prot · GV0973 · 2008-03-05 00:00:00 — Av diskussionerna med många av studenterna framgår att just uppstartsfasen är den mest problematiska. Det är oftast riskkapitalister som söker sig till ett företag som egentligen redan är etablerat och har fått en viss omsättning. Just uppstartsfasen är väldigt känslig. Ska det bära, ska det brista? Finns det möjligheter att hitta andra som kan investera förutom familjen med fastrar, mammor och pappor och så vidare som benäget bidrar med eget kapital? Definitivt är det här en fråga att titta på, för vi är båda väldigt måna om att företag ska kunna startas och utvecklas om det finns en bärig och kommersiellt gångbar idé. 49 () replik: Jag ska börja med förmögenhetsskatten. Vi har tidigare hört det här i kammaren och utskottets ordförande utlovade att nu kommer tillbaks till landet. Det är ju så med förmögenheter att om man ska investera dem hänger det ofta på att det finns intressanta investeringar att satsa pengarna i som man förväntar sig ger god avkastning. När Företagarna som organisation gjorde en undersökning om vilka frågor som var de besvärligaste var det som pekade på förmögenhetsskatten. Vi har också hört vad har sagt om detta, att det här är ingenting för hårfrisörskor och så vidare. Jag tror att det mer handlar om stora kittlande känsla av att man ska sänka skatterna ordentligt, och det har ni gjort. Det är många som har fått skattesänkningar som en ren gåva från er. Sedan säger man att vi ska ge regeringen arbetsro. sade utskottet i ett tillkännagivande att det är olyckligt att vänta på detta med tonnageskatten. får vi se om man kommer att hitta någon lösning på frågan, och hänvisar till hur det minsann var under Socialdemokraternas tid i regeringen. Men Lagrådet har faktiskt konstaterat att man har brutit mot grundlagskravet på beredningar. går det väldigt fort och ibland ska vi sitta still i båten. Jag skulle vilja fråga om detta med ett likformigt skattesystem. Vi ska senare behandla nya skatteregler för pensionsförsäkringar, och på s. 45 konstaterar regeringen att pension är en uppskjuten lön. Tycker också att pension är en uppskjuten lön? 50 () replik: Som jag sade är det väldigt mycket och från . Allting ska ha blivit så väldigt förfärligt för alla människor sedan den nya regeringen tillträdde. Men fakta i målet är att klyftorna ökade alldeles för mycket under s-åren. Fattighushållen blev betydligt fler, och inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ökade. Det här är statistik som inte jag har tagit fram. Det är statistik som man kan hitta på SCB:s hemsida. LO-ekonomen betecknade förmögenhetsskatten som dummaste skatt. Kanske borde lyssna på P.-O. i det här fallet, för han har ju helt rätt i att kapital investeras utomlands i stället för i . har förmögenhetsskatten inbringat ungefär 45 miljarder mot vad man beräknar när man har avskaffat den. Om man bara tar tillbaka av allt pengaflöde ut ur landet pratar vi om 600 miljarder. Det är icke obetydliga siffror, . Det är intressant att tar upp detta med jobbskatteavdrag. som han skäller över jobbskatteavdraget det är som jag uppfattar det lite av Socialdemokraternas Janusansikte accepterar man faktiskt jobbskatteavdragets första del i sin egen budget. Vad har för kommentar till det? Det är också intressant att notera och jag har hört det i retoriken från Socialdemokraterna att pension är uppskjuten lön. Pension innebär inte att man stoppar in sina pengar i ett fack för att ta ut dem . Dagens arbetande människor försörjer dagens pensionärer, och morgondagens arbetande människor försörjer morgondagens pensionärer. Ju fler vi är som arbetar, desto större inkomstutveckling blir det i pensionen. Har du talat om det för PRO? 51 () replik: Jag kan ändå konstatera att regeringen skriver att pension är en uppskjuten lön. Jag kan också konstatera att pensionärer beskattas hårdare, att de sjuka beskattas hårdare, att de arbetslösa beskattas hårdare. Varför inte erkänna det? Skulle det vara så svårt? Utskottsmajoriteten skriver i utskottsmajoritetstexten om neutraliteten. Kan beskriva likformigheten, neutraliteten? Kan beskriva vilka av alla större förflyttningar som regeringen har gjort via nya lagar och regler som innebär att likformigheten har blivit större? Eller är det så att det spretar väldigt mycket beroende på hur gammal man är, om man är sjuk eller är pensionär eller beroende på vilken bransch man jobbar i och så vidare? Betyder det att likformigheten i skattesystemet har ökat, eller har det minskat? Det skulle vara roligt att få ett besked. När det gäller detta med tonnageskatt och arbetsro undrar jag varför man inte kan följa upp detta och säga vi hade ett skarpt tillkännagivande . Jag tittar på ordföranden i utskottet. Varför kan vi inte ha det nu? Varför går det väldigt fort ibland? Det finns en utredning om revisionsplikten som är beställd. Den ska vara klar . Då går det väldigt fort. Det finns en utredning om F-skattsedel. Där går det också rasande fort. Men när vi är överens om tonnageskatten sitter man tyst. Då sitter också tyst. Jag tycker att det är lite besvärande. Vi återgår till den stora, viktiga frågan som gäller det som ni kallar för jobbskatteavdraget, förvärvsavdraget. Jag har redovisat hur vi ser i stort på skattesystemet. Vi vill ha ett likformigt skattesystem. Får vi chansen att komma tillbaka kommer vår politik naturligtvis att vara inriktad på att vi återigen ska skapa ett likformigt skattesystem. Beskriv nu på vilket sätt ni har gjort skattesystemet mer likformigt! 