prot · GW0913 · 2008-10-15 00:00:00 — 282 () replik: Till skillnad från alliansregeringen gör vi en stor satsning på kommunsektorn som helhet. Kommunsektorn är en viktig förutsättning för ett fungerande svenskt näringsliv. Ungefär 500 miljarder upphandlas av den offentliga sektorn . En stor del går till framför allt småföretag i småkommuner. Vi vill nu göra det lättare för småföretag att vara med och upphandla, för det är krångligt . Lagen om offentlig upphandling är krånglig, och den behöver ses över för att göra det lättare. Det här är viktigt. Grunden för en välfärdsstat, grunden för att vi har ett näringsliv över huvud taget, är att vi har en välfärd som vi kan luta oss mot. Det handlar om skola, infrastruktur, vägar, järnvägar och telekommunikationer. Det är grundförutsättningen för att företagen ska kunna växa här. Vi ska kratta i manegen för företagen så att de ges möjlighet att växa här i . Det är vår politik. 283 () replik: Debattören efterlyser mer riskvilligt kapital, och i detta syfte menar han att Vänstern, och givetvis , borde verka för att Nordea skulle förbli statlig. Med anledning av detta skulle jag vilja ställa frågan: På vilket sätt borde Nordea göra andra bedömningar än dagens redan existerande banker gör för att bidra till att öka riskkapitalet? Det är det som frågan handlar om. I denna finanskris, liksom den finanskris vi hade i och , har bedömningen varit att man har för stor risk. står du här och säger att vi ska ha större tillgång till riskkapital från statligt ägda banker. Frågan är: Hur skulle Nordea göra andra bedömningar än de bedömningar banker gör ? 284 () replik: Det är självklart att Nordea inte kan göra andra bedömningar än enligt de ägardirektiv som man har. Det är i så fall som ska fastställa ägardirektiven. Men det kan inte heller vara så att staten eller skattebetalarna ska gå in och rädda banksystemen när de kollapsar, som de var tvungna att göra . Den politik som förs av alliansen är att sälja ut Nordea. Om det sedan går över styr ska man köpa tillbaka banken. Det är dålig politik. Vi ska använda och förvalta vår gemensamma egendom i form av statliga företag så att det gagnar utvecklingen. Det är brist på riskvilligt kapital . Man kan läsa att riskkapitalbolag inte kan låna upp från banker till exempel, och på det sättet kan de inte fortsätta att garantera verksamhet i företagen och går i konkurs. Så ser verkligheten ut . 285 () replik: Det ska bli intressant att höra den här debatten, om att vi har en finanskris som är orsakad av att banker och finansinstitut har tagit för stora risker, att man har lånat ut pengar med för dålig säkerhet. I denna debatt har då propagerat för att vi i stället ska ha en statlig bank som går in och tar risker. I princip är det samma sak. Det blir ändå skattebetalarna som får ta smällen när Nordea inte klarar av att göra det som amerikanska banker inte har klarat av att göra. Det ni föreslår är ingenting annat än en kris fast i ett annat namn. Det som är viktigt att göra för banker och finansväsen är att se till att goda affärsidéer kommer fram men undvika att skattebetalarna får ta notan. Ni har egentligen inget annat recept. Du säger att vi ska ha mer riskvilliga investeringar, och du vill att Nordea ska göra detta. Då tycker jag att ni borde framföra sådana förslag här i kammaren så att vi kan debattera dem på allvar, för jag tycker inte att det är så mycket allvar i det du säger. 286 () replik: Det är väl så att det här är betydligt allvarligare än vad många tycks tro. Vi ser åtminstone effekterna, och det är ökade varsel och ökade konkurser. Det är ett problem när det inte finns riskvilligt kapital att tillgå. Jag vill påminna kammaren: Vad hade ABB och varit om staten inte hade gått in och gjort satsningar, riskvilligt satsat på utveckling så att de företagen har kunnat utvecklas? Det är just det som har varit framgångsreceptet i , samarbetet mellan stat och företag. När det inte finns riskkapital kommer utländska riskkapitalister hit till och försöker ragga upp innovationer och idéer och utveckla dem, förhoppningsvis här i men oftast utomlands. Det är till exempel ett solcellsföretag i , som finns nere i . Det är inte en bra politik. 