prot · GW0952 · 2008-12-18 00:00:00 — Jag kan också se att man på flera ställen börjar samlokalisera sig, till exempel Arbetsförmedlingen och . Det finns ett väldigt stort värde i det. Tyvärr, och där håller jag helt med, har det varit vattentäta skott mellan myndigheterna, vilket har försvårat för medborgarna. Jag tycker att det är bra ju fler myndigheter som kan samverka. Framför allt måste vi titta på vad som är bäst för medborgarna. Hur kan vi göra det så enkelt och så bra som möjligt? Jag ser däremot inte någon målkonflikt mellan konkurrens och samverkan. Konkurrens är bra i olika lägen, och samverkan är bra. Jag ser som sagt inte att det behöver vara en målkonflikt. Tvärtom kan det bli mycket bättre på det viset. 13 (): Sickna dysterkvistar vi har hört i talarstolen . Det är näst intill bara digerdöden som fattas när man ska beskriva vad som drar fram över den svenska landsbygden. Jag blir bekymrad över den beskrivning som vi från talarstol ger över svensk lands- och glesbygd. Visst finns det saker och ting att göra. ska man komma ihåg att vi är många som gör det aktiva valet att bo kvar på landsbygden. Vi är också många som gör det väldigt aktiva valet att flytta ut på landsbygden och i våra glesare bygder. Jag tror att det är oerhört betydelsefullt att ha det med i en sådan här debatt. Allt är inte elände även om man kan tro det. Regional tillväxt handlar inte om att ge nödhjälp. Det handlar om precis det som regeringen fastslår som målsättning för politiken på detta område. Det handlar om utvecklingskraft i alla delar av landet med stark lokal och regional konkurrenskraft. För att skapa denna utvecklingskraft krävs det mycket mer än det som behandlas under detta utgiftsområde. Det handlar om utbildning, transporter, infrastruktur och villkoren för företag. Det handlar också om det lokala och regionala engagemanget. Det handlar om att ge människor möjlighet att påverka sin situation. Det handlar om att ge våra lokala och regionala aktörer möjlighet att påverka och också ansvar. När det gäller grundförutsättningarna för utvecklingskraft i hela landet har man i debatten lite berört den finansiella krisen. Det är självklart att är den en av grundförutsättningarna. Vi kommer att ha extra debatter på det temat både och . När det gäller hanterandet av den finansiella krisen och följderna av denna tycker jag att regeringen har agerat på ett klokt sätt. får vi inte glömma de långsiktiga grundförutsättningarna. gör vi från alliansregeringens sida en stor satsning på utbildning och forskning som kommer alla delar av landet till del. Vi gör en stor satsning på infrastruktur. Vi fortsätter att arbeta på den inslagna vägen för att göra det enklare och lönsammare att vara företagare i vårt land, något som har en väldig betydelse för hur den regionala utvecklingen blir. Just företagandet har betydelse. Många av de problem som har tagits upp beror på minskad efterfrågan och minskad befolkning. Det handlar om att ha ett livskraftigt näringsliv så att människor har ett jobb, vilket i sin tur gör att man har möjlighet att nyttja den både kommersiella och samhälleliga service som vi alla efterfrågar. Precis som jag sade tidigare kan man tro att digerdöden har dragit fram över svensk landsbygd. Den kanske största avfolkning som någonsin har varit var väl vid det tillfället, men det kan inte läggas regeringen till last. Jag vill återgå till det jag sade inledningsvis. Det har en väldig betydelse hur vi från talarstol talar om landsbygd och glesbygd. Till åhörare både här i kammaren och eventuellt utanför som bor på landsbygden eller funderar på att bosätta sig på landsbygden säger jag: Lyssna på mig och alliansregeringen, som säger att det finns en livskvalitet på landsbygden. Det finns goda utvecklingsförutsättningar. Lyssna inte på oppositionens eländesbeskrivningar. 