52 () replik: Både jag och svenska folket borde vara lite rädda för det. Får och hans parti återigen förtroendet 2010 kommer de att återinföra den likformiga beskattningen enligt socialdemokratisk modell. Man kommer att återinföra förmögenhetsskatten. Det så kallade , som inte såg om sina arbetare, kommer att höja skatten för låg- och medelinkomsttagare. Man kommer att avskaffa avdraget för hushållsnära tjänster, eller? Där har vi också en fråga. Hushållsnära tjänster har också lyfts fram i debatten av . Jag uppfattar Socialdemokraternas nej till avdrag för hushållsnära tjänster som ett slag i ansiktet på alla de människor som får ett jobb. Det handlar om kvinnor som startar företag och kvinnor som får vita jobb. startade 636 företag. , 2007, var det 1 133. 16 000 personer får nu avlönade jobb till skillnad från svarta jobb tidigare. Man får dessutom tillgång till trygghetssystemet med pension och avtalsenliga löner. Det är någonting som vill avskaffa. Han vill avskaffa avdraget för hushållsnära tjänster och höja skatten för låg- och medelinkomsttagare. Jag borde häpna över att det är vad som har kommit fram i Socialdemokraternas skattedebatt . Det är mer av gamla, och det är synnerligen allvarligt med tanke på att vi har en god utveckling. Jobbskatteavdraget innebär att så många människor har kommit tillbaka från det utanförskap som uppstod under den förra majoritetens regeringsinnehav. 53 (): Detta betänkande innehåller ett stort antal motioner från den allmänna motionstiden . Det är många intressanta motioner om beskattning av företag, kapitalinkomster, fastigheter och ideella föreningar. Jag kommer att i all enkelhet bara beröra några av dessa. Först tror jag att vi tillsammans måste konstatera att politikens uppgift måste vara att skapa förutsättningar för fler jobb i växande företag. Det sker genom att vi tillsammans arbetar för bättre villkor för innovationer, entreprenörskap, företagande och investeringar. Jag tror att det finns ett betydande samförstånd om detta. När man berör detta måste man också komma in på frågan om tillgången på riskvilligt kapital, även om det har gjorts tidigare här i talarstolen. Det har länge varit en hämsko för utvecklingen. Det handlar främst om nystartade företag i nya branscher. Som jag ser det var borttagandet av förmögenhetsskatten i den senaste fasen riktigt. Jag har flera konkreta exempel på det från mitt hemlän. Men informationens makt är stor, och här vill jag hissa en varningens flagg. Om flera stora partier, i varje fall ett, det största, säger att detta inte är bra och att detta inte är rätt skapas det en oro hos dem som funderar på att ta hem sina tillgångar för att sätta in dem i innovationsföretag i hemlandet. De undrar vad som kommer att hända vid en eventuell ny regering. Kommer man att införa förmögenhetsskatten igen? Det är en bra fråga som jag kanske kan få belyst . Flera nya jobb förutsätter bland annat att företagen investerar. Här har det tidigare i debatten också nämnts de förslag som är genomförda för att underlätta i det avseendet. Det är viktigt att poängtera att mängden onödiga regler också innebär en jättestor kostnad för företagssektorn totalt. Att minska antalet onödiga regler är en väldigt tuff uppgift. Det vill jag gärna medge. är ändå en fjärdedel av alla våra krångliga regler. Det framgick här i replikskiftet att vi i skulle ha suttit stilla och tysta när det gäller tonnageskatten. Det har vi absolut inte gjort. Här måste det bevisligen sparkas ännu hårdare för att få det som vi tillsammans var överens om verkställt. I flera motioner pekas på betydelsen av skattesystemets utformning. Dessa är också viktiga för regeringen. Som nämnts arbetar en utredning med frågorna om finansiering av små och medelstora företag. Förhoppningen är självfallet att vi ska få fram förbättringar i de här frågorna. Bland de motioner jag vill kommentera vill jag först nämna den om ideella föreningar och stiftelser. Den ideella sektorn, det frivilliga engagemanget och arbetet, är en mycket stor resurs i det här samhället. Även på det området arbetar nu regeringen för att få fram bra och enklare regler. Ett viktigt område som berörs i en motion är enskilda näringsidkares förutsättningar för personlig friskvård. Det är som har väckt den. Det är självfallet av stort värde för både anställda och näringsidkare. Folkhälsan berör alla. Men har vi stora skillnader i de skattemässiga villkoren för sådana åtgärder. I anslutning till dessa