287 () replik: säger att han har väntat på en inbjudan till breda energisamtal. Var lugn, ! Jag vet inte om har sett att det internationellt har hänt en del i klimat- och energifrågorna under de här två åren. Bland annat har EU tagit en målsättning om 20-20-20, det vill säga att vi ska minska koldioxidutsläppen , energieffektivisera och ha förnybart i systemen. Jag tycker för min del att det är rätt bra om vi har det här på plats innan vi för svensk del sätter oss vid förhandlingsbordet. Dessutom kommer vi att bjuda in både och till våra överläggningar. Jag läser i Socialdemokraternas stora klimat- och energimotion att man säger att ska erbjuda lägsta energipriser till industrin. Delar den synen? 288 () replik: Den första delen, att den här inbjudan kommer till både och , vet jag inte riktigt hur man ska tolka. Faktum är att det var för nästan exakt som vi första gången fick inbjudan av , vår näringsminister, direkt här i kammaren till samtliga politiska partier. Det här har jag hört ett visst antal gånger, inte bara här i kammaren utan även i tv. Jag får väl vänta ytterligare , bara det inte blir som i pjäsen på Godot, där det inte blev någonting. I övrigt är det så att vi är olika politiska partier, och vi gör olika bedömningar i olika frågor. Men jag kan försäkra att när det gäller energipolitik och näringspolitik står Socialdemokraterna och oerhört nära varandra betydligt mycket närmare än vad du tycks tro. 289 () replik: Ja, inbjudan kommer. Det var intressant att höra att ni står så oerhört nära varandra i det här. Är det då så att delar synen att ska erbjuda lägsta energipriser till basindustrin? Om nu skulle göra det, hur är det tänkt att det ska göras? Hur tänker man sig att det ska fungera i förhållande till fri konkurrens och regler om statsstöd? Jag tycker att man är ute och fiskar i ganska grumliga vatten när man försöker förespegla dem som tappar sina jobb, inte bara av energiprisanledning, att man ska lösa det här på något sätt när det faktiskt inte är möjligt att genomföra i verkligheten. 290 () replik: Det blir lite märkligt. Jag vet inte vem du ställde frågan till. Det borde uppenbarligen vara som svarar på den frågeställningen. Du hade ju tidigare möjlighet att begära en replik till om och deras förslag. Vi är olika politiska partier, och du vet lika väl som jag att det här inte är någon fråga som vi driver i . Hur det här ska gå till vet inte jag, utan det är en fråga som du bör ställa till Socialdemokraterna, som har drivit den. Allt annat är orimligt. 291 (): För mig som ledamot inte i näringsutskottet utan i utrikesutskottet är det nästan en arbetsskada att alltid koppla det som sker på hemmaplan till ett lite större skeende, det vill säga det som händer i resten av världen. När min lönsamma hemmafabrik pappersbruk lades ned som företaget i stället expanderade i började åtminstone mina tankar snabbt förflytta sig över , och jag började fördjupa mig i temat svenska och europeiska bolags agerande i andra länder. I början handlade det mest om pappersbruken och om den utveckling som jag redan uppmärksammats på av latinamerikanska miljöaktivister som besökt mig för att få stöd mot skövlingen av och andra skogar och mot etableringen av smutsiga och miljöstörande industrier i deras hemländer. Relativt snart dök naturligtvis annat än pappersbruken upp på agendan, i synnerhet olika energibolags agerande på flera olika kontinenter. Det går inte att särskilja utvecklingen av vårt näringsliv i och utvecklingen i andra länder. Som vanligt hör allt ihop. Temat för debatten här är näringsliv och energi. Det är två frågor som onekligen hör nära samman. Inte minst gäller det när man tittar utanför gränser, där kampen om vinsterna från de fossila bränslena engagerar företag från hela världen och där metoderna inte alltid