prot · GV0957 · 2008-01-24 00:00:00 — Det är nu ute i alla medlemsländer, och vem som helst kan svara på detta fram till . Jag vet att partier, organisationer och rörelser kommer att göra det. Regeringen kommer naturligtvis också att göra det. Vi har en väldigt modernistisk syn på detta; vi behöver modernisera budgeten kraftfullt. Vi behöver föra en ordentlig diskussion. Jag har redan varit på hearing en gång i , och jag vet att ni också för diskussioner om vad vi ska använda våra gemensamma resurser till. Vi ska ha en minskning av jordbrukspolitiken, men vad ska vi prioritera ? Vad finns det ett europeiskt mervärde i att vi finansierar tillsammans? Jag kan hitta många sådana frågor. Men här krävs ytterligare diskussion innan vi landar. Vår målsättning är absolut att kunna komma överens om reformer, och om möjligt verkligen genomföra dem inom ramen för detta finansiella perspektiv. Vi skulle behöva det. Det har flutit mycket vatten under broarna, och många frågor har uppstått. Vi har nya stora utmaningar som kommer att kosta pengar, och vi behöver ha en mer flexibel budget. Det här är en mycket stor stridsfråga inom EU. Det är ingen hemlighet att vi har olika synpunkter på detta. Men vi hoppas att man ska kunna komma så långt som möjligt med ambitionen att genomföra reformer under detta finansiella perspektiv. 144 (): Jag tackar för svaret, och jag instämmer i att budgetrestriktiviteten är viktig. Det tycker vi också från socialdemokratiskt håll. Jag tycker också att det är viktigt att regeringen både i 18-månadersprogrammet och i diskussioner försöker se till att det verkligen blir ett genomslag . Jag tror att vi vinner på detta. Det är viktiga områden. Det handlar om bättre ekonomi vad gäller budgetpolitiken och att vi kan minska kostnaderna och lägga pengar på de områden som är den moderna delen i budgeten forskning och utveckling och liknande. Där är vi överens med regeringen. Vi hoppas på att regeringen verkligen får genomslag för detta i förhandlingarna på de olika ställena i och på andra platser. 145 Statsrådet (): Det känns oerhört bra att det finns en samsyn på detta. Det kanske inte gäller varenda detalj, men i den stora övergripande delen finns det en mycket stor samsyn i . Det ger oss förstås ett starkt förhandlingsmandat. Vi driver frågan helt oavsett ordförandeskap. I varenda kontakt jag har med någon minister från något annat land tar jag upp frågan och presenterar den svenska synen. Men jag ska inte heller dölja för och för att det här är en fråga där det som alltid i budgetsammanhang, inte minst i EU:s historia, finns mycket starka olika åsikter. Det kommer alltså inte att bli lätt. Men vi har så stora utmaningar framför oss, och det vet alla medlemsländer. Alla vill vara budgetrestriktiva. Ingen vill öka budgeten. Då måste man prioritera internt så enkelt är det. Därför hoppas jag att vi ska kunna komma en bra bit på vägen, om än kanske inte riktigt med en så reformerad budget som vi skulle vilja. Det är verkligen vår ambition. 146 (): Jag vill koncentrera mig lite på det prioriterade området med tillväxt, jobb och så vidare. Här kommer det att ske mycket utifrån Lissabonstrategin. Lissabonstrategin kom till en gång för att skulle få samma, eller till och med bättre, konkurrenskraft som . Men redan från början tydliggjordes det att det inte skulle ske på samma sätt som i med stora klyftor och råkapitalism. Lissabonstrategin skulle vila på tre ben. Det handlade om tillväxt och jobb, och det skulle ske på ett ekologiskt och socialt hållbart sätt. Då kan man tycka att det är en självklarhet att man också höll sig till det. Men bara kom det signaler från högsta ort i kommissionen att det bara var tillväxten som var intressant. Man berättade en historia om tre bröder. Om en av bröderna var sjuk fick de andra två bröderna stå tillbaka. Det var tillväxten som var sjuk, och alltså fick de andra två benen som Lissabonstrategin vilar på vika. har det