prot · GW0918 · 2008-10-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . Vi övergår nu till dagens frågestund. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Ett eventuellt samarbete med 2 (): Med vem ska ni göra det, och hur ska ni göra det? Jag vill ställa en fråga till , eftersom hon är beredd att svara på övergripande frågor. Detta är i allra högsta grad en övergripande fråga, för det handlar om regeringsfrågan. Vi har förstått att ni funderar på om ni ska kunna tänka er att samarbeta med ett främlingsfientligt parti, ett parti som inte ställer upp på alla människors lika värde, de mänskliga rättigheterna och att alla ska behandlas på samma sätt ett parti som ställer grupp emot grupp. Därför frågar jag nu om det verkligen är så. Ni har möjlighet nu att korrigera det. Det kan ju ändå inte vara så. Vi är överens här i kammaren om att alla människor är lika mycket värda. Då känns det konstigt att ni plötsligt funderar på att luta er mot ett främlingsfientligt parti. har möjlighet att räta ut frågetecknen. Tänker ni luta er mot efter nästa val om ni har den möjligheten? 3 Statsrådet (): Jag vet inte vad den här frågan riktigt har för relevans för frågestunden och hur en regering ska ställa sig till detta. Jag kan bara konstatera att vi har en majoritetsregering som är garanterad av riksdag med fyra partier som samarbetar dag ut och dag in och som bara presenterade hur man vill ta alliansen vidare under kommande mandatperiod. Vi har ingen anledning att över huvud taget ifrågasätta och diskutera kring ett parti som inte ens finns i riksdag. Vi kan också konstatera, herr talman, att oredan kanske riskerar att bli ännu värre eftersom det också på den rödgröna kanten verkar finnas en hel del frågetecken att räta ut. Men just nu ska vi diskutera sakpolitiska frågor i en frågestund. 4 (): Från vår sida är det alldeles glasklart. Vi vill inte samarbeta med ett främlingsfientligt parti, ett parti som ställer grupper mot grupper och försöker spela ut oroliga människor mot varandra. Ett sådant parti vill vi inte samarbeta med. Vi känner oss väldigt trygga i att vi är ett väldigt stort parti. Socialdemokraterna är större än de fyra borgerliga partierna tillsammans. Därför vet vi att vi kommer att klara av en bra regeringsbildning. Men de borgerliga partierna vill inte svara på om de tänker luta sig mot ett främlingsfientligt parti efter nästa val. Är det så viktigt att klamra sig fast vid makten till vilket pris som helst? 5 Statsrådet (): står här och försöker agera som om vi nu håller på och för samtal eller håller på och överväger en diskussion. Vi är lika glasklara på den punkten. Vi har ett regeringsalternativ. Vi har ett regeringsalternativ som är prövat och som har ett mandat som innebär att har en majoritetsregering som levererar resultat på politikens område. Jag tror i denna del att politiken är det viktiga så att vi verkligen kan leverera svar på de frågor som människor ställer i vardagen. Det är det bästa sättet på vilket vi kan motverka främlingsfientlighet och se till att frågorna nu handlar om politikens innehåll och vart vi vill ta . Vi ska fortsätta att jobba tillsammans i den här kammaren. Stöd till i finanskrisen 6 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till utrikesminister . I den globala finansorons spår genomlider nu en kris vars motsvarighet ingen annan västerländsk demokrati kanske någonsin erfarit. Kan ett land gå i konkurs? När det var som värst var de tre skandinaviska länderna beredda att ge hjälp, om än begränsad. visste ingen annan utväg än att vända sig till för hjälp. kris är till stor del självförvållad, men det isländska folket, som får bära konsekvenserna, är oskyldigt. ser det ut som om IMF med bland annat och hjälp kanske är på väg att avvärja hotet om att skulle få ett fotfäste i ett nordiskt broderland, tillika en Natomedlem. Vi står alla i någon mån i tacksamhetsskuld för att vi har fått utnyttja strategiska läge . Hade inte tillsammans med de nordiska länderna, EU och kunnat agera snabbare? 