14 () replik: Dysterkvistar, säger från . Ja, man blir lite dyster. Man kan inte låta bli det därför att man ser att saker och ting går åt fel håll, även inom regionalpolitiken. En sådan sak är att ska vara sitt partis företrädare här i stället för näringsministern och ta diskussionen om regionalpolitiken och visa på det sättet på regionalpolitikens betydelse. Det borde vara dags för ministern; vi har inte haft någon minister här i en sådan här debatt. Men hon har chansen , och det är sista gången. Det är ett sätt att uppvärdera själva politikerområdet. Regeringen har agerat på ett klokt sätt, säger . Forskningen bland annat kommer alla till del i hela riket. Det är inte sant. De små och medelstora högskolorna kommer att få en minskad andel. Det är en medveten strategi. Det har regeringen själv sagt. Man vill koncentrera resurserna för att få ett bättre resultat. Det får per automatik som resultat att de små och medelstora kommer att få mindre resurser. Det finns en livskvalitet att bo på landsbygd och i glesbygd. Ja, det gör det för väldigt många människor. För att man ska kunna bo där krävs att vissa förutsättningar finns. Dem måste samhället stå till tjänst med, för annars går det inte att bo där även om man själv tycker att livskvaliteten är hög. Min fråga till är om han inte är orolig över att så mycket av service dras det ned på ute på landsbygd och i glesbygd. 15 () replik: Det är lite ledsamt om inte tycker att det är tillräckligt värdigt att debattera med en vanlig ledamot, men det får stå för . När det gäller service och neddragningar på landsbygden tror jag att det är oerhört viktigt att vi ser den tekniska utveckling som försiggår. Det är väldigt lätt att drömma sig tillbaka till tider som varit. Men när det gäller till exempel banktjänster kommer jag för egen del ihåg när man tog en bunt fakturor och gick in på bankkontoret, ställde sig vid ena sidan av disken och lämnade över dem. Sedan satt kassörskan och knappade in dem. Det är inte riktigt så det ser ut . gör de allra flesta sina bankärenden via nätet. Det är klart att det påverkar hur serviceställena ser ut. Det är ingen tvekan om det. Jag skulle inte vilja säga att det är någon direkt nackdel att Föreningsbankskontoret i lades ned och det i . Jag upplever definitivt ingen försämrad service, utan jag har fått en förbättrad service när jag kan göra mina bankärenden över nätet, och göra det vid vilken tid jag vill, utan att ta bilen för att åka till bankkontoret. Låt oss se den tekniska utvecklingen som en tillgång. Det handlar kanske inte så mycket om hus som om tillgången till service, och min tillgång till exempelvis bankservice har ökat betydligt. 16 () replik: är det inte bara vår egen personliga situation som vi ska ta hänsyn till som representanter här i riksdag. Vi ska ju företräda alla människor som bor i . Vi är väl medvetna om att vi har många olika förutsättningar som individer. Ålder spelar in, handikapp spelar in, avstånd liksom hur vi bor spelar in. Det tycker jag att ska ta med sig och inte bara hålla sig till sin egen situation. Sedan är det inte så att jag har någonting emot att debattera med en så kallad vanlig riksdagsledamot. Men nog vore det väl trevligt att få hit den ansvariga ministern, för det är hon som lägger fram förslagen som så villigt ställer sig bakom. Jag vill än en gång ta upp de frågor som jag inte fick något svar på tidigare. Det finns företagare som går ut och säger att på grund av att kassaservicen har försämrats kommer det att vara svårt, en del säger till och med omöjligt, att bedriva sin verksamhet. Inte minst gäller det ute i skärgården. Hur har tänkt lösa det problemet? Det är onekligen ett problem för dem eftersom de själva har hört av sig och gjort oss uppmärksamma på det. Och det här är inga dysterkvistar. De är människor som är beroende av den här servicen, säger de själva, för att kunna fortsätta driva sina verksamheter. I det här programmet har vi bland annat ett avsnitt om skärgården där det står att vi på olika sätt ska medverka till ett boende och en företagsamhet i skärgården. Men det som sker är kontraproduktivt. Vi gör det ju svårare. Hur tänker lösa det, och framför allt när? 17 () replik: När det gäller får det att låta som att det är regeringen som väljer bort . Men låt oss komma ihåg att har tappat av dem som använde betaltjänsten. Det är klart att det har betydelse hur kunderna till agerar. Att inte göra något åt när vi ser de stora tappen som varit i verksamheten vore närmast oansvarigt. Jag vill återkomma till att de tekniska förutsättningarna förändras och att vi då också måste acceptera att det blir förändringar ute på landsbygden. 