hänt en del , bland annat har klimathotet börjat diskuteras. Jag tror inte att någon skulle säga att vi inte ska ta med det miljöhotet i Lissabonstrategin. Det är väl tyvärr inte riktigt lika mycket fokus på det sociala benet. Jag tycker att vi nu under ordförandeskapet ska framhålla hur framgångsrik den nordiska modellen har varit. Den nordiska dimensionen handlar inte bara om , utan det handlar om en modell med utbyggd välfärd, stora satsningar på forskning och välutbildad arbetskraft i stället för lönedumpning. Jag hoppas verkligen att regeringen vågar stå för den linjen och driver den nu under ordförandeskapet. 147 Statsrådet (): Jag satt med när Barroso presenterade den här liknelsen med de tre bröderna. Jag uppfattade den inte så som . Även om det kanske inte var en idealisk liknelse uppfattade jag det så att om inte alla tre bröderna är friska mår alla dåligt och att alla tre var viktiga. har kommissionen och Barroso visat väldigt tydligt att just hållbarhetsaspekten har en väldigt viktig roll att spela. Hela den diskussion som vi för nu om klimat och miljö spelar förstås en viktig roll där. Vi har också en hållbarhetsstrategi som löper lite parallellt med Lissabonsprocessen. Det finns verkligen med där. har kommissionen fokuserat väldigt mycket på det som man kallar för flexicurity. Där lyfter man fram den nordiska modellen, och inte minst . Lissabonprocessen är till för att vi ska kunna jämföra med varandra. Vi sätter upp mål, sedan har vi lite olika vägar att gå dit och sedan kollar man av. Tanken är inte att man ska lagstifta tillsammans utan att man ska lära av varandra. Kommissionen och bland annat kommissionär Špidla, som delvis är ansvarig för detta, lyfter väldigt ofta fram just den nordiska modellen som ett föredöme för att hur alla tre benen, och inte minst det sociala benet, ska hålla ihop i Lissabonstrategin. Det finns absolut med. 148 (): Risken i de här sammanhangen är att det blir en prioriteringsfråga, och då prioriterar man ned en del saker även om man säger att man inte ska strunta i dem. Här är det väldigt viktigt att vi i håller fanan högt och visar att de andra två benen inte bara är avgörande för att vi ska få ett hållbart utan också för att vi ska få en hållbar tillväxt och sysselsättning. Det är inte hållbart i längden att vi ska konkurrera med låga lönenivåer, dålig arbetsmiljö och mindre satsningar på utbildning, forskning och så vidare. Det hållbara är snarare att vi ska vara spjutspetsen och sprida den nordiska modellen till hela och självfallet vässa vår egen politik. är ett konkret exempel. Det är inte bra om man på här sättet utmanar en arbetsmarknadsmodell som fungerar utmärkt och därmed öppnar dörren för lönedumpning. Jag hoppas att man vågar beröra även sådana kontroversiella frågor. 149 Statsrådet (): Jag är lite osäker på frågan. Alla de här aspekterna finns med i Lissabonprocessen. Det som har hänt är tvärtom att man har visat att ska konkurrera med en välutbildad arbetskraft med satsningar på humankapital, på människan, på forskning och på det livslånga lärandet. Vi ska satsa på jämställdhet därför att det också är bra för arbetslivet som helhet. Vi ska finna möjligheter så att man kan kombinera yrkeslivet med familjelivet. Där lyfts, precis som säger, den svenska modellen och den nordiska modellen fram som en förebild. Men det händer mycket i de andra länderna i också. Det är inte så att vi ska slå oss för bröstet i alla avseenden. Detta finns med i Lissabonstrategin som är en strategi där vi jämför oss med varandra enligt den principen att man sporrar varandra att gå vidare. Man identifierar mål, och sedan går man vidare utifrån olika traditioner när det gäller hur man väljer att göra det, men målen är gemensamma. Under det svenska ordförandeskapet och tiden fram till dess kommer vi också att diskutera vad vi ska ha efter , ett 2 eller en uppföljning till detta. Då kommer alla de här frågorna att finnas med. 150 (): Det var ett ovanligt nyhetsfattigt hopkok av informationer om det framtida EU-ordförandeskapet som statsrådet bestod kammaren med. Det fanns inte en enda ny tanke. Statsrådet erkänner att det var som var arvegods från tidigare ordförandeskap. Det verkar som om den borgerliga regeringen har som ambition att det ska vara på dagordningen, det vill säga inga egna nya idéer och tankar, och så har det varit under de som vi har haft den här borgerliga regeringen. Jag vill knyta an till det som min socialdemokratiska riksdagskollega tog upp om Lissabonprocessen. Den har tre dimensioner. Regeringen redovisar egentligen bara tillväxt- och miljödimensionen och hoppar över den sociala dimensionen. Sedan säger statsrådet här att det är viktigt med den sociala dimensionen. Varför har man då utelämnat den sociala dimensionen i programmet? Den sociala dimensionen handlar om anställningsskydd, anställdas rättigheter, jämlikhet, vuxenutbildning och barnomsorg. Ingenting av det har tagits upp i programmet. Det är en sak att stå här och säga att det är viktigt, men varför har regeringen utelämnat den delen? Jag har en annan fråga som hänger ihop med att detta är ett gemensamt ordförandeskap med och . Då gäller det att passa på att ta upp frågor där det kanske finns delade meningar mellan de tre ordförandeländerna så att vi kan påverka exempelvis . är inte entusiastiskt för ett turkiskt medlemskap i . har drivit på för det. är minst sagt motsträvigt till att genomföra det som förr tyckte var viktigt men numera inte bryr sig om, nämligen att flytta bort sessioner från . Kan redovisa vad den har gjort för att påverka den franska regeringen och lyfta upp de här två frågorna? Vad har regeringen gjort för att få bort de vidriga miljökonsekvenserna av att vi flyttar hela till en gång och framför allt för att påverka att inta en annan attityd när det gäller turkiskt medlemskap i ? 151 Statsrådet (): Jag försökte vara så tydlig och informativ som det någonsin var möjligt i informationen till . Jag erkänner gärna att det här är den övergripande processen som jag nu redogjorde för. Det är ett led i ambitionen att informera så mycket som möjligt och . Både jag och övriga statsråd, och också statsministern, återkommer vid ett flertal tillfällen för att informera om detaljerna i arbetet med svenska sexmånadersprogrammet. Det här är fortfarande rubrikerna och processen för 18-månadersprocessen. Lissabonprocessen är viktig. Den sociala dimensionen finns med. Jag har nämnt flera exempel. Mycket av det som nämner är frågor som är föremål för lagstiftning och beslut på nationell nivå, barnomsorg till exempel, och så ska det också vara. Vi ska inte ha gemensamma lagar om barnomsorg på Europanivå. Däremot ska vi ha gemensamma målsättningar för att man ska kunna kombinera familjeliv med att göra karriär på arbetsmarknaden. Sedan redovisar vi regelbundet för varandra. har ju själv som före detta EU-minister och Lissabonansvarig erfarenhet av att man möts i och redovisar detta för varandra för att på så sätt sporra varandra att gå vidare. När det gäller kan jag försäkra om att det inte finns något land i som så intensivt driver Turkietfrågan som . Vi är oerhört angelägna inte bara om att övertyga utan även andra skeptiska medlemmar. Vi försöker mycket konkret att hjälpa genom att påverka andra länder, stötta den turkiska regeringen när det gäller att implementera en del saker och driva på för att vi inte skulle frysa fler kapitel än vi gjorde. Vi driver verkligen den här frågan. Det är en sorglig historia med och . Det är mycket svårt att påverka . Det här är en nationell stolthet för . Det finns många politiker i som också tycker att den här frågan borde lösas och att man skulle kunna komma fram till en ordning där man slapp det här pendlandet av alla de skäl som nämner. Jag försöker naturligtvis att alliera mig med den typen av politiker i och i andra länder för att förhoppningsvis kunna lösa den frågan som tyvärr kräver en fördragsändring. 