerande tågtrafik på Ostkustbanan. Jag håller med om bedömningen av Ostkustbanans stora betydelse och vikten av att tågtrafiken fungerar väl mellan och . har efterfrågan på spårkapacitet på Ostkustbanan ökat påtagligt på grund av att allt fler vill resa och transportera gods. Den förbättrade persontrafiken på järnväg har till exempel lyckats konkurrera mycket väl med flygtrafik längs upp till och med . Denna positiva utveckling sätter dock fokus på de brister som Ostkustbanan har. Det är speciellt brist på kapacitet och framkomlighet mellan och där banan är enkelspårig. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit en närtidssatsning som innebär att projekt successivt kan startas . Vissa av dessa finns på Ostkustbanan. Exempelvis kan sätta i gång med att bygga dubbelspår mellan och . De kan också genomföra kapacitetshöjande åtgärder mellan och med hjälp av närtidssatsningen. Investeringarna på Ostkustbanan i närtidssatsningen inleds 2009 och 2010 och slutförs . Den förbättrade kapaciteten är mycket viktig för att på ett tillfredställande sätt klara den kommande efterfrågeökningen på spårkapacitet till och från . Den ökade efterfrågan uppstår bland annat på grund av att och öppnas för trafik . I infrastrukturpropositionen Framtidens resor och transporter presenterar regeringen en ekonomisk ram på totalt som ska avsättas för infrastrukturåtgärder. följer att de regionala företrädarna och trafikverken inom den givna ramen ska presentera förslag på åtgärder och prioriteringar. Regeringen beslutar sedan vilka konkreta åtgärder som ska ingå i respektive planer. När det gäller SJ:s planer är det inte regeringens uppgift att uttala sig om vad som är det rätta utbudet på en viss sträcka där kommersiell trafik bedrivs. Regeringens fokus ligger i stället, vid sidan av att förbättra infrastrukturen, på att förbättra marknadens sätt att fungera. När tjänsterna utformas bör det vara resenärernas behov som ska stå i centrum. Regeringen har av den anledningen för avsikt att till lämna förslag till ökad konkurrens mellan kommersiella aktörer på persontrafikmarknaden för järnväg. Det betyder att fler företag än SJ ska kunna bedriva företagsekonomiskt lönsam trafik, som resenärernas krav på kvalitet och tillgänglighet inte ska få stå tillbaka. Det är min övertygelse att fler producenter på marknaden ökar antalet kreativa lösningar, vilket i sin tur gynnar ett mer hållbart resande. Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 57 (): Tack, ministern, för svaret! Det här är en sådan där underbart konkret interpellation. Det är inte alltid man har möjlighet att ställa sådana direkta frågor. Jag kan konstatera att när jag frågar om ministern är bekymrad över SJ:s planer på att dra in kvällstågen mot svarar ministern med en lång utläggning om infrastrukturplaner på och en plan som sträcker sig till 2021. Det kan i och för sig vara tjusigt. Det första jag vill säga är att jag håller med ministern om bedömningen att Ostkustbanan är väldigt viktig, och att det är oerhört viktigt att trafiken fungerar väl också norröver från . Men frågan var ganska enkelt ställd. Vi har fått reda på att SJ planerar att dra in eller ställa in tåg. Det ska inte gå längre än till från 20.00 från . Man kommer dessutom att minska antalet vagnar. Det blir en förstaklassvagn mindre och en . Det här kommer då att ske när man ändrar tidtabellen. Det blir väl . Jag och många andra åker tåg på den här sträckan. Den är väldigt vältrafikerad. Det är mycket folk som åker. Det är också en lönsam sträcka för SJ. Men då blir frågan: Är ministern bekymrad över det här? Är det acceptabelt att man försämrar tågtrafiken norrut? Om det inte är det undrar jag vad vi ska göra för att man ska kunna upprätthålla en trafik även norrut. Man kan ju tänka sig att det är många som är nere i i affärer det kan handla om politik eller annat. Då måste de åka hem för att ta sig norrut. Det här är inte bra. Jag tror självklart att ministern håller med om att det här inte är bra. Därför kan det inte heller vara ett bra svar när ministern säger att hon inte har någon anledning att uttala sig om SJ:s planer. Självklart har hon det. Det finns också ett ägaransvar. Det är kapacitetsbrist på den här järnvägssträckan. När får vi ett