prot · GW0951 · 2008-12-17 00:00:00 — Det läge vi just nu befinner oss i, med varsel och uppsägningar, visar hur viktigt det är att kunna ha möjligheten att skola om sig, att välja någonting annat. Den politik som regeringen bedrivit, och envist håller fast vid, är att vissa ungdomar, vissa människor, inte ska ha garantin att lätt kunna skola om sig . anser att all gymnasieutbildning ska ge grundläggande behörighet. Det innebär inte att alla måste läsa vidare, men när de vill eller tvingas på grund av omständigheter som dem vi ser , ska de kunna ha flera alternativ, flera vägar att gå och inte sitta fast i en återvändsgränd. Därmed vill jag hänvisa till vårt särskilda yttrande i betänkandet. Jag vill också passa på att önska fru talman en god jul! 54 (): Det gäller att försöka definiera hur framtidens skola ska se ut. Man blir inte särskilt mycket klokare när man läser de få sidorna i budgetpropositionen från regeringen som handlar om skolan. Det verkar vara ett läge mellan stationerna där man mest hänvisar till olika utredningar som är på gång. När vi vaknar till fler nyheter om konjunkturnedgång, kriser och så vidare måste vi nu ta sats för att forma framtidens skola. Det är nu vi har möjlighet att använda människors påtvingade sysslolöshet eller friställning, eller vad man ska kalla det, till utbildning. Det är nu vi också måste se över hur vi ser till att våra ungdomar kommer in i nästa högkonjunktur välutbildade och redo för framtiden. Det är alltså nu vi ska rusta för framtiden. Därför är det ganska bekymmersamt att alliansregeringen helt enkelt inte lyssnar på kommuner och landsting när de klargör vilka konsekvenser dagens ekonomi kommer att få . När det gäller det privata näringslivet kan snabba ryck ofta fungera. När det gäller kommuner och landsting fungerar det inte. Det måste ses långsiktigt. Det är nu budgetarna läggs, och redan nu förbereds besparingsprogrammen i våra kommuner. Det kommer att drabba skolan, helt klart, och det kommer därmed att drabba eleverna som får sämre förutsättningar. Vi har därför från krävt besked från regeringen. Vad kommer man att erbjuda kommunerna och landstingen? Jag hoppas att det kommer någonting och att det inte dröjer för . När det handlar om hur skolan ser ut har vi alla tagit del av den senaste Timssrapporten om kunskapsfrågorna. Frågan är vad man kan göra för att förbättra läget. Man blir naturligtvis oroad över matematik och naturvetenskap, och tidigare andra ämnen, där vi har bristande resultat i . Det skrämmande är att det verkar som om omoderna pedagogiska inlärningsmetoder används. För mycket går på rutin. Det är för lite förnyelse och användning av den kunskap och de vetenskapliga erfarenheter och resultat som finns inom utbildningsvetenskapen. Jag blir särskilt oroad när jag tittar på de satsningar som regeringen gör. Lärarlyftet är bra i sig, men man måste också vara lite flexibel i dessa frågor och se hur det fungerar. När jag inför budgetarbetet fördjupade mig i detta och ringde upp skolor och frågade varför det är så många avhopp från Lärarlyftet fick jag beskedet att det helt enkelt handlade om att ersättningsnivån gör att många studenter, framför allt kvinnliga, hoppar av. Lönen räcker inte för att de ska klara sig med familj och andra utgifter. Jag har i interpellationsdebatter frågat utbildningsministern om man är beredd att se över detta. Nej, man är inte beredd att ta lärdom av verkligheten. Man går dogmatiskt sin fastlagda väg. Därför föreslår vi från i vårt budgetalternativ att man ska höja ersättningsnivån. Det är viktigt med fortbildning, jag håller med alliansregeringen om det, men då är det också viktigt att ge möjligheter till det. Tyvärr verkar utbildningsministern inte vara intresserad av den frågan. Ännu värre är det att man inte är intresserad av att ta till vara den kunskap som finns ute i våra skolor bland obehöriga lärare. Jag blir beklämd över att det i det budgetförslag som vi diskuterar inte finns ett öre avsatt till