prot · GV09118 · 2008-05-23 00:00:00 — Att bygga om fiskefartyg till musselskördare låter som en spännande idé. Vi har en överkapacitet i fiskeflottan och att hitta alternativa användningsområden för fiskefartyg är något jag ser positivt på. Skrotningsstödet är framför allt ämnat för skrotning och inte för att bygga om fartygen till annan kommersiell verksamhet som till exempel musselskördare. Stöd kan i vissa fall ges för ombyggnationer gällande mer offentlig verksamhet som till exempel utbildning, forskning eller kulturändamål. Däremot finns det EU-medel genom Europeiska fiskerifonden för nyinvesteringar i vattenbruk. Det finns också EU-medel för förädlingsverksamhet. Det finns goda förutsättningar att öka musselförsäljningen i och övriga . Den svenska musselmarknaden består främst av svenskproducerade färska musslor. Jag ser att det finns bra förutsättningar för en utbyggnad av musselförädlingen i . En framgångsrik musselindustri kräver inte bara odling utan också en beredningsindustri och självfallet framgångsrik försäljning. När det gäller forskning och utveckling är målet i den nationella strategiska planen för fiskerinäringen 20072013 att utveckla vattenbruket på flera områden och det finns tillgängliga medel inom EU även för att stödja detta. I planen har vi uppmärksammat dels att odling av musslor i har minst lika goda förutsättningar för odling som konkurrentländerna, dels framhållit de positiva miljöaspekterna samt understrukit att förutsättningarna för odling bör utvecklas och förbättras. En viktig aspekt av musselodling är förbättrade metoder för att hitta lämpliga odlingsområden. Vi behöver arbeta vidare med att utveckla detta, liksom att utveckla analysmetoder för olika algtoxiner. Det finns brister när det gäller marknadsföring av musslor vilket kan överbryggas med utbildningsåtgärder. Det är viktigt att det finns möjligheter till erfarenhetsutbyte för att verka för en modernisering och introduktion av nya tekniker. Musselodlingars miljöfördelar är viktigt att ta hänsyn till i vattenplaneringen genom att det integreras och samordnas i kommuners översiktsplaner. är ett exempel på detta, där man aktivt arbetar med att använda musslor för kväverening. Avslutningsvis vill jag återigen understryka att det är min förhoppning att vattenbruket ska växa i . Jag kommer att göra mitt till för att så ska ske men då behövs mer än ekonomiskt stöd. Det handlar också om inställning; att tro och ta till vara de goda förutsättningar för vattenbruk som finns i . Musselodling är speciellt intressant då det har mycket goda miljöegenskaper då det inte kräver något foder; i stället för att öka närsaltsutsläpp sänker en musselodling mängden närsalter i vattnet. 18 (): Jag vill börja med att tacka jordbruksministern för hans vänliga och uppmuntrande svar. Det är glädjande att konstatera att vi delar synen på vattenbruket och på att det har en stor potential här i , inte minst för att vi har en så lång kust och för att vårt västerhav är relativt rent jämfört med de vatten som omger många av jordens länder. Musselodlingen är ett utmärkt komplement till fiske och fiskodling, men den har utnyttjats i alltför liten utsträckning. Det är också glädjande att höra att ministern har arbetat med att stimulera andra EU-länder att inta en positiv attityd till vattenbruket och att se det som en tillväxtmöjlighet inom unionen som både kan skapa nya näringstillfällen och dessutom göra en viktig miljöinsats genom att hjälpa till att minska fosfor- och kvävebelastningen på våra kustvatten. I Skagerrack och uppges fosfortillförseln ha ökat fyra gånger , och kvävehalterna har mer än fördubblats. Detta leder till ökad produktion av växtplankton och alger och ger upphov till syrefattiga bottnar, grumligt vatten och igenväxning av grunda havsvikar. Många utsläppskällor är diffusa, till exempel läckage från jordbruksmark och luftföroreningar från trafik, industrier och andra verksamheter. kan inte råda bot på de diffusa källorna utan