prot · GW0947 · 2008-12-11 00:00:00 — Om det, förbjude, skulle bli ett maktskifte upphör ROT-avdraget att gälla, för det var bara en konjunkturåtgärd. Min fråga till är om han är beredd att riva upp ROT-avdraget om det skulle bli ett maktskifte. 151 () replik: Vi har en högerkartell , tror jag. Det råder väl ingen tvekan om att vi har en högerkartell i det här landet. Man kan kalla den för den moderatledda regeringen också, men att det är en högerkartell tror jag inte att det råder någon som helst tvekan om. Bland oppositionspartierna har vi en ambition att fortsätta att samarbeta. Vi hade under förra mandatperioden en fyraårig samarbetsperiod. Ambitionen är att fördjupa det samarbetet. Att vi blir anklagade för att vi fortfarande vill vara tre självständiga partier kan man analysera och ha funderingar om. Men såvitt jag vet har vi fortfarande fyra självständiga partier inom ramen för högerkartellen som faktiskt i vissa frågor spretar ganska anmärkningsvärt. Ni har genomfört en process som har lett fram till att högerkartellen har bildats, och vi har bestämt oss för att börja den . Vi har ambitionen att presentera ett program. Men vi har väldigt noggrant markerat att i vårt arbete med att utveckla en gemensam politik är det en mycket viktig del att vi vidmakthåller de tre partiernas självständighet när det gäller till exempel att möta väljarna i valet med självständiga valplattformar. Det är en viss skillnad på begreppen. När det gäller den konkreta frågan ser vi ROT-avdragen som en konjunkturåtgärd. Självklart är det så att när åtgärden inte behövs av konjunkturskäl finns det ingen anledning att ha den. Det är så vi ser på det, och det är därför vi riktar det till en bredare grupp, just för att kunna få en snabb effekt. Vi är alltså inte intresserade av ett generellt skattebortfall. 152 () replik: Jag tycker att det var mycket viktigt och välgörande för svenska folket att få veta att man kan räkna med att skulle det bli ett regeringsskifte upphör ROT-avdraget att gälla. Det är den tydliga signal som ger. De andra delar som jag räknade upp, alltså garantier i stället för bidrag, olika upplåtelseformer, strandskyddet, utökad andrahandsuthyrning och till- och frånval, är bra förslag som stimulerar valfriheten och ökar möjligheten att påverka sin vardag. Jag vill fråga om han är beredd att ställa upp när det gäller samtliga de förslag som alliansen har presenterat och kommer att presentera som en del i att utvidga bostadssektorn. 153 () replik: Jag ska först kommentera det som skulle vara någon form av nyhet, som försöker beskriva det. Det är väldigt tydligt i vårt alternativ att vi föreslår ett tidsbegränsat ROT-avdrag. Det behöver inte betyda att konjunkturen vänder direkt efter ett maktskifte efter 2010, men det gör den väl , skulle jag kunna tänka mig, med en bra bostadspolitik. Då finns det inte längre någon anledning att ha en särskild subvention av bostadssektorn när den rullar på av egen kraft. Jag tycker visst att man kan förändra skattesystemen utifrån de förutsättningar som finns. Jag kan bara konstatera att det i det här replikskiftet än mer har tydliggjorts att man från högerkartellens sida inte har någon bostadspolitik vare sig för de trångbodda, för de betalningssvaga eller för de bostadslösa. Man hänvisar till sin näringspolitik som ska göra att människor ska få ökad kraft, och det är jättebra. Men näringspolitiken lyckas inte, även om den är framgångsrik, att hjälpa alla människor över trösklarna. Ni har er socialpolitik som har tagit över en del av det som har betraktats som bostadspolitik. Det har blivit socialpolitik nu i stället för att hjälpa dem som inte klarar sig på egen hand. Det är väl en värderingsfråga där vi beroende på vad vi kommer ifrån för verklighet har olika syn. Jag kommer från en verklighet där man inte gillar att gå med mössan i hand och be om stöd. Det gör kanske inte alla. Man har olika syn på begreppen, som har förändrats med den borgerliga regeringens förändring av innehållet i de stöd som tidigare mer betraktades som rättigheter men som har blivit socialpolitik. Det är förändringar, och jag hoppas att de ska kunna fortsätta men åt ett annat håll efter valet . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Försvar och samhällets krisberedskap Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2008/09:FöU1 Försvar och samhällets krisberedskap (prop. 2008/09:1 delvis). 154 (): Jag har besökt nästan samtliga Försvarsmaktens anläggningar från i norr till i söder flygflottiljer, arméförband och marinbaser, centrum och skolor, FM Logs verkstäder och NBG:s slutövning. Jag har träffat och fört samtal med i princip alla Försvarsmaktens generaler liksom med soldater, sjömän och värnpliktiga. Jag har diskuterat med de för Försvarsmakten så viktiga civilanställda, och jag har talat med FOI:s forskare. Efter att ha sett verksamheten, pratat med dem som befinner sig där ute och känt av stämningarna kan jag säga att jag är både imponerad och bekymrad. Det är naturligtvis en i många stycken imponerande verksamhet som bedrivs. Den är baserad på oerhört professionella och lojala människor, vilka ger sitt yttersta och lyckas få fram resultat trots svåra ekonomiska förhållanden samt oklara och ryckiga politiska besked. Ett besök som jag särskilt minns var i där några av landets bästa soldater tränas i krävande miljöer med mycket små resurser. Det var mycket intressant att prata med de värnpliktiga. Flera av dem hade inte från början tänkt sig att göra värnplikt, men efter information från ville de gå en av de mest krävande utbildningarna en imponerande verksamhet. Jag har blivit bekymrad över hur brist på en tydlig målbild från den politiska nivån nu håller på att skapa en känsla av uppgivenhet hos delar av försvarets personal. Som någon sade: Vi har varit med om kris och neddragningar förr, nu vet vi inte vart politikerna vill att vi ska gå. Detta får konsekvenser. FOI förlorar forskare, Försvarsmakten officerare och de som slutar är, som , de som man egentligen vill ha kvar. Här faller ett stort ansvar på regeringen. Ryckigheten i besked samt fördröjningen av planeringsanvisningar och av den försvarspolitiska inriktningspropositionen allt har bidragit till oro och osäkerhet. Det är klart att om regeringens företrädare vid ena tillfället säger att Georgienkrisen inte påverkar svensk försvarspolitik för att i nästa stund senarelägga den försvarspolitiska inriktningspropositionen med hänvisning till blir det förvirrat. Vilken väg regeringen väljer får konsekvenser. Därför är det inte konstigt att upprörda medborgare ifrågasätter om regeringen försöker smyga oss in i Nato bakvägen. Jag blev också bekymrad när jag såg hur hela Försvarsmakten i princip har fått ställas om för att producera ett enda förband, Nordic Battlegroup. Alltför har jag fått höra någon säga: NBG var bra, men den tog nästan alla våra resurser . Allt annat fick stå tillbaka. Det är inte rimligt. Vi ska också komma ihåg att ingen av någonsin använts. Det ska vi vara tacksamma för, men det är också ett problem. Stora resurser i EU plöjs ned i snabbinsatsförband i en beredskap som inte utnyttjas. Vi vill se att regeringen lyfter fram frågan på EU-nivå. Vi tror att andra verktyg kan göra mer nytta. Vi är övertygade om att kan uträtta mer om vi får göra färre men längre insatser. Då kan vi göra en annan skillnad på plats, och det blir enklare för Försvarsmakten att planera. I regeringens strategi för internationella insatser upprepas bara mantrat att Försvarsmakten ska göra allt , vilket är kostnadsdrivande. Politik handlar om att prioritera. Med en tydlig strategi kan bidrag till internationell fred och säkerhet göra större nytta. Strategin måste förtydligas för att kunna gälla som vägledning för Försvarsmakten. Vi socialdemokrater vill tillfälligt minska internationella insatser för att snabbare kunna ställa om försvarets organisation. Efter ett långt engagemang i Kosovo menar vi att det är dags att avsluta den militära insatsen i Kfor