annat tåg som ska ersätta det som SJ drar in? Det vet vi inte heller. Det är därför jag säger: Om jag ska åka till vill jag kanske ha en anslutning in i landet, eller om jag ska åka till och ta mig in till , och då måste jag lämna ganska . Det här borde rimligtvis även minister vara intresserad av att kunna lösa på ett hyfsat sätt. Det är som vi norrlänningar har fått stå här, oavsett regering, höll jag på att säga, och ifrågasätta SJ:s planer på att dra in tåg. Det kan vara tåg mot , eller det kan vara tåg mot . är vi återigen i den situationen. Våra kommuner är också väldigt angelägna om att den här möjligheten att röra sig finns. Vi har också större arbetsmarknadsområden. Jag känner kvalificerade duktiga människor som dagpendlar. kan det hända att man måste jobba över och så vidare. Möjligheten att röra sig är oändligt viktig. Jag frågar igen om det är acceptabelt att man genomför en sådan här förändring. Dessutom gör man det på det viset att man inte har någon som helst dialog med kommunerna eller med länsstyrelser. Vad kan man göra från regeringens håll för att se till att det blir en sådan här dialog? Man kan ju inte bara gömma sig och säga att det är SJ som styr det här. Det måste finnas en vilja också från regeringens sida. Snälla , se till att vi norrlänningar kan få behålla det här tåget! 58 (): Jag vill verkligen understryka det som tar upp i interpellationen. Det här är en angelägen fråga. Vi som ofta åker på den här sträckan måste med rätta ställa oss frågan varför det så ofta är förseningar. Det är fler . Det handlar om signalfel. Det handlar om lokfel. Det är elledningar som inte fungerar med mera. Man funderar på om det inte är just konkurrens som behövs ministern lovade att det ska bli större konkurrens på de här linjerna. Men allt det här skapar förseningar. Med bristen på dubbelspår blir det dessutom svårt att köra i kapp om det är kortare förseningar. Det blir snarare värre och värre utmed sträckan. Senast var jag stående i för att de skulle ordna fram ersättningsbussar. Man tycker att det borde gå att ha bättre beredskap än så. Många av passagerarna på de här tågen reste med bil och flyg, för det var det smidigaste. De har i takt med ökad miljömedvetenhet gått över till tåg, och det är väldigt positivt. Man har dessutom upptäckt att när man åker tåg så tar det inte och till , utan man får och . Det är skillnad, om man jämför med bil och flyg, som inte är så nyttigt. Den här utvecklingen har varit positiv ur miljösynpunkt, som jag sade, och gett resenärerna en bättre livskvalitet, resekvalitet, jämfört med att sitta och åka bil och flyga. Att man nu dessutom varslar om att det ska bli färre avgångar i bägge riktningar gör inte situationen bättre för oss som är beroende av att kunna resa på de här sträckorna. Jag förutsätter att statsrådet verkligen tar den oro på allvar som interpellanten och vi övriga framför och ser till att det satsas på att tågen ska bli ännu snabbare och punktligare och att det blir fler avgångar. Vi i är glada åt att statsrådet har satsat på infrastrukturen när det gäller genom och bron där. Det blir väldigt bra på många sätt. hoppas jag också att järnvägen ska få en chans att fungera, för blir det sämre och sämre med järnvägen är det risk att folk återgår till bilar och flyg, och det är väl inte det bästa. Att vi släpper loss konkurrensen på sträckan tror jag är viktigt, för ibland har man känslan av att de tror att de kan bete sig hur slarvigt som helst och ändå få passagerare. 59 (): Jag tackar ministern för svaret. Vi har behov av att investera i infrastruktur . Det är vi överens om. Vi har i vår budgetmotion lagt ytterligare 40 miljarder utöver det som regeringen lägger. Vi är överens om att behovet finns. Vi pratar om sträckan SundsvallStockholm. Men man åker inte bara fram till . Det finns anslutningar vidare till , , och . Det är alltså inte bara fram till man åker, utan det finns även de som åker längre bort och använder sig av det här tåget. Jag kan instämma i det som säger när det gäller både förseningar och att man får de här och . Det är många statsanställda som åker tåg. Det är mycket glädjande att statsanställda föregår med gott exempel och åker tåg. Men vi kan inte stå här i kammaren och säga till den