gör störst nytta vid punktutsläpp. i anger i sitt åtgärdsprogram mot övergödningen att kvävebelastningen på kustvatten ska ha minskat med ca till 2011. av dessa skulle kunna åstadkommas med en årlig skörd av musslor längs kusten. Det är intressant att notera att jordbruksministern nämner att också enskilda fastigheter och jordbruk vid kusten skulle kunna använda musselodling som ett sätt att själva ta hand om de närsalter som läcker ut från deras mark och på så sätt sluta sina egna kretslopp. Jag ser fram emot det. Vi har behov av att använda kväve, fosfor och kalium som växtnäring. Det är ämnen som musslorna tar upp och som sedan finns i dem. Musselmaterialet kan vara en bra kombination av näringsämnen för odling av bland annat spannmål. Man kan därför odla musslor för mänsklig konsumtion och sedan använda det som kasseras, det vill säga resterna ca en tredjedel av musselköttet blir över som gödningsmedel eller för att lägga i en kompost. Gjorda försök visar att detta är framgångsrikt. Man har också gjort framgångsrika försök med att använda blåmusslor som foder för att utfodra värphöns, bland annat som en del i ett svensknorskt FoU-samarbete. Torkade blåmusslor mals till ett mjöl som ingår i fodret till kycklingar och värphöns i stället för fiskmjöl. Det visar sig att äggen smakar bra och att gulorna blir gulare med musselkött. Det verkar över huvud taget vara en framgångsrik metod. Den viktigaste användningen är trots allt som föda för människor. I äter vi, som har påtalats, relativt lite musslor. Konsumtionen i är omkring högre och världsproduktionen uppskattas till . 19 (): Jag tycker att det är en väldigt viktig fråga som lyfter fram om havsbruk och vattenbruk och kanske främst musselodling. Jag tackar jordbruksministern för ett heltäckande och positivt svar och inställning till detta. Det måste ju vara väldigt glädjande för ministern att för en gångs skull få diskutera ett ämne där vi har en havsresurs som biologiskt närmast kan ses som oändlig. Det gäller ju både den musselodling vi diskuterar och även ostronodlingar som dyker upp på . Vi har en efterfrågan i stora delar av . Vi har en miljöpåverkan som närmast är positiv med närsalter och annat som lyfts ur havet. Det har nämnts här tidigare. Man har kunskap att hantera detta både när det gäller musselodlingar, giftproblematiken och när man ska skörda. Det projekt som har kommit i gång på Koster, där man har satsat över 20 miljoner, visar att man ser det som en stor potential att affärsmässigt kunna tjäna pengar på detta. Där har man målet att kunna producera upp till ostron. Sätter man det i relation till den svenska konsumtionen som är endast förstår man vilken produktion det är fråga om. Jag vill problematisera något ytterligare genom att ta upp den uppföljning som man har gjort inom miljö- och jordbruksutskottet och som kom . Den heter Uppföljning av de fiskepolitiska insatsernas resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet. Där behandlas även vattenbruket och musselodlingen, som vi diskuterar . När det gäller strukturstöden kunde vi, när vi gjorde uppföljningen, konstatera att myndigheterna paradoxalt nog tyckte bättre om strukturstöden än vad de företag gjorde som skulle gynnas av dem. Det måste man ta med sig när man diskuterar detta vidare så att det verkligen hamnar så att företagen känner att man kan använda detta i sin utveckling. Vi kunde också konstatera att tillståndsprocesserna var krångliga och att det fanns ett liknande förhållande som inom fiskeområdet; man efterlyste en större samverkan mellan näring, forskning och myndigheter. Även inom detta område fanns det någon sorts misstro som vi naturligtvis måste arbeta med för att kunna utnyttja den jättepotential som finns inte minst längs den svenska . Något annat väldigt viktigt i det här sammanhanget är att man planerar fysiskt för den här typen av odlingar. Även om man har en positiv miljöpåverkan när det gäller övergödning måste man ta en fysisk plats i våra skärgårdar. I utredningen som kom , En utvecklad havsmiljöförvaltning, tar man upp att man regionalt måste öka planeringen av havet. Då kommer naturligtvis den här diskussionen upp. Det är då en naturlig del att man planerar in både för musselodlingar och för ostronodlingar. Det unika med den här typen av odlingar är att man har en positiv miljöpåverkan. Den problematik som man har med fiskodling finns alltså inte. Där tillför man organiskt ämne till havet. 