men fortsätta vårt civila engagemang. Vi tycker också att det är rimligt att ställer upp med endast ett mindre bidrag till NBG 2011. Ett annat område som är mycket viktigt att överväga är personalförsörjningen. Det berör försvarets struktur, ekonomi och folkförankring. Här har regeringen i planeringsanvisningarna angivit att värnplikten inte längre bör utnyttjas för uttagning till militär grundutbildning. Vi socialdemokrater markerade i att vi anser att det finns alldeles för lite underlag för att man ska kunna ta ställning. Vi accepterade att utredningen gick vidare men underströk att det inte innebär ett ställningstagande för detta alternativ. Det finns fortfarande betydande osäkerhet i faktorer som bland annat kostnader, att rätt personal kan attraheras, konjunkturkänslighet i rekrytering och hur ett förändrat system påverkar folkförankringen. Vi kommer att ta ställning när fakta, kostnadsberäkningar och konsekvensanalys finns på bordet. Svaret på de eventuella brister som finns i dagens system bör inte nödvändigtvis vara att avskaffa värnplikten. Vi menar att det finns ett antal rationaliseringar som kan göras inom Försvarsmaktens stödverksamheter och som inte påverkar försvarets förmåga. Det handlar om en sammanhållen logistikprocess som grundar sig på en helhetssyn där bland annat försvarsindustrin får axla ett större ansvar för materielsystemens tillgänglighet. Det handlar om en effektivare statlig fastighetsförvaltning, en mer rationell planeringsprocess i enlighet med ESV:s rapport samt en överflyttning av civila uppgifter från Försvarsmakten till civila myndigheter. Detta är åtgärder som hade kunnat vidtas och därmed snabbare ge besparingar. Vi socialdemokrater vill se ett modernt, effektivt och folkligt förankrat försvar. Rätt utbildning, högteknologisk materiel, effektiv organisation och ett försvar med en folklig förankring, det är vår målsättning. Vi arbetar därför parallellt med regeringen för att ta fram en väl avvägd lösning för Försvarsmakten. Det finns en bred enighet på många områden vad gäller försvarsfrågorna. Socialdemokraterna har deltagit i Försvarsberedningens arbete och i , för vi tycker att det är viktigt att hitta breda lösningar. För oss socialdemokrater har en bred uppgörelse om försvarets framtid varit ett av våra viktigaste krav . Det är viktigt med en långsiktighet i försvars- och säkerhetspolitiken som sträcker sig över val. Vi är övertygade om att det svenska försvaret utvecklas bäst genom att vi skänker långsiktighet genom breda överenskommelser i riksdag. Tyvärr, måste jag säga, möts jag av ett kallt avvisande från den moderate statsministern och den moderate försvarsministern. Socialdemokratins partiledare har vid upprepade tillfällen sökt partiledarsamtal. Det är naturligt eftersom det finns en bred enighet inom många områden vad gäller utvecklingen av försvar. Som jag ser det finns det inte några oöverstigliga hinder för att komma överens. Jag tror fortfarande att det skulle vara möjligt. Men det går inte att göra allt . Det krävs prioriteringar. Försvarsmakten kan i dagens läge inte utföra stora, internationella uppdrag i en allt tuffare miljö, upprätthålla tusentals män och kvinnor i en nordisk snabbinsatsstyrka och spara pengar. Det är ogörligt. Låt oss hitta rimliga nivåer och kostnadseffektiva lösningar. Det krävs att vi noga tänker över alla konsekvenser av olika beslut så att vi inte står med en dyr Ferrari i garaget som vi inte har råd att använda. Eftersom majoritet i första steget av budgetprocessen har fattat beslut om att ställa sig bakom regeringens budgetförslag och därmed gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi hade önskat avstår vi från att reservera oss. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. vill jag bara säga några ord om Flygvapnets musikkår i och Marinens musikkår i . Vi socialdemokrater har tillsammans med v och mp i en reservation föreslagit att innan beslut fattas om omlokalisering av verksamheten ska huvudmannaskapet, lokaliseringen och de ekonomiska konsekvenserna utredas. Med detta sagt vill jag yrka bifall till reservation nr 4. I detta anförande instämde , och (alla s). 