7 Utrikesminister (): Tack för frågan! Det är alldeles självklart att detta är en frågeställning som har sysselsatt oss relativt mycket , och för all del också , därför att det har varit uppenbart relativt länge att det har funnits svagheter i det isländska finansiella systemet som vid en skärpning av det internationella läget skulle kunna leda landet in i mer akuta svårigheter. Det har funnits stödåtgärder från de nordiska riksbankernas sida, som bekant. , då vi har haft intensiva kontakter med vi har sådana just nu inte minst inför det nordiska statsministermöte som kommer att äga rum har vi mycket starkt rekommenderat den isländska regeringen att gå in i konkreta förhandlingar med IMF. Det är den enda väg som kan leda till att man får situationen under bättre kontroll och också får tillgång till de internationella kapitalmarknaderna. Vi har anledning att tro att det också är den vägen man kommer att gå. Sedan undersöker vi i vilken utsträckning vi inom ramen för detta på andra sätt, tillsammans med de andra nordiska länderna, kan vara behjälpliga. 8 (): Tack för svaret! Det gläder mig att höra att är villigt att hjälpa. Något annat hade jag egentligen inte förväntat mig. Men det är ett faktum att fortfarande efter att de tre största bankerna på förstatligats är den akuta krisen inte ännu avhjälpt. Detta dröjsmål har kostat det isländska folket stora pengar och väldigt mycket besvär. De är faktiskt avskurna från alla betalningsvägar, och det är svårt för oss att förstå vad det innebär. Men kriser kan komma igen. Nästa gång kan det vara ett annat nordiskt land som drabbas av kris. Det kan vara naturkatastrofer, finansiella hot eller något annat oförutsägbart. Borde det inte inom ram finnas en utarbetad handlingsplan att falla tillbaka på i ett sådant läge? När det är svåra tider känner man sina vänner. 9 Utrikesminister (): Så är det förvisso. Men kriser av den här magnituden är inte nordiska vare sig till sitt ursprung eller till sin lösning. Detta är en del av en global kris. Vi har globala instrument för att hantera den här typen av utmaningar, och de ligger framför allt i de internationella finansiella institutionerna. Det är inom den ramen som vi måste skapa förutsättningar för att lösa de här kriserna i någon utsträckning självfallet inom den europeiska ramen, men står ju i allt väsentligt utanför denna. Vad gäller vårt nordiska arbete och för all del också det europeiska arbetet var vi pådrivande för att vid sitt möte uttalade sin allmänna solidaritet med . Inom denna allmänna ram är vi beredda att medverka, men framför allt understryker vi betydelsen av konkreta förhandlingar och en konkret uppgörelse mellan och om det ramverk som gör det möjligt att ta sig an detta. är för litet för detta. Hiv/aids och smittskyddslagen 10 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till . var frågan om hiv och aids uppe på dagordningen med anledning av att ville avkriminalisera eller i varje fall minska straffet för att man sprider hiv och aids. Statsrådet gick då ut med att hon menade att detta var en felaktig väg att gå. Jag kan hålla med statsrådet om detta. Men frågan är lite mer besvärlig än så. Det handlar om smittspårningen. Vi vet att man upptäckt nya fall av aids, alltså inte av hiv utan av aids. Det har kommit till vår kännedom. Min fråga är därför om man inte behöver se över regelverket, framför allt gällande smittskyddslagen. Det finns en del indikationer på att den försvårat smittspårningen och gjort att människor avböjt att testa sig på grund av de repressalier som smittskyddslagen kan innebära. 