152 (): förväntar sig naturligtvis när det ansvariga statsrådet kommer hit och ska berätta om det kommande EU-ordförandeskapet att ska få information om några nya saker i EU-ordförandeskapets program. Men inte någon enda nyhet presenteras, ingenting utöver det vi visste förut. Man kan tycka att det är lite ointressant att behöva komma hit och ordna en diskussion när inget nytt finns att berätta. Det enda vi kunde se i programmet är att det är en upprepning av gamla frågor. Det enda som är intressant är egentligen det man har uteslutit. Det man har uteslutit är bland annat EU:s arbete med Lissabonprocessens sociala dimension. Jämställdhetsfrågorna nämns inte över huvud taget av . Sedan kan hon säga här att det är viktigt. Det utesluts av den . Jag får konstatera att tyvärr inte har varit särskilt framgångsrik, snarare misslyckats med att påverka när det gäller och när det gäller sessioner i . Hon kan inte meddela någon form av resultat i sina kontakter med den franska regeringen. 153 Statsrådet (): Det är lite magstarkt av att stå här och tala om att det inte finns något intressant. Övriga ledamöter verkar i alla fall tycka att det var viktigt att jag var här och redovisade. De kanske inte har samma kunskapsnivå som och behöver lite mer information. Jag tyckte i alla fall att det var viktigt att komma hit och är tacksam för den möjligheten, fru talman. Som jag sade var detta processen för 18-månadersprogrammet. Vi kommer att återkomma med diskussioner kring vad det ska stå i det svenska ordförandeskapsprogrammet med prioriteringar. Jag lyfte tidigt fram frågan om som är en svensk prioritering. Det är en ny fråga som vi har lyckats få hela EU att ställa sig bakom. Kommissionen kommer att presentera en europeisk Östersjöstrategi. Det ser jag som en stor svensk framgång. Det är tyvärr inte så lätt, , att påverka hela det franska folket i Turkietfrågan. Men jag kan försäkra dig att vi gör vårt yttersta för att driva just frågan om tillsammans med några andra länder. Om frågar sina europeiska kolleger och före detta kolleger i rådet kan de säkert bekräfta bilden att är otroligt aktivt där. När det gäller frågan om har jag i alla fall försökt att lyfta fram den i flera olika sammanhang. Det är mer än vad den förra regeringen gjorde. Det är ingen lätt fråga. Det kräver en fördragsändring. Det finns ett land som inte vill ändra fördraget i det här avseendet. Det kommer tyvärr att ta lite tid, men kan vara försäkrad om att jag är engagerad i frågan. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellationerna 2007/08:303 och 324 om skärpt lagstiftning om fyrverkeriartiklar 154 Försvarsminister (): har frågat justitieministern om vilka åtgärder hon kommer att vidta för att minska skadorna på människor och egendom vid nästa nyårsfirande. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. har frågat mig vilka konkreta åtgärder som jag avser att vidta för att minska den risk för människor, djur, natur och egendom som nuvarande ordning vad gäller pyroteknisk materiel innebär och hur jag tänker verka för att dessa problem lyfts fram i regeringsarbetet. Eftersom interpellationerna liknar varandra avser jag att besvara båda i en samlad debatt. Att människor eller egendom skadas till följd av fyrverkeripjäser är mycket olyckligt. Likaså är det olyckligt när djur skadas eller störs på grund av fyrverkerier. tar i sin interpellation upp frågan om fyrverkeriers påverkan på miljön. Han föreslår en reglering av användningen av fyrverkeripjäser. De mängder av bly och andra metaller som avges från fyrverkerier bedöms vara små i jämförelse med andra källor. Det hindrar dock inte att återkommande fyrverkerier på lokal nivå skulle kunna ha betydelse. Sammanfattningsvis bedöms trots allt användningen av fyrverkerier ha en begränsad påverkan på miljön. Arbetet med att förebygga skador på människor och djur samt påverkan på miljö är