fortbildningen, till att göra obehöriga lärare behöriga. Det system som heter får inga pengar i budgetförslaget. När jag ringde upp , där detta finns, sade de: Vi har inte fått några pengar, men vi hoppas få. Vi har fått en del löften från om att få pengar . Det finns dock inga pengar i budgeten. Detta känns ganska märkligt. Det är alltså fråga om lärare i våra skolor som är erkänt duktiga. De är så duktiga att de ska rekommenderas av rektorerna. Deras kunskaper ska valideras för att de sedan ska kunna bli behöriga. Jättebra, förutom att det var ännu bättre under förra mandatperioden. Då fungerade det bättre eftersom man hade ett högre poängantal. Men dessa lärare får alltså inte fortsätta om inte någon från alliansen plötsligt kan fiska upp de 60 miljoner som behövs eller berätta för mig var man ska hitta dem. På den här högskolan hade man inte hittat dem. Nog är det egentligen ganska märkligt att en regering som gör det till sin stora grej att fortbilda lärare missar två bitar, dels kvinnorna som inte får tillräckligt hög ersättningsnivå för att kunna gå fortbildningarna, dels de obehöriga som inte får bli behöriga eftersom inte verkar ha lyckats få fram pengarna eller gett dem till . Det är ganska skrämmande fakta som jag skulle vilja ha svar på under dagens debatt. Det handlar om att vi måste ta till vara de begåvningar vi har i vår skola på både lärarsidan och elevsidan. Från har vi också lyft en annan fråga . Det gäller frågan om modersmålsundervisning, som jag återkommer till senare under debatten. Det handlar om att ge våra nytillkomna invandrarelever en chans att använda sina kunskaper i och gå vidare kunskapsmässigt. Det kan de göra genom att till exempel ha undervisning på sina hemspråk. Forskningen visar klara och bra resultat. Men det verkar finnas en ytterst stor ovilja, baserad på vad vet jag för konstiga fördomar från utbildningsministern, att tillvarata detta. Jag kommer senare att återkomma till den frågan i mina frågor. Det handlar om att vi måste ta till vara våra elevers utbildningsnivå och begåvningar så bra vi kan. främsta konkurrensmedel är kunskap. Vi måste då tillvarata begåvningar så mycket som vi bara kan oberoende av härkomst, läggning eller vad det nu kan vara. Det är vad som är en modern skola. En modern skola är att utnyttja elevernas kompetens och möjligheter maximalt genom att ge en maximal möjlighet att utvecklas. För att bygga denna skola för framtiden jag kan här återkomma till det som var inne på kan man använda blocköverskridande överenskommelser. Jag undrar när alliansregeringen kommer att visa sig mogen nog att genomföra sådana. Jag tror att de enskilda ledamöter som sitter här utan vidare skulle kunna tänka sig det. Problemet är att ni har en utbildningsminister som inte är mogen det. Han sätter sig bara och dikterar reglerna för oppositionen som om vi skulle svälja det. Det vet varenda en som har sysslat med politik att överenskommelser och förhandlingar handlar om att ta och ge. Om man inte är beredd att ge någonting kan man inte heller ta någonting. Min sista fråga till alliansen i den här debatten är: När är er regering mogen att ingå blocköverskridande överenskommelser om skolområdet? Den svenska skolan med dess representanter, fackföreningar och verksamheter ropar efter detta. Vi från oppositionens sida och har sagt att vi gärna är beredda att medverka till sådana. Men ni måste vara mogna att också kunna ge och inte bara ta. 55 (): kom rapporten som jämför länder vad gäller naturvetenskap och matematik. Tyvärr visade den mycket dystra resultat för svensk del vad gäller matematiken. har återigen backat och ligger nu under det OECD-snitt som man jämför med för andra länder. Färre svenska elever får bra resultat, och fler elever får dåliga resultat. Läget är mer än allvarligt vad gäller kunskaper hos svenska elever. Senast Timss kom med en rapport var 2003. Då var matematikresultaten väldigt oroväckande för svenska elever. radade då upp ett antal insatser