20 Jordbruksminister (): Låt mig konstatera att vi har mycket goda möjligheter att öka produktionen av musslor i . Låt oss för den skull inte glömma bort det som tog upp, nämligen att vi också har goda förutsättningar för odling av ostron. Det finns alltså inget motsatsförhållande där. Jag vill också konstatera att vi har en produktion på inte mycket över . Det finns tillstånd som möjliggör en produktion upp till . Trots detta är det viktigt att man i den kommunala planeringen och översiktsplaneringen i kommunerna tar hänsyn till det vattenbruk som är möjligt att utveckla inte minst i kustområden på . Vår bedömning är att det skulle vara möjligt att i vårt land på ett miljöriktigt sätt producera kanske hela musslor. Det skulle innebära att vi tog i anspråk en yta som faktiskt inte är större än . Det är ju inte någon särskilt stor yta i jämförelse med många andra verksamheter. Det skulle, som jag påtalade i mitt svar på interpellationen, ge många nya sysselsättningstillfällen, oftast i bygder som är i särskilt stort behov av nya sysselsättningstillfällen. Jag vill påstå att det generellt finns ett stort intresse och en stor acceptans för den här typen av verksamhet i berörda områden. Det gläder mig, i all synnerhet som det ibland när det ska bedrivas ny och för människor främmande verksamhet brukar uppstå diskussioner och frågor som ställer grupper och verksamheter emot varandra. 21 (): Jag vill kommentera några av svaren från jordbruksministern. Att bygga om fartyg är tydligen inte möjligt med svenskt stöd annat än för väldigt speciella ändamål, som om de används i utbildning eller liknande. Man kan ändå ta chansen. Det finns gymnasier i som arbetar med havsbruk och relaterade verksamheter. Jag hoppas att man hänger på. Det hänvisas också till EU-medel, vilket är intressant. Generellt kan man säga att det skulle vara en del av vårt kretslopp att återanvända fartyg eller delar av dem. Det är lite beklämmande om man måste skrota dem och skicka iväg till andra platser sådant som vi en gång har renodlat och framställt. När det gäller att stimulera musselodling sägs i svaret att det gäller att ta till vara förutsättningarna. Folk har inte tagit till vara detta tillräckligt. Då kommer frågan: Hur ska man uppmuntra det självförtroende och den drivkraft som behövs för att människor ska ta itu med detta? Vi kan tänka lite grann på vad brukar säga. Hon säger att det behövs ett värderingsskifte, nämligen att du kan själv och att du inte alltid behöver luta dig mot myndigheter och så vidare utan att det gäller att själv ta tag i det. Jag undrar om jordbruksministern har något inspel kring detta, alltså hur vi ska ta tag i detta värderingsskifte, speciellt för oss i . När det gäller FoU-satsningarna konstaterades att det råder en viss brist på samverkan. Jag håller med om det. Det är ett generellt problem i hela forskningsvärlden att forskningen inte alltid samverkar med branscherna. Där tror jag att alliansregeringen kan göra skillnad mot vad som har varit . 