mycket viktigt. Framför allt handlar det om att ha en välfungerande lagstiftning kring brandfarliga och explosiva ämnen som inkluderar fyrverkerier. Som nämner innebär det så kallade förbudet mot smällare som infördes från och med årsskiftet 2000/01 inget förbud mot att fyrverkerier kan ha knall som effekt. Fyrverkerier med knall fanns även innan årsskiftet 2000/01. De renodlade smällarna är dock borta från marknaden, precis som avsågs. Vad gäller personskadorna inom området visar Statens räddningsverks skadestatistik på en nedåtgående tendens. har det totala antalet vårdade personer på sjukhus till följd av olyckor med fyrverkerier minskat från ca 50 till ca 30 personer . För att få sälja fyrverkerier krävs tillstånd från polisen. De butiker som förvarar eller säljer fyrverkerier måste följa ett särskilt regelverk för hanteringen. Det finns också ett krav på att säljaren ska kontrollera att köparen inte är minderårig. genomför tillsammans med polis och räddningstjänst regelbundna kontroller av försäljningsställen. Det förekommer emellertid att myndiga köper fyrverkerier som sedan överlåtes och används av minderåriga. I enlighet med det EU-direktiv som antogs pågår nu en klassificering av fyrverkerier inom EU. Syftet med direktivet är att skapa en gemensam bedömningsgrund i hela EU och att öka säkerheten för konsumenterna. Implementeringen av direktivet ska ha skett . Direktivet delar upp fyrverkerier i fyra klasser varav en kategori för professionellt bruk. Klasserna 2 och 3 avser kraftigare fyrverkeriartiklar. I samband med att genomför direktivet kommer myndigheten också att kunna pröva vilka typer av fyrverkerier som är tillräckligt säkra för att säljas till konsumenter. Lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor som reglerar det aktuella området har varit föremål för en utredning (SOU 2006:16), och arbetet med en ny reglering för brandfarliga och explosiva varor pågår vid Försvarsdepartementet. Regleringen kommer att beredas i sedvanlig ordning inom . Det pågående arbetet syftar till att lagstiftningen ska vara olycksförebyggande, skadeförebyggande och brottsförebyggande. Utredningen har bland annat föreslagit en regel som innebär ett tydligare förbud mot överlåtelse och langning av fyrverkerier till minderåriga. I sammanhanget bör också framhållas att den enskilde naturligtvis har ett stort ansvar för att hantera fyrverkerier på ett säkert och korrekt sätt. 155 (): Jag tackar för svaret på min interpellation som egentligen inte innehåller något svar på den fråga jag ställde. Frågan var: Vad tänker ministern göra för att man ska minska skadorna, otryggheten och skräcken som många människor och djur känner inför varje nyårsfirande och påsk? Men det var det inte direkt något svar på. Det var mer en teknisk uppräkning av vad som är just . Om ministern menar att det är upp till folks omdöme att sköta fyrverkeripjäser har verkligheten påvisat att det finns otroligt många människor som saknar just det omdömet. Det är det som är problemet. Det finns en oerhörd upprördhet över att man ska kunna bli utsatt för det här helt ofrivilligt bara för att man går ut de dagarna. Man kan också vara inne och må dåligt. Det är för att en del människor tar sig rätten att leka med sprängämnen. Är det verkligen rätt att människor och djur ska vara rädda dagarna runt våra storhelger, att byggnader brinner ned och att vår miljö tar skada? Att det behövs en skärpning av lagstiftningen har hundratals e-postbrev, pappersbrev och telefonsamtal som jag har fått under den senaste månaden visat. Jag har också fått berättelser från människor som varit utsatta för krigsliknande händelser i livet, föräldrar till barn med autism som gömmer sig de dagarna, hästägare som får tillbringa i stallet för att lugna sina hästar eller med hästar som har flytt i hagar och fått benbrott med avlivning som följd. En djurparkssammanslutning har ringt och berättat om hur oerhört rädda djurparkens