som man såg var helt nödvändiga. Det handlade både om pedagogiska insatser och om viktiga politiska beslut som man ansåg nödvändiga. Man var tvungen att fatta de besluten för att vända trenden så att svenska elever ska bli bättre i skolan. Alla de saker som då radade upp är nuvarande regering på väg att genomföra. Det är saker som är på väg att genomsyra svensk skola och svensk undervisning. Det tragiska är att , då sade att detta var så viktigt, ryckte den socialdemokratiska majoriteten på axlarna och sade: Det här är ingenting som vi behöver göra. Man fortsatte att springa åt helt fel håll. Ser man inte problemen har man heller inga åtgärder för att lösa dem. Därför är det oerhört viktigt att snabbt göra rätt. Det är tur att vi har en alliansregering som raketstartade vad gäller det politiska området skola och utbildning. Det är tur för svensk skola. Det finns mycket bra i svensk skola. Men det finns också ett antal stora utmaningar för att vi ska komma till rätta med den socialdemokratiska sorteringspolitik vad gäller utbildning som rått . med de andra partierna inom alliansregeringen är nu på god väg att bygga en ny skola. Det är en skola som innebär en rättvisa som gör att eleverna får möjligheter direkt. Det är en rättvisa som innebär att eleverna ges en ärlig chans att lyckas från början. Det är en rättvisa som innebär en bra start i livet. Det är en stor skillnad mot vad det var tidigare. I det bygget är förskolan väldigt viktig. Regeringen föreslår i budgetpropositionen omfattande investeringar för att höja kvaliteten i förskolan. Barns lärande och utveckling står i centrum för åtgärderna. Det satsas bland annat stort på kompetensutveckling för barnskötare och förskollärare, det vi kallar för Förskolelyftet, med 600 miljoner . Läroplanerna förtydligas vad gäller målen. Man kommer ännu tydligare i lekens tecken att fokusera på läs- och skrivinlärning och räkning inom förskolan. Det är en mycket viktig insats för att alla barn ska ha en rättvis start från början. Vi inför också allmän förskola 2010, och en barnomsorgspeng kommer . Det innebär både en ökad mångfald och en satsning på det pedagogiska uppdraget. Det är början av skoltiden och som är så oerhört viktiga att satsa på. Det är därför som regeringen gör investeringar på de tidiga åren i förskolan och också i . Vi ska också ha en skola som i större utsträckning än tillåter individuella möjligheter. Ingen ska behöva gå osedd genom i . Man ska få den uppbackning man behöver när man behöver den. Varje elev ska också få stimulans när den behöver det. Vi ska ha en skola som möter elevens lust att lära på alla nivåer. Jag tänker nämna några exempel som visar på hur vi som helhet lyfter skolan. För att stärka basfärdigheterna gör vi en läsa-skriva-räkna-satsning med 900 miljoner . Vi vet hur viktigt det är att alla har med sig grundkunskaperna direkt för att lyckas vidare inom skolan. Vi inför mål och nationellt prov i matematik i årskurs 3. Det är ytterligare ett verktyg för att stärka det tidiga lärandet. Det är insatser och utvärdering som vi anser måste gå hand i hand. Det är vårt sätt att arbeta. Det är tvärtom mot tidigare. Då var devisen: Laga och lappa sedan. Det var mycket viktigare än tidiga insatser och utvärdering. Speciallärarutbildningen kommer tillbaka. Lärarlyftet fortsätter med drygt 1,2 miljarder . Det är en historiskt stor kompetensutveckling för svenska lärare. En ny lärarutbildning är på väg fram. Vi satsar på lärarna så mycket därför att vi vet att lärarna är skolans viktigaste resurs. Har lärarna en bra arbetsmiljö, goda kunskaper och en bra fortbildning ökar också svenska elevers resultat och välmåendet i skolan. Vi kvalitetssäkrar därmed undervisningen och också läraryrket i sig med alla dessa insatser med utbildning och legitimation. En rektorsutbildning är på väg fram. Det är mycket viktigt att vi har rektorer som kan anta ledarskapet men som också på ett bättre sätt har både kunskapen och verktygen för att uppnå