är särskilt rumsrena. avgick hela regeringen i i stället för att vänta på att bli avsatt på grund av en korruptionsskandal där det norska oljebolaget var inblandat. Skandalen har fått namnet Petrogate, och det säger väl allt. Andra svenska och europeiska oljebolag som antingen agerar klart i strid med de regler som gäller eller utnyttjar de kryphål som finns är, för att bara ta några exempel, det svenska , som verkar i krigets , det spanska , som har haft kontakter med paramilitärer, franska oljebolag i etcetera. Olje- och gasfyndigheter och alla pipeliner driver befolkningar på flykt, ursprungsbefolkningar. Vinsterna kommer i de flesta fall de stora bolagen och vissa korrupta politiker till del, medan fattigdomen hos befolkningen i stället ofta ökar. Men det är inte bara de privata bolagen som agerar i marginalen av vad som kan anses lagligt eller moraliskt riktigt. Vi behöver inte gå längre än till vårt statliga , som med hög miljöprofil i bryter kol i , med stora konsekvenser för den berörda befolkningen, som också där tvingas bort från sina hemtrakter. , som delvis ägs av , ägare till bruk, etablerar sig nu mer och mer i och kritiseras av miljörörelserna inte så mycket på grund av utsläpp från fabrikerna men på grund av skogsskövling och bekämpningsmedel. Det spanska Endesa till stor del statligt även det bygger dammar i och tvingar indianbefolkningen från deras hem och marker, bland annat i i södra . Det enda positiva med den dammen är att det åtminstone inte handlar om ett fossilt bränsle och därför inte späder på klimatpåverkan. Men när den energi som utvinns ska transporteras till huvudstaden utan en enda avstickare på vägen undrar man ju varför man inte hellre bygger en solcellspark i den betydligt mer närbelägna , där förresten en gång , med då obefintlig miljölagstiftning, förorenade stora områden som de sedan aldrig har behövt ta ansvar för. I ett land som , där alla naturtillgångar har sålts till privata aktörer, blir det svårt för regeringen att styra valet av energi till annat än det bolagen är beredda att betala för. Endesa äger av allt vatten i . Resten äger andra utländska bolag. Det kärnkraftsälskande landet är ute och missionerar om kärnkraft i många länder runt om i världen. Tanken är att franska bolag ska få bygga dem, förstås. Men vem ska sedan ta hand om avfallet? I studier som har gjorts om radioaktiv strålning har det visat sig att landet strålar. Orsaken är dumpat radioaktivt avfall. Även på andra ställen i fransktalande känner vi till att det finns radioaktivt avfall dumpat. Kan det ha något samband? En lukrativ handel verkar också vara att sälja avfall, till exempel elektronikavfall, till länder utan eller med dålig miljöskyddslagstiftning. Vårt elektronikavfall är ett stort problem i flera länder i . Jag blir uppmärksammad på det här problemet allt som oftast när jag träffar besökare från här i . har gått i täten för en omställning till nya bränslen, och ligger väldigt långt framme, som flera har sagt, när vi jämför oss med andra länder. Vi har miljötekniken. Vi har företag med både kunskap och resurser att investera i andra länder. Inte minst har vi ett mycket gott rykte, och förtroendet för oss och det som förknippas med är mycket stort. Därför är det viktigt att det goda rykte vi har på det här området inte förstörs av svenska bolag som agerar i andra länder. I har det svenska företaget kritiserats för sina etanolprojekt i , där det gäller sockerrör, och i , där det gäller jatroba. Projekten kritiseras i huvudsak eftersom de tar mark i anspråk som tidigare användes för livsmedelsförsörjning. När det gäller sockerrören krävs mycket vatten, vilket också riskerar att försämra förutsättningarna för annan odling i närområdet. I tvingades tusentals personer att flytta på grund av det svenska etanolprojektet. Med grund i de här exemplen har jag och några andra miljöpartister skrivit en motion där vi kräver att man ska ställa krav på att de svenska bolagen tar både sociala och miljömässiga hänsyn och gör konsekvensbedömningar när man investerar i andra länder. Det ska gälla också europeiska bolag. 