155 (): Vi kan läsa, i såväl budgetpropositionen som i den borgerliga majoritetens utskottstext i betänkandet, att Försvarsmaktens ekonomi är i obalans. Det står: Regeringen har konstaterat att Försvarsmaktens ekonomi nu är i obalans. Det står även att vi inte får en långsiktig budget , utan den kommer . Sedan kommer även regeringens försvarsproposition, senare, , får vi hoppas. Ja, vi hoppas att den inte blir förskjuten ytterligare tid av någon yttre eller inre omständighet. Försvarsministern tänker sig att då, senare, i vårpropositionen föreslå en långsiktig försvarspolitisk inriktning för försvaret och dess utnyttjande. Så , , ska vi egentligen bara ta ställning till budgeten . Trots detta oklara läge presenterar ni från alliansregeringen en otydlig och svepande försvarsbudget som omfattar över 40 miljarder. En i många delar helt enig försvarsberedning var överens om flera mycket bra förändringsförslag som vi överlämnade till försvarsministern . Varför har inte försvarsministen arbetat in fler av dessa förslag nu i höstens budget? Vad väntar ni på? Vad är det vi i oppositionen väntar på? Och vad är det Försvarsmakten väntar på? Var finns en långsiktig planering för ett modernt, flexibelt, robust försvar för framtiden? Jag hoppas att försvarsministern i denna debatt ger oss svar. Vi vill ha besked om hur den borgerliga alliansen ser på personalförsörjningen, framtiden för de nationella skyddsstyrkorna och hemvärnet. Vi vill även ha besked om framtiden för frivilligorganisationerna. Tänker ni fortsätta på den väg ni slagit in på, ett kostsamt, slimmat yrkesförsvar som under Nato- eller EU-ledning ska verka i länder långtbortistan? Eller vill ni skapa ett försvar med stor försvarsförmåga som kan användas både här och här hemma, närvarande i hela landet och insatt i internationella missioner? Vi i har, trots avsaknad av besked och tydlighet, i denna budget ändå lagt fram några förslag på omprioriteringar inom Försvarsmakten. Vi vill stärka och utöka våra nationella skyddsstyrkor, vi vill att de ska ha ett eget budgetansvar och inte längre fungera som ett dragspel när Försvarsmakten inte kan hålla sin budget i balans. Vi vill förstärka dem ekonomiskt med ytterligare 80 miljoner. Trots att vi ännu inte fått besked av den samlade om den nu är så samlad alliansen vill redan nu budget förstärka frivilligorganisationerna med 20 miljoner. Frivilligorganisationerna och de nationella skyddsstyrkorna är en del i det som garanterar en fortsatt folklig förankring och tillgänglighet här och . De är organisationer med stor erfarenhet samt kunskap om villkor och förutsättningar i hela landet. oberoende av andra länder när det gäller att bibehålla och utveckla vår försvarsförmåga och ansvara för vår territoriella säkerhet har minskat drastiskt. Vårt beroende av Nato är totalt. Regeringen sluter allt fler avtal inom EU och binder fast oss i ett beroende även på den nivån. Regeringen har exempelvis lovat och skrivit avtal om att vi ska sätta upp en ny Nordic Battlegroup 2011 trots att försvarets ekonomi inte är i balans och trots att det var NBG 08 som spräckte budgeten och skapade underskott. Regeringen har även skrivit dyra avtal om gemensam transportförmåga med Nato och flera EU-länder. Nej, lägg EU:s stridsstyrka på hatthyllan. Gör detsamma med SAC, och Occar också för den delen. Regeringen föreslår att resurserna till internationella insatser ska öka med 130 miljoner. Detta förslag avvisar vi i . I stället för att utöka våra internationella insatser bör vi avveckla exempelvis vårt EU-styrda samarbete, säga nej till en ny beredskapsperiod för NBG 2011 samt dra tillbaka våra militära trupper från och göra en plan för utträde ur Kosovo. I stället bör kraftigt förstärka bistånd och olika typer av civila insatser i dessa länder. Vi föreslår därför en nedskärning på för internationella