målen i läroplan och kursplaner, vilket är rektorers viktigaste uppgift. Vi vill också ha tydliga utvärderingsinstrument. Det är därför de individuella utvecklingsplanerna numera kan få se både framåt men också bakåt. Det är ett tydligt verktyg för lärarna och också viktigt för oss föräldrar för att på ett tidigt stadium veta: Hur går det för våra barn i skolan? Betygen kommer 6. Det är viktiga delar för att kunna se att svenska elever följer med. Det är också viktigt för att se vilka andra typer av insatser som måste till. har också varit tydligt och sagt att vi måste vara fokuserade mer på resultat i svensk skola, inte bara på process, som det har varit . Nya kurser och läroplaner, 525 miljoner till matematik, naturvetenskap och teknik, ett långsiktigt initiativ för att stärka bland annat matematikkunskaperna, åtgärdsprogram mot mobbning, spetsutbildningar på 20 av landets gymnasieskolor och mycket mer det är ett smakprov på vad som är på väg och visar tydligt regeringens helhetsgrepp inom skolpolitiken. Satsa på lärare och rektorer! Det är insatser som den tidigare regeringen inte orkade med, eller som man helt enkelt inte ville ha. Det var inte nödvändigt helt enkelt, för allt var ju bra som det var tidigare. I budgetpropositionen storsatsar regeringen också på vuxen- och yrkesutbildningen. Hela 1,8 miljarder fördelas under kommande . En av de viktigaste delarna är att stärka komvux. Den kommunala vuxenutbildningen har i mångt och mycket haft en teoretisk profil. ser vi till att ändra på det. Det ska bli en valmöjlighet även inom vuxenutbildningen. Därför kommer utbildningar som har med yrkesvux att göra, en yrkesinriktad vuxenutbildning. Det är en viktig satsning just för alternativen. Men vi vet också att det är oerhört välkommet ute i kommunerna, just yrkesutbildningarna är relativt mycket dyrare än de teoretiska utbildningarna. Många kommuner har tackat för att de får dessa pengar och inte bara pengar till de teoretiska utbildningarna. Det kommer också en yrkeshögskola . Den blir som ett kvalitetsparaply, kan man säga, för alla eftergymnasiala utbildningar så att de elever som går där vet vad utbildningen är värd: Vad ger det mig om jag går vidare? Förutom de jättesatsningar som har gjorts i budgeten vad gäller vuxenutbildningen aviserade regeringen , , ytterligare insatser på flera miljarder vad gäller vuxenutbildningen. Bland annat handlar det om drygt 3 000 extraplatser inom yrkesvux och 1 000 platser till inom KY. Det är viktiga delar för att stärka vuxenutbildningen i landet. Den här satsningen innebär också att fler personer får möjlighet att få det högre bidraget i studiestödet för vissa studier inom yrkesvuxenutbildningen. Sammantaget är det alltså väldigt stora satsningar på vuxenutbildningen, och det sker som vi vill ha en ökad validering. Vi vill ha en ökad individualisering och valfrihet. Vi satsar på nya svenskar som kommer hit, på tydliga kompletterande utbildningar och på en bättre sfi så att de snabbt kan komma ut i yrkeslivet, någonting som inte gjordes tidigare. Om man tittar på vänsterkartellens olika budgetförslag kan man notera att bilden blir väldigt spretig och splittrad, som flera har varit inne på tidigare. Det verkar faktiskt som om Socialdemokraterna, ska jag säga, till en del i alla fall, har minskat ned något på sina axelryckningar och i stället har börjat nicka en del åt regeringens politik. Ni är varmt välkomna på vårt utbildningståg. Jag tycker att det är bra med de nickningarna. Förhoppningsvis har ni nu också börjat inse att man behöver ändra skolpolitiken för elevernas och skolornas skull, inte som ni aviserade tidigt därför att ni förlorade valet på det. Det är viktigt för elevernas och skolornas skull. Men man undrar faktiskt hur länge det kommer att hålla i sig. Kan vi lita på Socialdemokraternas nyfunna intresse för skolan? Kan svenska folket lita på att det är riktigt, eller kommer man att börja rycka på axlarna framöver igen för att få vara kamrat