292 HANS () replik: Jag kommer i fred. Jag vill inleda med att säga det till . Jag skulle ha kunnat ta en replik om hur de tre partierna på vänsterkanten ska kunna förena sig eller om hur en bensinskattehöjning med litern kan slå i olika områden av , men jag avstår från det, för jag tycker att inlägg var kolossalt intressant. Jag håller kanske inte med om allt, exempelvis när det gäller kärnkraften, men kopplingen mellan global energipolitik och utrikespolitik är viktig. berörde den västra och södra delen av världen, men hon nämnde inget om den östra, där jag vill påstå att det finns en koppling mellan statsledning och företag, nämligen och . Jag undrar bara om skulle vilja utveckla sin syn på detta. Vi har ju sett hur ett land använder energileveranser som ett politiskt vapen. Vi har sett det i , i och på fler ställen. 293 () replik: Jag kan gärna diskutera . Vi ser ju denna politik också på hemmaplan, med den planerade gasledningen i , som redan på ett väldigt tidigt stadium tog avstånd från och har försökt väcka opinion kring. Vi vet också att många andra här i inte vill se denna ledning i . Precis som du säger använder och ryska staten energin som en del i ett politiskt projekt. Man använder den också för att binda upp och sätta press på andra länder och för att ha makten över olje- och gasleveranser. Naturligtvis är det ett stort problem. Det som jag nu tog upp i stället har vi ju diskuterat väldigt mycket här i har vi inte diskuterat lika mycket. Det gäller hur våra bolag hanterar andra delar av energipolitiken, som är precis lika viktiga. 294 HANS () replik: Jag tycker att det inlägg som höll var kolossalt intressant. Återigen: Jag kanske inte håller med om alla aspekter, men jag tror att det är viktigt att man visar på den typ av kopplingar som finns och på den cynism som präglar en del av den globala omvärlden. Jag vill återkomma till det som jag ur ett svenskt Östersjöperspektiv ändå ser som ett reellt hot mot oss. Vi har mer eller mindre statligt kontrollerade bolag i vår närhet som använder energi- och gasleveranser som ett verktyg eller rent av som ett politiskt vapen i olika internationella konflikter. Det oroar mig. Det är viktigt att man från olika partier och från olika ledamöter upplyser om de faror som ligger i det. har redan nu inlett en diskussion om sitt oerhörda beroende av rysk gas och varnar för den faran. Kärnkraften kan naturligtvis vara ett alternativ. Där har och undertecknad möjligtvis olika åsikt. 295 () replik: Jag läste en studie som visade att om vi skulle ersätta alla fossila bränslen med kärnkraft från de uranfyndigheter vi känner till skulle uranet räcka . Den är alltså knappast ett alternativ i den omställning som vi alla vill ha. Jag delar mycket av din oro, , för hur man använder oljan och energin i ett säkerhetspolitiskt perspektiv. Det finns andra sådana problem som vi kanske kommer att ha nära inpå oss väldigt snart. Då handlar det om och om risken för att där få in hela konflikten om oljan, gasen och energin. Det måste vi vara väldigt uppmärksamma på. Vi har samma problematik i hela . Vi har alltså krutdurkar runt omkring. Vi kan få en även på hemmaplan. Det är viktigt att vi är väldigt uppmärksamma och att vi tillsammans, faktiskt alla partier här, ser till att vi inte någonsin hamnar i en sådan situation. 