11 Statsrådet (): Vi har haft en ökad smittspridning av hiv i . Det är alarmerande, och därför blir de preventiva insatserna oerhört viktiga. Det gäller också möjligheten att kunna testa sig på ett enkelt och lättillgängligt sätt i hela landet. Här har vi mer att jobba med. Det finns utmaningar som vi behöver överbrygga. Det som var fokus för debatten i går handlade om personer som har kunskap om att de är bärare av en sjukdom som är allvarlig och obotlig och dessutom skapar ändrade livsbetingelser för den som smittas. Om man bär en sådan smitta utan att informera om det är det en mycket allvarlig handling och klassificeras som ett brott. Jag menar att det inte finns någon anledning att se över den smittskyddslag som vi har . Det var stor politisk enighet om den, och just dessa frågor var uppe till diskussion i samband med det. 12 (): En del av det som sagts är vi överens om. Det här handlar dock inte om preventionen och att det ska vara lättare att testa sig utan om smittskyddslagen och dess roll. Det vägdes visserligen in i sammanhanget, men det var med viss oro och efter ganska noggranna diskussioner i de flesta partigrupper. På en punkt har statsrådet fel i sak. Det är nämligen inte så att man blir straffad om man inte informerar. Däremot riskerar man att bli internerad om man inte informerar. Straffet, i straffrättslig mening, gäller om man sprider smittan till någon annan. Frågan återstår: Har statsrådet för avsikt att göra något för att se över de delar av smittskyddslagen som är så repressiva att det finns sådana som bär på smittan ganska länge för att de helt enkelt inte törs testa sig? 13 Statsrådet (): Jag har inte sett någon bra dokumentation om att det förhåller sig så som anger. Den typen av studier eller rapporter har inte presenterats. En del säger att de har indikationer, men jag menar att det inte är tillräckligt för att ändra en lagstiftning. När det gäller sanktioner kan man diskutera graden av dem, men det är viktigt att poängtera att det handlar om en allvarlig handling som begås och som äger sin tillämpning både i smittskyddslagen och . Därför har det diskuterats om innehåller alltför stränga bestämmelser. Som sagt, smittskyddslagen är förhållandevis ny. Min avsikt är inte att se över den i detta avseende. Situationen för flyktingar i 14 (): Min fråga går till statsrådet och gäller situationen i . I upplever många människor fortfarande en mycket bekymmersam vardag. Inte minst gäller det flyktingarna, som är en stor grupp i . Det finns både internflyktingar och flyktingar utanför gränser. Extra svårt i den gruppen har naturligtvis de människor som är mest marginaliserade, minoriteterna. Det gäller särskilt de kristna minoriteterna. kommer rapporter från UNHCR om människor som är i stort behov av stöd i områden runt . Risken är att signaler som uteblir leder till att fler kommer att fly. Därför är min fråga till statsrådet: statsrådet beredd att verka för att vi från svensk sida ger och säkrar humanitärt stöd till flyktingar som befinner sig i den situationen? 15 Statsrådet (): I utvecklingssamarbetet och inom ramen för biståndet har vi ett mycket väl utvecklat samarbete inte minst med UNHCR. Vi brukar regelbundet svara på deras appeller, men det gäller också sättet vi kan arbeta på för att skapa förutsättningar för att komma till rätta med grundbulten i problemet, det vill säga bristande respekt för mänskliga rättigheter och i det här fallet avsaknad av en, än så länge, fungerande stat som fullt ut kan garantera rättssäkerhet och fördjupning av demokratin. Vi följer denna fråga noga. Jag är glad över att kunna välkomna MR-minister när han kommer till för att föra diskussioner bland annat om just denna fråga. Jag tror nämligen att problemet måste mötas på många områden. Dels gäller det att kunna erbjuda det stöd och skydd som vi är förpliktade att göra, dels långsiktigt arbeta med frågan. Det är bekymmersamt i stora delar av ; bland annat förtrycks och fördrivs just kristna minoriteter. På så sätt blir de ytterligare drabbade. 16 (): Jag tackar för det positiva svaret. Jag uppfattar att man från regeringens sida är beredd att aktivt agera för att också uppmärksamma de kristna minoriteternas situation i och säkra att de får vårt stöd och kan fortsätta att leva och för att inte ännu fler grupper därigenom drivs på flykt. 