insatser 2009. Vi vill även slopa alla medel i försvarsbudgeten som vi skattebetalare betalar in för att främja vapenindustrins export. Vi har ju i närtid kunnat erfara att hur mycket stimulansåtgärder och program för att exportera JAS till vi än bekostar är det ändå andra faktorer som avgör. Historiskt kan vi konstatera att hela försvarsexportstödsmarknaden är osund och stimulerar till bestickning, mutanklagelser och andra oegentligheter. ligger bland top ten i vapenexportligan. Vårt regelverk för vapenexport är helt urholkat och missbrukat så att vapen tillverkade i finns i snart sagt alla länder som vill köpa dem även om de inte är demokratier, även om de är krigförande. Såväl som EU:s medlemsstater har ställt sig bakom FN:s resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Ett av målen i resolutionen är att öka kvinnors deltagande och representation på alla beslutsnivåer inom fredsbevarande insatser. Det är dock uppenbart att EU och dess medlemsstater inte lever upp till sina åtaganden i resolution . Utvecklingen går åt rätt håll, men den går med myrsteg. Försvarsmakten måste bli mer jämställd, och det behöver tas krafttag och långa bautakliv framåt. föreslår därför en förstärkning med 50 miljoner för att vi ska nå upp till våra åtaganden i FN:s resolutioner och 1820. Även de trakasserier och den diskriminering som HBT-personer och personer med annan etnisk bakgrund än svensk utsätts för är ett stort problem, som snabbt måste åtgärdas inom Försvarsmakten. Vi föreslår därför följande: Sätt upp konkreta mätbara mål för jämnare könsfördelning, och utvärdera målen kontinuerligt. Ställ krav på att vi i och EU:s medlemsländer alltid ska föreslå både kvinnor och män när man nominerar personal till fredsbevarande insatser. Förbättra och granska rekryteringsprocessen ur ett genusperspektiv. Förstärk genusutbildningen för den rekryterande personalen i stället för att bara ge dem en kort snabbkurs. I konstateras att hoten mot EU inte är territoriella. Hot som identifieras är bland annat fattigdom, aids, brist på naturresurser, regionala konflikter, korruption, terrorism och organiserad brottslighet. Ja, vi känner igen detta från Försvarsberedningen. EU gör samma bedömning, och det har lett till att EU tar en aktiv roll i internationella insatser till exempel i , , och och att och säkerhetspolitik har fått en förstärkt roll vid krishantering. Men frågor om kvinnor, genus och jämställdhet nämns över huvud taget inte i säkerhetsstrategin. Regeringen föreslår en ökad budget för med anledning av lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Förslaget innebär en ökning på 20 miljoner 2009, 44 miljoner 2010 och 66 miljoner 2011. föreslår i sin motion om signalspaning att en parlamentarisk utredning bör tillsättas. I avvaktan på ett nytt beslut om signalspaning yrkar vi därför avslag på regeringens förslag om utökade resurser för . Eftersom en parlamentariskt tillsatt utredning pågår om totalförsvarsplikten, hur den ska organiseras, hur personalförsörjningen ska säkras, utbildningslängd med mera avstår jag från att diskutera den och hoppas få återkomma till den i vårpropositionen. Jag anser att och krisberedskapen fyller en viktig funktion i samhället. Deras verksamhetsansvar kommer att utökas . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap är en ny myndighet, och det kan kanske vara nödvändigt med en förstärkning till myndigheten eftersom det nya uppdraget, att minska risken för och konsekvenserna av allvarliga skador, kriser och olyckor, är ett mycket brett uppdrag. Till detta kommer att de även ska medverka till att minska lidande vid allvarliga olyckor och katastrofer i andra länder. Vi avser att återkomma med förslag inom dessa områden i samband med försvarspropositionen. Eftersom majoriteten av kostnaderna under utgiftsområde 6 inte är specificerade och spårbara är det omöjligt att komma med exakta siffror i vår budgetmotion. Det måste vara möjligt att härleda utgiftsposterna på ett avsevärt