som vill åka till eller längre norrut : Vi håller på att bygga. Till 2021 ska det vara klart. Det kan vi inte göra. Vi måste se till att behålla tågpassagerare på de lönsamma sträckorna även påpekar att det här är lönsamt. Vad händer annars? Man byter transportmedel. Man kanske kan använda bil i stället. Man kan använda flyg. Dessutom står det i samma infrastrukturproposition att Midlanda, SundsvallHärnösands flygplats placerad i , inte längre ska subventioneras av staten. Regionen drabbas dubbelt. Flygplatsen drar man undan benen för, och man ska också dra in möjligheten att resa ned till . Man borde se över detta. Jag hoppas att statsrådet tar våra funderingar på allvar. Vi norrlänningar står inte alltid i främsta position och har inte alltid strålkastaren på oss. Vi måste kämpa för att bli hörda och sedda. Det är viktigt också ur ett annat perspektiv. Det finns ett ganska stort näringsliv i regionen. Handelskammaren i har bara för någon vecka sedan påpekat hur viktigt det ministern säger är, och Socialdemokraterna har som sagt anslagit 40 miljarder mer i infrastrukturbyggande. Vi vill att fler ska åka tåg. Vikten av främst tåget men även flygplatsen för näringslivet i regionen är ofantligt stor. Jag hoppas att statsrådet i debatten kan komma med ett lite mer konkret svar på en konkret fråga. 60 Statsrådet (): Jag uppskattar verkligen interpellationen, som har med tågtrafiken på Ostkustbanan att göra. Men det är förvånande att försöker tolka om vad interpellanten, som inte ville vara närvarande här, egentligen efterfrågar. Det står rakt upp och ned i interpellationen: Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder hon kommer att vidta för att det upprätthålls en väl fungerande tågtrafik på Ostkustbanan. Här och gör jag precis det som ni socialdemokrater har missat . Jag lägger dit nya resurser, för har tidigare inte fått tillräckligt mycket pengar för drift och underhåll. Vi ålägger att 2009 och 2010 vidta åtgärder för att komma till rätta med det som ni beskriver: signalproblem och kapacitetsbrister. Det handlar om ordinarie underhåll som borde ha utförts tidigare då hade ni inte behövt sitta i den situationen. Jag tror nog att båda socialdemokratiska debattörer ska vara lite försiktiga med sin kritik mot vilka åtgärder som här och läggs på kapacitetshöjning, till exempel mellan och . Jag är förvånad över . Jag tror att som interpellant vet att är ett bolag som ska skötas med avkastningskrav. Regeringen styr inte, utom via ägarstyrning. Däremot har jag som infrastrukturminister ambitioner att i närtid lägga resurser till som kommer att hantera i ordinarie budget. En stor del av de nya 10 miljarderna och 2010 läggs på kapacitetshöjning och bättre underhåll för att modernisera banorna. Det krävs för att ni som pendlare och järnvägsresenärer inte ska behöva vara så frustrerade som ni beskriver. 61 (): Jag hade inte tänkt höja rösten, ta i och kritisera. Jag har ställt en konkret fråga som handlar om tågavgångar norrut. Får SJ göra som de har tänkt och vill göra kommer det att ställa till stora bekymmer som är kopplade till möjligheten att resa. Resor är alltid kopplade till möjligheter att göra affärer, jobba eller studera. Vi får höra att det minsann är Socialdemokraternas fel att SJ håller på och ställer till det. Visst kan vi ha en interpellationsdebatt om infrastruktur. Det har jag gärna med ministern. Men just nu har jag en oerhört konkret fråga som handlar om det minskade antalet avgångar norrut, mot efter ostkusten. Jag är helt övertygad om att det finns konsensus i hela om att järnvägen är en transportmöjlighet som måste bli bättre och mer tillgänglig för att vi ska klara klimat och annat. Det är jättebra, och det råder inget tvivel om den saken. Men just nu är jag väldigt konkret och nära. Jag undrar om ministern anser att det finns möjlighet att låta den gamla devisen bli en hedersparoll igen: Låt hela leva! Varför ska inte vi kunna ha de möjligheterna här? Är det så att vi har en infrastrukturminister som säger att det inte är regeringen som styr? Visserligen har man ett ägaransvar, men det är inte regeringen som styr. Är det det vi ska gå ut och berätta ? SJ har de här planerna på försäljning, men man har inte gått ut och haft någon dialog