18 () replik: har talat om vad vi säger här i och om hur våra attityder till olika regioner och landsbygd är helt avgörande. Det delar jag absolut. måste man naturligtvis tala om skillnader och peka på det som är negativt med utvecklingen, som naturligtvis beror på olika politiska beslut, men man måste också kunna se . Det handlar inte om digerdöd och dysterkvistar. Det handlar om att verkligen kunna satsa och se positivt. Jag har gjort en hel del utflykter runt om i landet. Jag bor själv på i skärgården, där jag ser att det finns fantastiskt många utvecklingsmöjligheter. Och man tar verkligen vara på vartenda tillfälle. Det är jättekul. Men för att se sig om i landet måste man resa också. Jag har varit i , som är allmänt känd, Trönö och . Jag har också besökt det fantastiska Eldrimner med småskalig matproduktion i . Det finns otaligt många exempel på positiv utveckling. Och det är naturligtvis det som vi ska stödja. kräver allt det här att vi har kassaservice och att vi har bredband men också att vi har infrastruktur som fungerar, alltså den fysiska infrastrukturen. Därför lägger väldigt mycket pengar på satsningen på en klimatanpassad infrastruktur, och vi försöker satsa på detta i hela landet. Regeringen gör tvärtom. Man gör mycket större satsningar på vägar än på järnvägar. Man måste ha bägge glasögonen på sig. Man måste se landsbygds- och regionalutvecklingen och klimat- och miljöfrågorna. Det är en utmaning. 19 () replik: Jag kan inte mer än hålla med om att infrastrukturen är viktig. Jag tänker inte starta någon infrastrukturdebatt här och . Eftersom vi i nästnästa ärende kommer att ha en debatt på just detta område, med 17 talare anmälda, har jag inget mer att säga om det. 20 () replik: Det var inte mycket till svar. Då försöker jag med utbildning i stället. Det ingår ju också i regional utveckling. Vi ser att det har skett neddragningar av platser i högskolan, som det är stora kullar på väg in i högskolorna i . anser att det behöver finnas tillräckliga medel för att dels hjälpa till att få fler högskoleplatser, dels hjälpa studenter att gå från studier till arbetsliv. De kvalificerade yrkesutbildningarna, som har gett goda resultat, har stannat upp i ett vakuum därför att man ville se över dessa eftergymnasiala utbildningar. Utbildning är en del i företagspolitiken som har flera beståndsdelar. En är bra infrastruktur, en annan är god tillgång till välutbildad arbetskraft. Vi ser framtiden i miljötekniksektorn. Vi ser också att regelkrånglet, precis som flera har påtalat, behöver minska för företagarna. Och det behövs medel till det. Jag undrar vad regeringen vill. Det kanske det går att svara på. 21 () replik: När det gäller det sistnämnda om regelförenklingarna har regeringen satt upp målsättningen att minska kostnaderna för hanterandet av regelverket . Totalen för regelhanteringen hamnar någonstans runt 100 miljarder. Med de förslag som bereds och som vi tittar på är vi på god väg mot de 10 miljarderna i alla fall. Jag tycker att det visar på att vi har en hög ambitionsnivå och att vi jobbar väldigt medvetet med regelförenklingarna. 22 () replik: vill verkligen ha en aktiv och ansvarstagande regionalpolitik. Vi ser att förändringarna går åt fel håll med alliansregeringens politik. Ser inte några problem med att stora delar av landet avfolkas? Ser inte problem med att pengar flyttas och resurser fördelas om från regionerna till centralorten? Ser man inga som helst problem med att klyftorna mellan olika regioner ökar till förmån för de redan rika och starka regionerna och till nackdel för avfolkningsregionerna? Har inte något förslag på hur man ska bryta den utvecklingen? 