17 Statsrådet (): Som jag indikerade har vi länge följt denna fråga, och jag tror att det varit till gagn för ett framtida väl fungerande irakiskt samhälle med full respekt för olika minoriteter. Mycket av den utvecklingskraft och annat som funnits har varit just för att det funnits många kristna i bland annat . riskerar de att helt och hållet fördrivas, och det tror jag är en utveckling som även långsiktigt är olycklig för som sådant. Det är den dialogen vi vill föra, men naturligtvis måste vi se till att uppfylla de förväntningar som finns om att kunna erbjuda skydd. 18 (): Jag har en fråga till utrikesminister om avslöjandet av verksamhet på olagligt ockuperad mark på . har haft verksamhet på en bosättning som finns på ockuperad mark på . Den fråga man naturligtvis ställer sig är om det var något helt okänt för regeringen. Vad jag förstår finns det kopplingar till personer i Moderata samlingspartiet. Om man känt till det undrar jag varför man i så fall inte gör något åt det, alltså om man vet att det är olagligt. är ett land som utökar sina bosättningar på ockuperad mark på . Jag var där och åkte runt och tittade på det som jag vill kalla för etnisk rensning och som pågår på . Man flyttar på folk. Israeliska bosättare tar sig ned till området, attackerar palestinska jordbrukare speciellt nu när det är skördetid för oliverna bränner upp olivträden och så vidare. Allt detta görs för att palestinierna ska flytta på sig. Muren, som fortsätter att byggas, utökar israeliskt territorium på bekostnad av palestinskt territorium. Frågan är vad regeringen gör för att uppmärksamma detta. Vet man ifall det finns fler företag, svenska eller andra, på ockuperad mark, och vad gör man i så fall för att uppmärksamma problemet? 19 Utrikesminister (): Det är klart att det finns åtskilliga företag på . I detta ligger också något av ett moraliskt dilemma såtillvida att vi inte är ointresserade av att det finns ekonomisk aktivitet på . råkar det vara fråga om ett företag som ligger i Arielområdet. Jag vill inte påstå att jag är informerad om alla detaljer, men uppenbarligen köpte detta företag som innan kom in i sammanhanget under hade haft verksamhet i området. Såvitt jag förstår håller företaget nu på att se över situationen. Låt mig ta tillfället i akt, eftersom ställer frågan, att uttrycka en stark oro för utvecklingen i de ockuperade områdena. Vi ser alltför långsamma framsteg i fredsprocessen. ser vi att den förhoppning vi hade om en snabb förbättring av den ekonomiska situationen på , och ännu mer i , bland annat som en följd av ökade biståndsinsatser, inte kunnat realiseras på grund av att vi inte fått förbättringar i omständigheterna att lyfta bort vägspärrar och annat från israelisk sida. Det har inte kommit till stånd. Därmed har vi inte heller fått den förbättring som vi hade hoppats på den ekonomiska sidan. går det alltför långsamt fram på den politiska sidan. Detta i sig skapar betydande risker för framtiden. 20 (): Min följdfråga är hur EU agerar. EU har till och med för avsikt att utöka sitt handelsutbyte med , vilket naturligtvis sker på bekostnad av palestinierna. Det är på mark ockuperad av som man odlar och säljer saker. Där skulle man i så fall kunna agera via EU. Likadant är det med muren. Det är en sådan sak som definitivt måste vara ett stort problem för hela omvärlden och även EU. Frågan är vad man gör. Vi vet att vi håller på att sätta budget för till exempel Sida. Sida är uppvaktat av ett antal fredsbevarande organisationer, som egentligen agerar på både israeliskt och palestinskt uppdrag. Hur gör regeringen för att påverka bidragsgivarna till sådana organisationer för att skapa ett bättre utgångsläge för fred i , och ? 