med berörda kommuner eller länsstyrelser om detta. Ska vi nöja oss när vi står i kammare och säga: Nej, det här är ingenting som vi styr; det är SJ som gör det? Jag tänker inte på något vis föra någon typ av polemik eller retorik, men jag blir, herr talman, lite trött på att olika statsråd säger att det finns en egen styrelse som sköter eller vad det nu månde vara. Det måste finnas möjligheter för politiken att balansera upp de ojämlikheter som finns i avlånga land. Därifrån kommer den gamla devisen: Låt hela leva. Ge dem och oss samma förutsättningar. Låt inte SJ själv få ställa till så att det blir sämre för de kommuner som finns utefter Ostkustbanan. Låt oss inte nöja oss med att säga: Okej, det styr och gör som det vill. Jag är inte nöjd med det. Jag tror inte heller att minister innerst inne är nöjd med det. Frågan är: Kan vi göra någonting åt det? Jo, vi kan belysa det här i kammaren och lyfta upp en diskussion om det. Vi kan gå ut brett och säga att de här planerna finns och att vi har fått reda på dem. Låt oss ta en diskussion med alla berörda utefter Ostkustbanan och se vad de tycker om det. Skulle de nöja sig med beskedet att regeringen inte styr? Ministern och även talmannen får faktiskt ursäkta mig, men det här duger inte som svar. Vi måste gemensamt kunna göra någonting åt det. Det är något som jag tror att vi norrlänningar känner att vi kan göra över partigränserna. Återigen: Visa lite större intresse för den konkreta frågan. Jag ber er om det. 62 (): Jag håller med statsrådet om att det finns brister och att de har blivit allt större. Det har som orsak att den förra regeringen inte satsade tillräckligt. Jag håller med om det. Men är vi där vi är. Vi kan inte bara peka ut vem som har gjort fel, utan nu har vi ansvaret och måste göra någonting åt det. Det är på underhållssidan som det finns brister på många håll. Ta bara en så enkel sak som att lyssna på radio när man åker. Det är så fint att man får låna en grej att stoppa i öronen och koppla in. Då hör man alla tre kanalerna på en gång. orkar man inte lyssna något mer. Hur tänker de egentligen? Det verkar som att allting bara får rasa. Det finns ägarstyrning, fastän det inte är statsrådet som står för den. Vi måste påverka dem som företräder staten i så att de verkligen prioriterar rätt. Det måste vara något fel när man låter det förfalla så här. Vi som åker ofta känner att det blir allt sämre på flera punkter. Jag vill uppmuntra statsrådet att snabbt satsa på att det blir konkurrens på de här linjerna. Det borde egentligen vara rena guldlinjerna med så många människor som reser. Att man inte avsätter en del av överskottet för att hålla standarden är en skandal. 63 (): Det är mycket intressant. I propositionen säger regeringen att man föreslår att Midlanda flygplats, det vill säga SundsvallHärnösands flygplats, inte längre ska vara statlig med motiveringen att det finns andra fungerande kommunikationer. Är det bil eller buss man menar? Förmodligen menar man inte tåget, eftersom tåget dras in. Oron för att tåget dras in är inte obefogad. Vi vet hur det var tidigare. Flera X 2000-tåg gick tidigare till . Man drog in dem, och finns det bara ett par tåg som går till . är det tur att få ett par linjer till och från indragna. Menar regeringen när nu tågtrafiken försämras att vi kan ta tillbaka den delen av infrastrukturen, och säga att Midlanda flygplats inte ska vara statlig? Är det meningen när statsrådet säger: Det är SJ:s problem? Det blir uppenbarligen ett infrastrukturproblem och ett transportproblem för oss i regionen. Om vi inte får någon flygplats, inget tåg och inte får möjligheten att ha bra flygkommunikationer och tågkommunikationer, hur ska då regionen kunna växa och utvecklas vidare? 64 Statsrådet (): Jag har varit i av flera andra anledningar. Det har till exempel handlat om att skapa bra förutsättningar för effektiva transporter på väg. Det är naturligtvis en viktig del som många också efterfrågar. Jag vänder mig återigen till , som inte har ställt interpellationen. Jag vill ändå till den som läser protokollet hänvisa till att svaret jag ger är svar på frågeställningen. Regeringen satsar nya miljarder på järnvägsinfrastruktur för att förbättra till exempel tågtrafiken på Ostkustbanan.