med och ? Annars vet jag faktiskt inte hur man ska få ihop det, för det är ingen enad socialistkartell som vi har framför oss. De har egna motioner som spretar åt tre olika håll. Socialdemokraterna gillar läxor. vill, som vi hörde, absolut inte ha några läxor över huvud taget. vill inte ha några friskolor, Socialdemokraterna vill ha några friskolor och älskar friskolor. vill Socialdemokraterna ha tidigare betyg och nationella prov. vill absolut inte ha det och inte heller. Det finns alltså en hel del att arbeta på. Kommer ni att ställa upp på den gemensamma politik som och nu driver? Ekonomin är också väldigt svajig. undrar man hur det ligger till med detta, när vi bland annat kan läsa i yttrande hur de ifrågasätter de penning- och finanspolitiska ramverk som föreslås i . Vart kommer det att barka hän med svensk ekonomi? Fortsättning lär följa i den rödgröna såpan. Avslutningsvis yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet UbU1. Regeringen vill satsa på en rättvis skola, en skola som innebär goda förutsättningar för alla elever. 56 () replik: Det finns mycket spännande som man skulle kunna ta upp i en replik efter anförande. Vi får se hur långt vi hinner. Här ropar man kris i skolan återigen. Om man ska titta på den Timssrapport som också hänvisar till är ju sanningen att för det mesta legat runt genomsnittet i de här mätningarna. Det som är intressant är att se det ur ett historiskt perspektiv. Någonstans stack upp. Man kan tänka sig att det måste ha varit ett resultat av den tidigare förda politiken kanske inte just de borgerliga tre åren som fanns där och se på vad som har hänt efter det. Vi har sett privatisering med ökat antal fristående skolor, en orättvis resurstilldelning till skolorna och neddragningar inom den offentliga sektorn som drabbade inte bara skolorna väldigt hårt utan även förskola och fritids. Det är ett intressantare perspektiv att se det i. Den slutsats jag drar av Timss är att skolan ska vara offentligt finansierad, demokratiskt styrd och att lärarna i skolan och förskolan också ska ha djupa kunskaper. Om man ska satsa tidigt men inte vill satsa på ökade kunskaper, vad är det för satsningar man gör då? Det är ju en urholkning som ni gör, som inte bäddar för att de resultat ni älskar att titta på kommer att förbättras någonting alls. 57 () replik: Jag tycker att det är väldigt positivt att nu säger att det är viktigt att satsa tidigt och att satsa också på lärarna. Det är bland annat därför som vi förstärker förskolan med Förskolelyftet, vi förstärker läroplanen, och vi förstärker ledarskapet så att förskollärarna får det pedagogiska ansvaret och inte ansvarar för själva laget som finns där. Vi ser också till att satsa tidigt i skolan, bland annat vad gäller en läsa-räkna-skriva-satsning. Det som blir förvånande när uttrycker sig så starkt för de tidiga insatserna är hur ni kan dra ned närmare ½ miljard . Ni ställer inte upp på en läsa-räkna-skriva-satsning. Ni vill inte ha nationella prov. Ni vill inte se de förtydliganden i läroplanen som vi har aviserat. Hur menar ni att en förstärkning ska gå till när ni ekonomiskt drar ned med så stora summor på förskolan och de tidiga åren i skolan? 58 () replik: Läsa-skriva-räkna-satsningen är en tillfällig satsning som den här regeringen gör. Vi satsar på 25 000 fler lärare inom skola, förskola och fritids därför att det på är en bättre satsning, inte någonting som bara pågår . Vad händer med de barn som kommer sedan? Alla behöver väl förstärkningen i läsande, skrivande, matematik med mera. När det gäller de nationella proven har vi sagt att det inte är fler nationella prov som behövs. Det är inte heller fler betyg eller tidigare betyg som behövs utan det är just fler lärare, yrkeskunniga, bra lärare. Målstyrningen tycker jag ändå är rätt intressant. Jag vet att den här regeringen inte har ägnat sig någonting åt att vetenskapligt belägga sina förslag, men jag brukar titta ganska mycket på forskning. Där kan man se att till