22 (): Det har här talats om inställning, och jag tror att detta har mycket med inställning och tradition att göra. Jag kan tycka att det är lite märkligt att man inte har tagit ut denna högvärdiga proteinprodukt längs tidigare för mänsklig konsumtion. Men jag tror att det i grunden har något med algtoxiner att göra och att man inte har kunnat hantera detta riktigt och att människor faktiskt har blivit sjuka när de har ätit detta. Men med dagens kunskap är det problemet borta. När det gäller efterfrågan är det lite underligt att man på restauranger i har en annan typ av musslor som definitivt inte är svenska. De kan ibland komma så långt ifrån som från . Det är en lite märklig situation när vi egentligen har ett hav på västsidan som kan producera en i det närmaste oändlig mängd musslor. Det är faktiskt uppbyggt på det sättet. Det är nästan för bra för att vara sant att man bara kan lägga ut en lina. Sedan planterar musslorna sig själva och föder sig själva. Det är egentligen bara att skörda vid rätt tillfälle. Det finns en annan gren som jag tror är väldigt viktig att ta med i denna diskussion. Det är en sak att producera en råvara. Men det finns också en stor potential på förädlingsindustrisidan. Där har vi i kanske inte varit så lysande. Men det har med företagspolitiken i stort att göra, att blir mer företagsvänligt och att man gör det lättare för företagare, så att människor tar risker att starta företag. Inte minst den ostronodling som man har startat på Koster där man har satsat mycket pengar visar att det finns en tilltro till att det finns en lönsamhet i detta. Det finns nu ett uppdrag på om att myndigheterna ska prioritera denna fråga och verkligen jobba aktivt med att utnyttja den enorma resurs som vi har i detta sammanhang, inte minst för att kunna skapa sysselsättning i delar av landet där fisket har gått tillbaka. Det finns därför ett stort behov av detta. 23 Jordbruksminister (): Jag har i mitt interpellationssvar pekat på de möjligheter som finns att använda utskrotade fartyg för denna typ av verksamhet. En möjlighet som jag har pekat på är att använda dem för utbildningsändamål. Därtill ska jag säga, vilket också står i svaret, att det faktiskt finns EU-medel för den som vill etablera en verksamhet. Här handlar det, som jag ser det, mycket om att ta vara på de möjligheter som finns när det finns en marknad och när det finns möjligheter att utvidga en sysselsättning och då oftast i områden som behöver fler jobb för att försörja fler människor. Jag vill också påpeka att jag har talat med aktörer kommuner, länsstyrelser men också fiskets organisationer för att peka på de möjligheter som finns på detta område. Jag kan efter dessa samtal konstatera att det finns ett intresse, både från marknadens aktörer och från offentliga myndigheter, att hjälpa till att utveckla denna verksamhet, och det gläder mig mycket. Det är ett av skälen till att jag har tillsatt en vattenbruksutredning. Jag har bett en särskild utredare att analysera vilka förutsättningar som finns men också att identifiera de hinder som finns för att vi ska komma vidare med de möjligheter som jag ser med ett ökat vattenbruk. Denna utredare ska också undersöka de delsektorer som finns. Det handlar inte bara om musslor utan kanske även om kräftor och vanlig fisk för humankonsumtion. Men det handlar också om att använda en produktion för att till exempel i ett efterföljande led använda produkten som gödselmedel. Slutligen ska jag säga något om gifter, toxiner. Vissa alger bildar gifter, och de kan ackumuleras i bland annat musslor. Vi hade problem med detta, som sägs i svaret, . Men det är, enligt de uppgifter som jag har, inte lika stora problem med detta som det var . har man funnit bra metoder för att undersöka om musslor har gifter i sig eller inte. Därför har man möjligheter på ett annat sätt än vad man hade . Det gläder mig att vi har kommit ytterligare en bit på vägen för att formulera oss kring en lönsam verksamhet som minimerar risken för den företagare som drar i gång denna typ av verksamhet. 24 (): Jag ska bara göra en liten kommentar när det gäller det sista som jordbruksministern sade. Jag tror att det som han sade om att också stödja nya tekniker och nya metoder är väldigt viktigt apropå algtoxiner. Där har vi också en stor kompetens om man så att säga syr ihop detta tvärsöver hela vetenskapsfältet. Från till havsmiljöinstitut och andra aktörer har vi en väldigt bred kompetens. Det betyder att näringen också kan sysselsätta väldigt många olika människor, alltifrån dem som skördar, till dem som kör fartygen och till dem som förädlar, förädlingsindustrin. Egentligen är ingen utestängd. 