296 (): Våra svenska städer som växte fram växte fram i närheten av floder och strömmar. Tillgången till vatten och strömmande vatten har alltid varit en förutsättning för både transporter och energiförsörjning. Hela vår svenska välfärd har i princip byggt på tillgången till vatten. Man kunde se en liknande symbolik när malmfälten började exploateras . För att kunna försörja dessa stora industriprojekt med energi startade man en ganska industriell uppbyggnad av vattenkraften, som är den största producenten av energi för oss, tillsammans med kärnkraften. Tillgång till billig, säker och miljövänlig energi har varit en garant för vår svenska välfärd. jobbar ungefär 400 000 personer inom den elintensiva branschen. Givetvis är det också en förutsättning för en framtida välfärd att svenska företag kan garanteras billig, säker och miljövänlig energi. Men det här är givetvis ingen självklarhet. Det är ingen självklarhet att vi i all framtid ska ha en billig och säker el, utan det beror på de beslut som fattas här. Det beror också till viss del på om de beslut vi en gång har fattat ska gälla för alltid. Det är vi som berättar vilka förutsättningar industrin ska ha när det gäller tillgång till billig och säker el. Man kan generellt säga att energimarknaden och energipolitiken består av tre delar som i någon mening står i konflikt med varandra. En del är givetvis effektivitet. Vi måste ha en elmarknad, som jag sade, som kan ge billiga elpriser. Vi måste ha en marknad som fungerar och en reglering som är relevant och som faktiskt leder oss framåt. En annan del är givetvis miljön. Generella utsläpp har vi kunnat besegra. Men klimatutmaningen är den stora utmaning som står framför oss när det gäller miljöfrågorna. Det finns också en annan del som kanske handlar om försörjningssäkerhet. Det handlar givetvis om geopolitiska förutsättningar. Men det handlar också om marknadens stabilitet och leveranssäkerhet. Vi bör som politiker naturligtvis ta hänsyn till alla dessa delar. Om drygt kommer stora delar av vår elproduktion att börja fasas ut. Den första av de nuvarande tio svenska reaktorerna kommer att stängas. Enligt Energimyndigheten har man konstaterat att vi kommer att ha en brist om ingenting görs. De alternativa energislag som föreslås och som byggs ut i en takt som kanske motsvarar de ökade behov vi har just nu kommer inte att kunna ersätta de stora nedläggningar när det gäller energi som kommer att ske . Frågan om framtidens energiförsörjning hänger därmed i luften. Vi har redan sett flera företag som har stängt sin verksamhet. De säger att det är på grund av att energipriserna börjar bli alltför höga. är energipriserna, relativt resten av världen, låga i . Men det finns ingen garanti för att det förblir så. Det finns inga svar. Därför tror jag att många av de beslut som företag och industrier vill fatta dröjer. Vi kan också konstatera att de styrmedel som finns, huvudsakligen via skatter och utsläppsrätter, är effektiva när det gäller att styra hur el produceras och konsumeras. Men frågan är om vår klimatpolitik styr bättre eller om den styr dyrare. Låt mig ge ett exempel! har vi ökat våra utsläpp av koldioxid i . Det beror givetvis på hur man räknar, för vissa energislag är undantagna från Kyotoprotokollet. Men om man exempelvis hugger ned en skog för att förbränna den tar det någonstans innan den uppväxande skogen åter kan binda koldioxid. I ett kort perspektiv är det dessutom så att en nyproducerad och uppväxande skog ger mer koldioxid än vad som binds. Det här är ingenting som bara vetenskapen har konstaterat. Även har sagt att detta kan vara problematiskt. Med detta vill jag säga att förnybara energislag inte bara är oproblematiska. När man ser på frågan om miljö- och klimatomställning bör man ha en bredare blick än vad vi kanske har. Det finns också stora välfärdsutmaningar som kommer av höjda elpriser. Man har räknat med att elpriserna, med en oförändrad energipolitik gentemot 20202030, kanske kommer att ha stigit . Man räknar då med välfärdsförluster på ungefär 22 miljarder , som det skrevs i en rapport. Detta är då oaktat de välfärdsförluster som kan komma genom att industrier väljer att lägga ned i stället för att investera och oaktat hur våra andra sociala system klarar att hantera de problem som kan uppstå om vi inte klarar av att bygga våra företag starka . Är det klimatsmart att göra allting till alternativ? Ja, mer eller mindre, kanske man kan säga. Men jag tror också att man i av förnybara energikällor bör titta på livscykelanalyser. Man kan exempelvis titta på kärnkraften. Den producerar ungefär fossilt koldioxid . Vindkraften producerar faktiskt uppåt . Detta kan då jämföras med kolkraften som ligger på . Men det som är viktigt , herr talman, är att det inte dröjer med besked. För jobben och klimatet behövs det besked om framtidens energi. 