bättre sätt för att vi i oppositionen på ett seriöst sätt ska kunna bearbeta utgiftsområdets samlade budget på 44,7 miljarder. Avslutningsvis, herr talman, vill jag lyfta fram vår gemensamma motion om musikkårerna, och för säkerhets skull yrkar jag redan nu bifall till reservation 4. Kommer vi att få ett besked , eller ska deras verksamhet också hänga i luften i väntan ? Ska verksamheten finnas kvar i och ? Är det verkligen sant att ni vill avskeda musikerna och anställa dem som startar egna företag och har F-skattsedel? Kommer ni att göra en genomgripande utredning innan snabba, oövertänkta beslut fattas, som vi föreslår i vår gemensamma motion? Kommer musikkårerna att höras över hela landet , eller måste vi förlita oss på att endast vårfåglarna sprider ljuva toner över landet i väntan på försvarspropositionen? Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 4. 156 (): Halva mandatperioden har gått, och regeringen har ännu inte presenterat någon långsiktig försvarspolitik . Vad vill regeringen med försvarspolitiken? Det här blir tyvärr en försvarsdebatt i väntan på den försvarspolitiska proposition som kommer . Den ska förhoppningsvis ge besked om åt vilket håll ska gå i försvarspolitiken. mellan och var anledningen till att försvarsministern sköt fram inriktningspropositionen till . Men frågan är om den anledningen är korrekt. från skriver försvarsministern att Försvarsdepartementet håller på med den säkerhetspolitiska inriktningen genom att uppdatera och fördjupa den säkerhetspolitiska analysen. Om Försvarsdepartementet var i gång med arbetet borde den säkerhetspolitiska analysen vara klar . Försvarsminister sade och har sedan upprepat att försvarets tillgänglighet ska öka och dess beredskapstider kortas samt att förbandens användbarhet ska öka etcetera. Det är också den inriktning som Försvarsberedningen lade fram och som försvarsministern har accepterat. Det finns med andra ord en samstämmighet mellan regeringen och Försvarsberedningens samtliga partier i synen på hur man ska gå vidare med den säkerhetspolitiska inriktningen. Då blir huvudfrågan: Vad är problemet? Men kunde vi läsa att försvarsministern gör på stället halt och skjuter upp inriktningsbeslutet. Hela skulden lägger han på kriget mellan och . Försvarsministern sade att det krävs en ny säkerhetspolitisk bedömning och att det kan leda till omprövning av hela försvarspolitiken. Här har vi en försvarsminister som är beredd att ompröva hela den svenska försvarspolitiken på grund av femdagarskriget mellan och . Den här typen av utspel visar regeringens svaghet och beslutsångest. Regeringen har inte den långsiktiga försvarspolitiken klar för sig. Men vad är det försvarsministern fick veta som han inte visste ? Svaret är att regeringen inte har klarat av uppgiften. kommer inte heller överens med i olika försvarsfrågor, vilket troligtvis har försenat hela inriktningspropositionen. Det här ger en bild av en regering som inte klarar av att regera på ett trovärdigt sätt. Det här spelet tillhör den lägre divisionen i politiken. Konflikten i Kaukasusområdet har pågått och aktualiserades i och med . Regeringen kan inte säga att man inget visste. Men försvarsministern blev i alla fall helt överraskad och är beredd att ompröva hela försvarspolitiken på grund av denna konflikt. I den inhemska debatten kan det ibland framstå som om i sig kräver nya svenska prioriteringar. Det är inte uppfattning. Naturligtvis ska konflikten noga analyseras vad gäller både det ryska och det georgiska agerandet samt hur det internationella systemet har hanterat krisen. Men det svenska försvaret behöver ställas om till ett mer flexibelt och användbart försvar alldeles oberoende av . Det står naturligtvis klart att europeisk säkerhetspolitik påverkades av konflikten, men någon totalt förändrad situation eller en ny världsordning är det svårt att föreställa sig. Svensk försvarspolitik måste och vila på en realistisk hotbild och inte vidta förhastade åtgärder som kan motverka sitt syfte.