21 Utrikesminister (): Här skulle kunna svara ännu bättre än jag. Vi tillhör dem som har en mycket omfattande biståndsverksamhet på . Icke minst inriktar sig denna på den typen av organisationer som kan stödja en fredsprocess. I detta ingår också att vi vill utvidga de ekonomiska möjligheterna på . I detta ligger även att utvidga de ekonomiska förbindelserna mellan det israeliska ekonomiska livet och det palestinska ekonomiska livet. Låt oss vara klara över detta. Realiteten är att det är genom en ökad integration mellan de israeliska och palestinska ekonomierna som man kan skapa bättre förutsättningar för ekonomisk utveckling på . Både vi och Europeiska unionen är engagerade i ett antal projekt för att sätta upp industriparker och serviceinstitutioner och för att underlätta rörelsefriheten för att göra denna ekonomiska aktivitet möjlig. Detta har dessvärre inte gått så bra som vi hade hoppats, trots att vi har tillfört mycket medel och att det finns mycket politisk vilja bakom detta. Det har att göra med att det förutsätter att man lyfter på vägspärrar och andra restriktioner, som israelerna anser att de behöver bibehålla av säkerhetsskäl. Den utvecklingen har gått en bra bit långsammare än vad vi har haft anledning att både begära och hoppas på. 22 (): Jag har en fråga till äldreminister . uppmärksammades i flera medier en felmedicinering av en äldre kvinna. För hennes del innebar den katastrofala felmedicineringen att hon förlorade av sitt liv. Flera liknande händelser har rapporterats i medier . Det är naturligtvis helt oacceptabelt att detta ska kunna ske. Många äldre har alldeles för många mediciner. Man kan på en del äldreboenden hitta äldre människor som har 1015 mediciner. En del mediciner motverkar varandra. Man har inte riktigt kontroll över det här, helt enkelt. Att det verkligen förhåller sig på det här sättet kan vi hitta stöd för i fem stora vetenskapliga svenska studier som publicerats i internationell press . Alla bekräftar att det verkligen är på det här sättet. Uppseendeväckande många äldre får fel medicin. Vad gör regeringen för att alla äldre ska få rätt dos av rätt medicin vid rätt tillfälle? 23 Statsrådet (): Det är verkligen ett stort och allvarligt problem som fokuserar på. Det är beklagligt varje gång det händer. Det bör inte hända. Av alla felbehandlingar som sker inom vården, tyvärr alltför många, uppkommer på grund av felaktig läkemedelshantering. Vi kommer för övrigt att ha en aktuell debatt om detta i , men låt mig redan nu få säga att vi har tagit krafttag och försökt åstadkomma något. Det här är ett problem som funnits och har varit väl känt, men väldigt lite av verktygen har satts på plats. finns en på plats som möjliggör att överföra patientens journal mellan olika vårdinstanser. Med journalen kan också medicinlistan följa. Det är av avgörande betydelse när läkare träffar en patient att man kan se hela medicinlistan. Oavsett om man finns i äldreomsorgen, akutvården eller sjukhusvården är det här en väldigt stor hjälp. Jag tror att det kommer att förändra väldigt mycket. Det är någonting som kommer att förverkligas av landstingen framöver. Men lagen finns alltså på plats. 24 (): Det låter betryggande, för det här handlar som sagt om mänskligt lidande för en väldigt utsatt grupp. Min följdfråga är naturligtvis hur regeringen har för avsikt att följa upp det här. Kommer ni att följa upp det? Kommer ni eventuellt också att införa någon form av sanktionsmöjligheter mot landsting som visar sig brista i kontrollen av de patienter som blir utsatta? Hur ser ni till att minimera uppkomsten av den här typen av fall? 25 Statsrådet (): Vi har också stora medel avsatta för att göra läkemedelsgenomgångar redan innan lagen kan åstadkomma resultat och förbättringar. 94 kommuner och 18 av 21 landsting har ansökt om statliga pengar för att göra detta. Det är en väldigt omfattande förbättringsverksamhet som pågår i landet just . Av avgörande betydelse för att kunna göra den här uppföljningen och utvärderingen är att vi planerar för en ny tillsynsorganisation, där tillsyn av hälso- och sjukvård och äldreomsorg ska ske tillsammans för att kunna följa patienten genom hela vårdkedjan och se till att det inte glappar med information, inte heller om medicinerna. Vi måste höja patientsäkerheten, och vi har satt in en rad åtgärder. Det här ska inte hända. Patienter ska inte riskera felbehandling med läkemedel. 