djur är. Det handlar om alla våra vilda djur. Katter reagerar också starkt, för att inte tala om alla de hundar som finns i som lever i skräck. En del kan varken äta eller gå ut. Man måste sätta in lugnande medel eller, där man har möjlighet, bege sig långt bort från hemmet. , den stora hundorganisationen, bedriver en kampanj som man kallar . Där finns massor av namn på människor som helt enkelt är urförbannade på det som pågår och det som inte pågår när det handlar om att stävja det här. Bryr man sig inte alls om detta från den nuvarande moderatregeringen? Jag hade ett samtal i går med en person som berättade om en sexårig pojke som i lugn och ro knallade över skolgården och träffades av en raket rakt på halsen. Han fick en fullkomlig chock. Den fysiska skadan blev inte så jättestor att den kom med i Tolgfors uppräkning av statistik över dessa 30 personer. Men det är inte säkert att det går att sätta en statistiskstämpel på det trauma som den här pojken upplevde. Det går kanske inte heller över så fort. Ska man verkligen behöva utsättas för detta ? Du, , har makten i din hand. Varför lyfter du den inte och gör något? Det pågår ju faktiskt arbete i regeringen kring dessa frågor. I stället rycker ni på axlarna och säger att det är bra som det är. Det tycker jag är helt ofattbart. Ministern anser att det är upp till folks omdöme att hantera livsfarliga fyrverkeripjäser. Ministerns partikollega har uttalat sig i justitieutskottet och anser att det inte går att lagstifta så att människor får ett gott omdöme. Men vi har ju faktiskt lagstiftning just för sådana här saker! Hanteringen av fyrverkeripjäser och raketer har ändrat karaktär . De hanteras mycket mer som leksaker. Man kastar dem på byggnader och bilar. Man kastar in dem i folkhoper och upp på balkonger. Knallarna har blivit högre, och effekterna har blivit kraftfullare. Vi har faktiskt lagstiftning kring hur man ska hantera vapen och sprängämnen för den som är jägare eller sportskytteintresserad. Men när det gäller detta vill man inte göra någonting. 156 (): Jag vill börja med att tacka ministern för svaret. Jag tycker att det är bra att försvarsministern anser att det är olyckligt att djur skadas eller störs av fyrverkerier. Men det är beklagligt att svaret på interpellationerna inte innehåller en enda formulering om hur man kan råda bot på detta. Det är givetvis bra att fyrverkerierna klassificeras efter farlighet, men enligt den information som jag har fått från har de inte i uppdrag att ta hänsyn till hur djur drabbas när de gör denna klassificering. Det skulle, fru talman, vara av värde om ministern här från talarstolen kunde utlova att verka för att man tar en sådan hänsyn till hur fyrverkeripjäser fungerar för djur vid klassificeringen och att man gör allt man kan från svenska myndigheter och från , inom ramarna för de direktiv som EU har fastställt, för att minimera ljud, värmeutveckling och rökutveckling från de pjäser som klassificeras i första hand för försäljning till konsumenter. Det tycker jag vore en naturlig konsekvens av ministerns inställning i grundfrågan. Min personliga uppfattning är givetvis att det inte bara är olyckligt utan oacceptabelt att djur skadas och störs. Jag skulle vilja lägga till att djur även dödas på grund av fyrverkerier. Lika oacceptabla är de skador som fyrverkerier åstadkommer på egendom och självklart även de personskador som uppstår, även om jag tycker att det var bra med informationen om att det uppenbarligen är en minskning. Frågan som jag ställde till ministern kvarstår obesvarad. Ämnar ministern göra något åt allt det negativa med fyrverkerier som drabbar djur, eller tycker ministern att det räcker med svaret att anse att det är olyckligt? Anser ministern att det räcker med att antalet anmälda skador med sjukhusvistelse efter fyrverkeriolyckor har minskat? Borde man inte kunna ha någon form av nollvision även när det gäller fyrverkerier och skador från dem?