23 () replik: Precis som jag tog upp i inledningsanförandet är det fundamenta som är viktigast i detta. Lyckas vi inte ute på landsbygden och i våra glesbefolkade områden med grundförutsättningar som att till exempel ha ett aktivt företagande och en bra skola och utbildning hjälper det föga om vi sätter pengar i det utgiftsområde vi nu debatterar. Det handlar om de grundförutsättningar som jag tog upp. Det är ingen tvekan om att alliansregeringen har flyttat fram positionerna när det gäller till exempel företagandet. Jag hoppas att det ska ge till effekt att vi får underlag för att nyttja både kommersiell och samhällelig service ute i landsbygd och glesbygd. 24 () replik: Vi är alla överens om att det är de stora områdena, det som kallas för den stora regionalpolitiken, som har det avgörande inflytandet på hur hela vårt samhälle ska fungera. Men vad är det som säger att privatiseringar och att flytta och centralisera verksamhet ska öka den regionala balansen och minska klyftorna? Ser inte att centralisering och att dra ihop verksamheter till bland annat motverkar regional balans? När det gäller företagen finns det en enorm brist på riskkapital ute i landet. Vi har under en lång rad av år, under tidigare mandatperioder även tillsammans med , arbetat och pläderat för att få återbäring på den vindkraft och mineralutvinning som finns och bilda en riskkapitalfond för de regioner där dessa naturtillgångar finns. Det förslaget och kravet har nu släppt. Ser ni inte att man skulle kunna hitta olika finansmöjligheter genom att till exempel få ut riskkapital ut i regionerna så att det inte stannar i storstadsregionerna och framför allt i ? 25 () replik: När det gäller var företag ska etablera sig är det viktigt att företagen väljer det själva. Det är inget vi styr från riksdag och regering. Jag håller med om att det är viktigt att vi har en fungerande finansiering över hela landet. På finansieringsområdet har regeringen tillsatt en utredning där jobbar med detta. Vi återkommer i den frågan. 26 Tredje vice talman (): Människor som kan påverka sin situation, som ges möjlighet att växa, som kan förverkliga drömmar och idéer och som mår och fungerar väl är en tillgång inte bara för sin närmaste omgivning utan för samhället som helhet. Därför är det viktigt att ett synsätt som präglas av att samhället ska formas för människorna och inte tvärtom får genomsyra politiken på alla olika nivåer och i alla olika sammanhang. Politikens roll är att skapa möjligheter för människor att växa. Människors drivkraft och engagemang måste helt enkelt tas till vara. Samhällets roll är att möta människors behov för att förenkla och underlätta vardagen. Tillväxt skapas av människor utifrån de förutsättningar som ges. Man kan förstås fråga sig varför jag inleder en debatt om regional tillväxt på detta sätt. Skälet är att regional tillväxt handlar om många olika typer av insatser där mycket inte ryms under denna utgiftspost. och regeringens synsätt vad gäller tillväxt handlar bland annat om fler i arbete, färre i utanförskap, fungerande infrastruktur och bättre utbildningskvalitet. Det är andra utskott som ansvarar för beredning av just dessa delar. Till detta kommer förstås den uttalade viljan från vår sida att skapa bättre förutsättningar och villkor för företag och företagande kort sagt näringsfrämjande åtgärder. och företagare stannar vårt land. ansvarar här för ett brett område när det gäller frågan om regional tillväxt och att underlätta för företag och företagande. Enligt vår uppfattning är det bra för att de ekonomiskt starka regionerna blir fler. Det gynnar nämligen de svagare regionerna. Det finns heller inget motsatsförhållande i en regional tillväxtpolitik som bedrivs i alla delar av landet, i såväl små som stora kommuner, i såväl storstadsregioner