exempel uppstyrning i mål leder till att elevernas kunskapsnivå sjunker. De lär sig mindre därför att man också i skolan blir mer fokuserad på att klara testen. Det finns intressanta exempel i , där man bygger upp hela sin utbildning på att träna mot så kallade exams. Allt handlar om proven. Jag tror att det är viktigt att man också tar till vara andra djupa kunskaper och mer komplexa kunskaper som ibland är svårare att mäta. Jag kan inte se detta som en satsning. Man drar ned på statsbidragen med . På skolans område handlar det om ungefär 3 miljarder. Hur kan man kalla det för en satsning? 59 () replik: Ingen kan väl anklaga alliansregeringen för att inte satsa. Det kom ett reformutrymme på i höstbudgeten. Dessutom kom det 8,3 miljarder och ytterligare bland annat 3 miljarder som pratade om. Det är otroliga satsningar som regeringen gör för att stärka landet , våra elever, skolan och svensk forskning. Det är någonting som vi kan göra därför att vi har sunda finanser. är ett av få länder i som har ett överskott i statsfinanserna därför att vi har sett till att människor har kommit i arbete. Det hade aldrig kunnat fungera om och vänsterkartellen hade regerat. Vi hade inte haft de resurserna att satsa. Pengarna kommer inte uppifrån. Vi måste se till att det finns fler företag och fler människor i arbete så att vi kan få pengar till välfärd. Det är oerhört viktigt. Just därför kan regeringen satsa på det stora Förskolelyftet, Lärarlyftet, tidiga insatser i skolan och en bra utvärdering, vilket är oerhört viktigt. sade också att detta behöver komma till. Det går inte att fortsätta som , och Socialdemokraterna gjorde under den förra mandatperioden. Det fungerar inte om vi ska stärka resultaten i den svenska skolan och om det ska bli bra för svenska elever. Man måste göra insatser, precis som regeringen gör. 60 () replik: Det är anmärkningsvärt att utskottsordförande håller ett anförande om utbildnings- och skolpolitik och inte säger ett ord om krisen. Jag skulle vilja fråga hur man kommer att förhålla sig till detta. Regeringen har varit motvillig att införa ett krispaket. Det gällde det första krispaketet. Sedan sade man att man inte ville ha något speciellt till fordonsindustrin. Det handlade om att folk skulle köpa bilarna, och därför behövdes det inte något speciellt till det. får man krypa till korset. har man också fått krypa till korset när det gäller komvuxplatser och . Även om det inte är tillräckligt och det är alldeles för sent får man krypa till korset. Hur ska ni hantera att kommunerna över huvud taget inte är med i krispaketet? Skolan kommer antagligen att åka på råstryk igen, precis som den gjorde . behövs det satsas pengar, precis som era borgerliga kolleger i SKL säger. Det behövs pengar, annars kommer kommunerna att börja säga upp personal . varnar för att man i flera kommuner redan nu säger upp förskollärare, lärare och speciallärare. Det kommer att bli förödande. Det är den här stora utmaningen vi står inför, och säger inte ett enda ord om detta. Redan i höstbudgeten sade vi att det behövs 3 miljarder mer till skolan för att vi ska kunna satsa, men det kommer att behövas ännu mer pengar. Vi ställer upp på SKL:s krav på 5 miljarder mer för att vi ska kunna säkra verksamheten i kommuner och landsting. Vad säger om det? Kommer man att krypa till korset även här, och i så fall när? Tiden rinner i väg. 61 () replik: Läget i svensk ekonomi är väldigt allvarligt. Vi har både en lågkonjunktur och den finansiella krisen. Då är det tur att är så starkt rustat ekonomiskt. Vi är ett av få länder i som har haft ett budgetöverskott. Det har vi därför att vi har sett till att 170 000 fler människor kom i arbete. Därför kan vi också satsa historiskt mycket, 32 miljarder i budgeten plus de miljarder som kom som en extrastimulans. Kom inte och säg att regeringen har legat platt! Det är tur att vi har en alliansregering som kan satsa i detta läge. Det hade och hennes parti varken klarat eller orkat med.