25 Jordbruksminister (): Jag tycker att det är viktigt att vi hjälps åt att lyfta fram de möjligheter som finns att utvidga verksamheter. Inte minst tycker jag personligen, men också i min egenskap av jordbruksminister, att det är viktigt att peka på de möjligheter som finns på den svenska lands- och glesbygden i fråga om ökad verksamhet som i detta fall dessutom kan förena en ökad aktivitet med en miljönytta. Jag tackar för interpellationen och debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2007/08:740 om tävlingsdjurskydd 26 Jordbruksminister (): har frågat mig om jag avser att verka för ett krav på starkt djurskydd i det nya avtalet mellan staten och trav- och galoppsporten. Precis som interpellanten nämner är djurskydd en mycket viktig fråga. I har djurskyddsfrågor en bred och djup förankring i människors medvetande, och principen att djur ska garanteras skydd ingår som en viktig del i det svenska kulturarvet. Djurskyddslagen slår klart och tydligt fast att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande. Lagstiftningen innehåller också generella bestämmelser om att djur inte får överansträngas och att de inte får agas eller drivas på med redskap som kan såra eller på annat sätt skada dem. För att ta hänsyn till de särskilda risker från djurskyddssynpunkt som tävlingar med djur kan medföra finns även särskilda regler. Av dessa framgår att djur inte får tränas för eller användas vid tävling på sådant sätt att de utsätts för lidande. Med lidande menas både fysiskt och psykiskt lidande. Ett djur som tränas för eller används vid tävling ska, enligt bestämmelserna, vara fritt från skada och sjukdom som kan antas förorsaka lidande. Den som tränar eller tävlar med djur ansvarar dessutom för att de prestationskrav som ställs är anpassade till det enskilda djurets förmåga. Djur får heller inte dopas eller utsättas för andra otillbörliga åtgärder som påverkar djurets prestationsförmåga eller temperament. Därutöver finns även bestämmelser om att utrustning som används till hästar ska vara väl anpassad, utformad och anbringad samt i ett sådant skick att den inte orsakar skador eller sjukdom. De nämnda bestämmelserna innebär även att det som huvudregel ska finnas en veterinär vid offentliga tävlingar med djur. Veterinären ska besiktiga djuren och tävlingsområdena och har rätt att stoppa eller förbjuda en tävling eller ett visst djur från att delta i tävlingen. Regeringen förordnade en särskild utredare med uppgift att se över den nuvarande djurskyddskontrollen vid tävlingar med djur och överväga hur denna bör vara organiserad. Utredaren presenterade sina förslag i betänkandet Bättre djurskydd mindre krångel, (SOU 2007:86), där det bland annat föreslås att ban- och tävlingsveterinärerna inte längre ska behöva vara anställda av utan i stället förordnas av . Sammanfattningsvis leder förslagen enligt utredaren till enklare bestämmelser med en minskad administration och med lägre kostnader för tävlingsdeltagarna, som djurskyddet förbättras. Regeringen avser att återkomma till med en proposition i ärendet. fråga handlar också om det avtal som finns mellan svenska staten och trav- och galoppsporten. Avtalet reglerar ansvarsförhållandena mellan staten, , och AB Trav och Galopp. Nuvarande avtal löper ut , med möjlighet till sex månaders förlängning om parterna är överens om det. Innehållet i avtalet är föremål för diskussioner mellan staten och trav- och galoppsporten. Jag har noterat önskan om ett uttalat krav på ett framsynt och starkt djurskydd i det kommande avtalet. Frågan om ett gott djurskydd vid tävlingar med hästar ser jag som mycket viktig, och den kommer också fortsatt att vara en angelägen fråga för regeringen. Hur det exakta innehållet i avtalet kommer att se ut avgörs efter diskussioner mellan parterna och är därför för tidigt att gå in på . 