som gles- och landsbygdsregioner. Den regionala tillväxtpolitiken måste förstås anpassas till de regionala förutsättningarna. Det finns även behov av särskilda insatser i vissa specifika områden. Det är områden som ur ett såväl nationellt som europeiskt perspektiv behöver särskilda åtgärder för att stärka sina förutsättningar för tillväxt. Det kan till exempel handla om att stärka utvecklingskraften genom en nationell strategi för landsbygden. Ett sådant arbete påbörjades av regeringen . Här sker ett samarbete mellan flera olika departement med fokus på områden som företagande, arbetskraft och kompetensförsörjning service, infrastruktur och kommunikationer kunskapsbaserad innovation attraktivitet, natur och kulturmiljö, förvaltning av naturresurser, boende, lokal utveckling, demokrati och folkhälsa. Vi kan vänta oss en skrivelse om detta . Samverkan är för övrigt ett ledord i den regionala tillväxtpolitiken. Det behövs ett ökat lokalt och regionalt inflytande och ansvar vad gäller de statliga tillväxtresurserna. Det är även positivt att de mest prioriterade områdena i de regionala strukturfondsprogrammen inriktar sig på innovation och förnyelse. Där tas sikte mot förnyelse av näringslivet och stimulans av människors förmåga att starta företag inom både grön teknik och turism. Det är områden som för övrigt utvecklas och växer. När det gäller myndigheter är det är det alldeles utmärkt att regeringen ser över dem och arbetar för att samordna verksamheter där så är möjligt. Vid eventuella nybildningar bör en ledstjärna vara att de inte med självklarhet ska placeras i storstadsområden. I sammanhanget vill jag även passa på att påpeka att de mest kraftfulla verktygen för att åtgärda problem för den skull inte självklart är att skapa nya myndigheter. Återigen vill jag påpeka att det är människor som ska stå i centrum. Målet måste därför vara att öka möjligheterna när det gäller att förenkla kontakterna mellan myndigheter och medborgare. Tillgången till grundläggande service är en förutsättning för god livsmiljö i glesbygd. Samverkan mellan olika offentliga organ kan förväntas ge dels bättre service till enskilda och företag, dels effektivisering. Möjligheten att samordna offentlig service med kommersiell är under utredning. Det är förstås känt av alla som sitter här och för medborgarna i vårt avlånga land i övrigt att de ekonomiska förutsättningarna har förändrats . Det är förutsättningar som inte kunnat styras av regeringen. Det är inte bara den svenska ekonomin som är i gungning utan fortfarande även den globala. Det påverkas vi i allra högsta grad av. Därför är det särskilt glädjande att regeringen har presenterat ett förslag som bidrar till att underlätta situationen för företag i olika delar av landet något som är föremål för debatt . Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag. 27 () replik: När jag hör på måste jag erkänna att jag instämmer i nästan allting. Det råder inga direkta meningsskiljaktigheter, men jag har några frågor. Som jag har tagit upp i mina tidigare inlägg finns det många andra områden som påverkar den regionalpolitiska satsningen. Jag hoppas att kan kosta på sig att kommentera sådant som hon själv tog upp, för det är det jag kommer att prata om. Det nämndes bland annat att det krävs en fungerande infrastruktur och att kommuner och regioner måste vara med och ta ett större ansvar. Det framgår också i infrastrukturpropositionen som ska behandlas . Då har vi helt plötsligt kommit in på den ekonomiska biten. Man vill ha medfinansiering. Medfinansiering innebär oftast att det är kommunala och landstingskommunala pengar som ska läggas på infrastruktursatsningar. Det gör att man exempelvis får mindre pengar över för att bedriva annan verksamhet som man har ett huvudansvar för. Vad tycker om att man från statens sida vill ha kommunala och landstingskommunala pengar för att bygga infrastruktur? 