26 (): Sedan fick en moderatledd regering har matpriserna ökat månad för månad. En vanlig svensk familj får betala mer för maten än när regeringen tillträdde. För bröd, kött och frukt har prisökningarna varit betydligt högre i än genomsnittet i EU. Svenska köttpriser har stigit mer än EU-genomsnittet, och svenska fruktpriser mer än EU-genomsnittet. diskuteras EU:s framtida jordbrukspolitik på ministerrådsmötet. Jag skulle därför vilja fråga : Vilka konkreta åtgärder tänker du driva på mötet för att pressa ned de svenska matpriserna? 27 Jordbruksminister (): Det är riktigt att matpriserna har förändrats . Först har de stigit väldigt kraftigt, för att därefter falla tillbaka nästan till den nivå som var detta i produktionsledet. Vad beror då förändringarna på? I många fall är de att härröra till en ökad efterfrågan från nationer som har höjt sitt välstånd. När man höjer välståndet ökar först konsumtionen av mat. Vad gör vi då åt detta? Jo, vi har från svensk sida sett till att vi odlar på all den areal som finns tillgänglig inom Europeiska unionen. Vi har alltså tagit bort den obligatoriska trädan, vilket ökar tillgången på mat och därmed sänker priserna. Detta sagt för att ta ett exempel, herr talman. 28 (): Jag kanske talar otydligt? Det kanske är min dialekt? Frågan var: Vilka åtgärder tänker ministern driva på nästa veckas ministerrådsmöte för att pressa ned de svenska matpriserna? Man kan notera att de förändringar som beskrev inte har pressat ned matpriserna, trots att världsmarknadspriserna har fallit . 29 Jordbruksminister (): En av de viktigaste åtgärderna som , det vill säga jag, kommer att driva under den process som kommer att pågå , nämligen EU:s hälsokontroll av jordbrukspolitiken, är att vi ska frikoppla stöden från den produktion som äger rum inom den europeiska unionen. Det ger förutsättningar för den yrkesutövande bonden att odla och producera det som bonden är bäst på. Det kommer att öka mängden av den produktion som tillhandahålles på marknaden, och det kommer att leda till lägre priser än med det system som vi har , som ofta är kopplat till kvoter och liknande, som av naturliga skäl håller uppe prisnivån. 30 (): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . lade regeringen fram sin infrastrukturproposition om framtidens resor och transporter och infrastruktur för hållbar tillväxt. Men några konkreta visioner om framtidens vägar, järnvägar, sjöfart eller annan infrastruktur hittar inte jag i propositionen. Däremot är regeringen mycket tydlig om en sak: medfinansieringen. Regeringen utgår från att kommuner, landsting och regioner ska vara med och betala den infrastruktur som är statens ansvar att finansiera. Detta kräver regeringen nu när lågkonjunkturen är ett faktum och ekonomin för kommuner och landsting dramatiskt försämras. Det betyder att pengar måste tas från skola, vård och omsorg. Det betyder att kommuner och landsting måste välja mellan att antingen bygga spår eller skola eller satsa pengar på väg eller vård. Anser att det är rimligt? 31 Statsrådet (): Jag tycker att vi har lagt fram en utomordentligt bra infrastrukturproposition som tittar på förutsättningarna för att vi ska kunna ha tillväxt i hela landet. Det är en av förutsättningarna för att vi ska kunna se till att fler företag kommer fram, att människor kan använda större arbetskraftsområden och också kunna få en bättre fritid. Därför satsar vi på de olika transportslag som finns och försöker också få en modernare infrastruktur. Det som var problemet för den tillträdande regeringen var att det fanns en omfattande springnota i denna del och en mängd löften som utställts som aldrig kom att förverkligas. Jag kommer själv från en del av landet, , där en skepparpina var utlovad . Den kom aldrig till stånd trots att den både trafikmässigt och ekonomiskt kunde bära sig. Det hjälps nu kommun och stat åt att finansiera. Jag tycker att det är görbra! 32 ():