297 () replik: Jag delar oro, att bristen på besked kan vara negativ för utvecklingen. Men jag skulle gärna vilja höra om delar den uppfattning som gav till känna för sedan jag tror att det var i att det inte är möjligt att bygga ut kärnkraften i eller att bygga nya kärnkraftverk på grund av våra åtaganden. Som förslaget nu är ska av vår energiproduktion bestå av förnybar energi. 298 () replik: Jag tror att jag och Alterå som faktiskt har föräldrar som är uppvuxna på samma ställe, vid samma å, har ungefär samma uppfattning. Det viktigaste handlar inte om att vi ska starta en ny kärnkraftproduktion . Jag tror att det är viktigt att vi kan ha en forskning som möjliggör att nya typer av reaktorer forskas fram och att vi har en kompetens när det gäller att driva kärnkraften vidare. Men det absolut viktigaste är att vi kan få besked om vilken inriktning energipolitiken ska ha. Då är frågan om kärnkraften väldigt intressant. Det är noterat att tidigare sade: I grunden har vi inte ändrat uppfattning. Detta innebär väl att Socialdemokraterna därmed har ställt sig vid sidan av och sagt att kärnkraften fortfarande ni har ju inte ändrat uppfattning ska fasas ut med start och därefter. Där har jag och Alterå kanske en annan uppfattning, att kärnkraften bör vara kvar efter 2020. 299 () replik: Det vore väsentligt om och övriga på den här kanten kunde diskutera sig samman om det här signalsystemet. Det ligger ju en del i det här, att det nog inte går med bördefördelningen . Men det handlar då om att samla ihop sig och lämna signaler till marknaden om att det nog är det andra som vi måste satsa på , för att man ska uppnå de här . Vi har i grunden inte ändrat uppfattning. Nej, vi har sagt att vi ska köra de här kärnkraftverken, och vi ska avveckla dem . innebär det naturligtvis att de inte håller i evinnerliga tider. Då måste de ut, och de ska till dess vara ersatta med annan förnybar energi. 300 () replik: dröjer beskedet i den frågan från socialdemokratin. Kan vi garantera efter 2020 att ha en fortsatt billig, miljövänlig och säker produktion av elkraft? Det är ungefär som konstaterar, att möjligheten att ersätta den kärnkraft som börjar att fasas ut med alternativ energi inte finns. Jag har inte hört några nya besked från Socialdemokraterna om att man skulle kunna bygga ny kärnkraft när den nuvarande kärnkraften fasas ut. Jag ser inte att vi behöver bygga ny kärnkraft, men när den kärnkraft vi har kommer att fasas ut kan vi inte ersätta allt det med alternativ energi, av flera skäl. Det är rent tekniskt och praktiskt inte möjligt. Det är också för att kärnkraften är klimatsmart och billig. Vill vi upprätthålla den elintensiva industrin i bör vi ge den den förutsättning som redan finns, det vill säga god försörjning. 301 (): Jag ska börja med att rikta mig till Socialdemokraterna och . Det var en rätt dyster bild av vår värld som tecknade här. Upp med mungiporna! Jag ska komma till varför när vi pratar om energin. Först vill jag säga att som alla vet gick alliansen till val på att skapa flera arbeten, på att skapa ett bättre företagsklimat. Jag kan konstatera att vi har haft stora framgångar när det gäller att få folk från utanförskapet in i arbete. Tittar vi på årets budget jag ska inte prata om det som vi har gjort har vi ett kraftfullt paket riktat mot företagarsektorn, 7 ½ miljarder i sänkning av arbetsgivaravgifterna, vilket gör att det blir billigare för företag att anställa. Det är något som har oerhört stor betydelse när vi ser att det är pressat med varsel och så vidare. Dessutom, som en parentes i kanten, kan man säga att kommunerna får 3 miljarder extra som en följd av arbetsgivaravgiftssänkningen. Vi sänker bolagsskatten med 7 miljarder, från .