27 (): Jag får börja med att tacka så mycket för svaret från jordbruksministern. Jag är glad att få möjligheten att ta upp denna fråga med tanke på att det var för inlämnande av interpellationer . Det här är en av dem som kom in i sista stund. Det är betydelsefullt för mig att ta upp frågan, och jag är tacksam att ministern tar sig tid att besvara interpellationen . Jag kan förstå att det är problem när det kommer osedvanligt många interpellationer i sista stund, som det nu gjorde. För mig är det viktigt att få lyfta fram denna fråga inför ett nytt avtal som ska skrivas det är det som håller på att ske . Jag noterar i svaret att på frågan om att ställa djurskyddskrav i kommande avtal , vilket man kan hoppas, får jag ett svävande svar. Det är det jag kanske hade förväntat mig att få. Svaret är en upprepning av vad lagen säger och vad ambitionerna är, hur det borde vara. Men är det så i verkligheten? Banveterinärerna är förvisso veterinärer och väldigt kompetenta. De har att följa sina instruktioner i det som kallas för banveterinärinstruktionen. Man lägger ett stort ansvar i banveterinärers händer. Man litar till att de har de verktyg som de behöver och att de hinner med det som vi tar för givet att de ska hinna med, hinna kolla upp om alla hästar är okej. Det är hetsigt, och travhästar vill springa. De är tränade för det, de brinner och de vill i väg. finns det begränsningar för att hinna göra noggranna undersökningar före start. Hela tävlingen är planerad, den ska sändas i tv, och man har förtidsvad att ha hänsyn till. Spel på hästar är ett stort och viktigt folknöje för många. Vadhållningen har utvecklat sig via Internet, och det är ett nöje för människor. Det är både ett nöje och ett blodigt allvar för hästen. Det som är viktigt är att också djurskyddet utvecklas i samma takt som sporten i sig och att det håller lika hög status som själva travsporten. Även om det är mycket som är okej inom travsporten och man jobbar med mycket, kanske det går att ifrågasätta saker som har att göra med möjligheter att se till att hästarna mår bra enligt djurskyddslagen. Ett scenario är att bettet ofta utlöser en tungrörelse som en sväljreflex eller att hästen vill minska obehaget från bettet mot lanerna i munnen. När hästen gör det lägger sig gomseglet som ett lock mot svalgtaket och förhindrar att saliv kommer in i luftstrupen. Om hästen är starkt andfådd tvingas luft trots reflexen förbi gomseglet, och musklerna blir anpassade efter hand. Sedan sluter inte gomseglet tätt och blir utsatt för friktioner. Hästen får ett snarkande ljud vid ansträngning. Det blir slappt, och man kan göra olika saker. amputeras gomseglet bort. Man kan också angripa symtomet genom att binda fast tungan så att hästen inte kan svälja eller avlasta ett ömmande område från bettets tryck med hjälp med en tungrörelse. Då kan hästen förändra sitt läge med huvudet för att få bettet att verka mindre ömmande. Man kan lägga ytterligare saker på hästen som käkremmar och annat. Det är väldigt mycket teknik runt det hela. Allting gör man för att hästen ska springa effektivt och inte störas. Man kan tycka att allting är frid och fröjd när symtomen försvinner. Men jag tror att det kanske finns anledning att ställa krav på ett modernare djurskydd inom en verksamhet som travar eller galopperar i väg, kan man säga, och som inbringar inkomster till staten. Djurskyddet behöver utvecklas i samma takt som sporten. Därför trycker jag på i denna fråga och vill fortsätta diskussionen. 28 Jordbruksminister (): Låt oss konstatera att det finns olika typer av tävlingar med djur. Lagstiftningen reglerar all denna verksamhet. Vi talar då om verksamhet som inte alltid handlar om spel med pengar utan som innebär att till exempel hästar används till dressyrtävlingar, hopptävlingar eller fälttävlan, men också nya verksamheter som kanske inte har bedrivits så ofta och så länge i som westerntävlingar där olika moment utförs som vi inte har jättestor kunskap om.