28 Tredje vice talman () replik: Jag talade om fungerande infrastruktur. Att infrastrukturen fungerar är ju viktigt för alla delar av landet, särskilt för dem som bor på landsbygden. När det gäller ett ökat inflytande från regionala och lokala aktörer förs det en dialog om behovet av infrastruktur och infrastruktursatsningar. Det görs också överenskommelser mellan centrala, lokala och regionala aktörer när det gäller medfinansiering. I mitt eget hemlän, , och i finns det exempel på det i kommande satsningar som Ostlänken. Där finns det en vilja att medverka i kommande infrastruktursatsningar för att regionala företrädare anser att det är av stort värde för företag, företagande och utveckling i länen. 29 () replik: Det var just fungerande infrastruktur vi pratade om. Lokalt och regionalt känner man ju till sina behov. Det kan inte vara obekant att man i det resonemang som förs och som har förts inför infrastrukturpropositionen mycket medvetet har gått ut till regionerna och frågat hur mycket de kan bidra med om projekten ska finnas med i planen. Det är den krassa verkligheten. Man har pratat om att i storleksordningen 3040 miljarder ska finansieras på annat sätt än från den statliga sidan. På annat sätt har så här långt visat sig vara just kommuner och landsting. De företag som blivit tillfrågade har, mig veterligen, lämnat svaret att det är en statlig angelägenhet. De säger att de betalar in bolagsskatt och är med och bidrar till finansiering på andra sätt, så nu är det myndigheter som ska fram med pengarna. Om man är mån om att få till en infrastruktursatsning måste man vara med och betala för att det ska bli verklighet. Om man inte gör det riskerar det att skjutas . Vi är alla medvetna om att det finns kommuner och regioner som har bättre förutsättningar än andra att vara med och bidra på grund av att de har en bättre ekonomi. Det får till resultat att de alltid kommer att kunna få sina behov tillgodosedda. Risken är att alla andra kommer att få stå tillbaka. 30 Tredje vice talman () replik: Det största hotet mot kommande infrastruktursatsningar är väl det som inte så sällan är föremål för debatt i den här kammaren, nämligen det som inte gjordes tidigare. Den här regeringen har suttit . startades projekt som inte var finansierade av den förra regeringen. Man kan illustrera det med de hål som finns utmed den väg där jag själv bor. Det är stora hål som inte har blivit åtgärdade för att det var ett stort underskott på underhållssidan. Jag har själv sagt i något sammanhang att man borde manifestera det genom att åka ut klippa band för vägar som är hålfria. Det finns alltså andra problem när det gäller infrastruktur. För övrigt kommer infrastruktur att vara föremål för en debatt senare med väldigt många deltagare. Det finns inte någon påtvingad medverkan. Det förs en dialog mellan centrala och regionala aktörer. Det finns en stor vilja att medverka i kommande infrastrukturprojekt. (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till , då en aktuell debatt om det ökande antalet varsel och konkurser samt läget i fordonsindustrin skulle äga rum. 8 § Aktuell debatt: Det ökade antalet varsel och konkurser samt läget i fordonsindustrin 31 (): Dagens debatt är en extradebatt med anledning av ökningen av antalet varsel och konkurser samt läget i fordonsindustrin. Vi har begärt debatten eftersom vi upplever att regeringen inte agerat tillräckligt för att möta den kris som pågår. Fordonsindustrin är vår största exportnäring, och den är i många delar ryggraden i . Den industrikompetens och den utvecklingsförmåga som ryms i fordonsindustrin bidrar till och stärker också övriga . I förlängningen är det alltså förmåga och styrka som industrination som står på spel. Därför är det viktigt att nu göra insatser som värnar arbetstillfällen och industrikompetens. som krisen inom industrin pågår ser vi en kraftig ökning av antalet konkurser, inte minst bland landets småföretag. Lågkonjunkturen, men framför allt likviditetskrisen, när bankerna stryper möjligheten till krediter, slår nu ut även väl fungerande företag.