frågor berörs i betänkandet även motioner om sponsring av olika delar av den ideella sektorn. Även inom detta område kommer dessa villkor att närmare ses över. Låt mig också kommentera en motion som berör praktiskt taget alla delar av landet. Det gäller på vilket sätt vi har möjlighet att bevara den kulturskatt som alla kulturhistoriskt intressanta och värdefulla byggnader utgör runt om i landet. Det är svårt att se rimligheten i dagens skatteregler som medger kvittningsrätt för aktuella kostnader för underhåll och liknande bara under förutsättning att byggnaden är större än . Inte bara slott utan även små stugor med gedigen byggnadskultur måste vara värdefulla att bevara samt ha likvärdiga regler för detta. En översyn av dessa frågor är därför angelägen. Slutligen berör betänkandet frågan om uppskov med beskattning av vinstkapitalskatt vid köp av ersättningsbostad i annat land. Det är ganska krångligt får jag medge. Till detta sammanhang hör frågan om ägarlägenheter, en fråga som kommer upp på bord . Frågan om införande av ägarlägenheter kan också aktualisera frågan om ändringar i gällande uppskovsregler. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. 54 () replik: Jag tänkte att jag skulle passa på att ställa samma frågor till som de fick men inte svarade på. Den första är: Kan pensionen anses vara uppskjuten lön? Den andra gäller en liten detalj: Om det är olika skatter och avgifter i olika branscher, betyder det då att likformighetsprincipen har stärkts, eller är det ett avsteg från detta? Och när jag ändå har ordet vill jag ta upp en sak till. Jag vet att är en hygglig karl från . Jag måste få ställa frågan om är riktigt nöjd med den fördelningspolitiska profil som kommer av den ekonomiska politik som genomförs av den här högerregeringen. 55 () replik: Det är inga små enkla frågor, det här. Om pensionen är en uppskjuten lön har det uttryckts så? Du påstår i frågan att det har uttryckts så, men jag uppfattar det inte så. När det gäller frågan om olika skatter i olika sammanhang är jag inte tillräckligt detaljkunnig för att kunna hela skatteområdet. Det ska jag verkligen erkänna. Någon allmän fördelningspolitisk debatt var jag inte beredd på här. Den inkomstmässiga ekvationen har vi trätt om . I procent räknat har man fått större skattesänkningar om man tjänar lite. Det finns också en övre gräns över vilken jobbavdraget, som du vet, inte ger någon effekt alls. Den här diskussionen kommer väl att fortsätta. Det finns självklart alltid vissa lägen, som det gjorde även under tidigare regeringar, då fördelningspolitiken är ett problem. 56 () replik: Procent är ganska enkelt. Tjänar du 100 000 så får du i de två stegen sammanslaget, men tjänar man som och jag gör så får man . Det är väl den profil som gäller förvärvsavdraget. Jag kan notera, , att i min valkrets är det faktiskt så att vi socialdemokrater på det lokala planet har ett starkt och bra samarbete med centerpartister, det vi brukar kalla för Folkrörelsecentern. Det här är också något som bara växer på fler orter. Det tycker vi är ganska bra. Så är det därför att man inte är riktigt nöjd med den fördelningspolitiska och ekonomiska politik som förs härifrån och från . Om man säger att skattesystemet ska vara likformigt måste det väl per definition innebära att man inte gör för många stora avvikelser. Jag ställer frågan igen den är ganska lätt ställd, : Om man har olika skatter och avgifter för olika branscher inom näringslivet, blir det då större likformighet eller mindre likformighet? När det gäller pension skulle jag nästan tro att vi är överens, och jag, om att det faktiskt är uppskjuten lön. har ju regeringen själv konstaterat det i nästa proposition som ska behandlas i skatteutskottet. Jag går tillbaka till det här med ett likformigt skattesystem så lämnar vi fördelningsprofilen. 57 () replik: Det är självklart så att om vi skapar flera särregler blir det inte enklare. Då minskar ju likformigheten. Det kan vi räkna ut rent matematiskt. Sedan finns det många fördelar med de förslag som har lagts fram. Det är intressant det här med proportioner och hur man jämför vem som drabbas och vem som tjänar på något. Jag har varit kommunalt verksam . Då införde maxtaxan i barnomsorgen var det den största inkomstöverföringen mellan fattiga och rika som man har gjort i modern tid. De som tjänade allra mest kunde nämligen få en direkt minskning av sin avgift med . Jag minns att det fanns protester också mot just den fördelningspolitiska inriktningen från Raimos parti. Som sagt: Det är en svår balansgång. Vill man samarbeta över blockgränserna i kommuner och landsting har jag inga synpunkter på det. Det är en naturlig följd som får byggas upp underifrån. 58 () replik: Jag ska ställa en kort fråga till . I betänkandet står det att regeringen följer frågan om schablonbeskattning. Vad betyder det? 59 () replik: Ja, det är väl ett vanligt språkbruk. Jag utgår från jag får tolka detta att man är beredd att göra någonting åt det. Vi är faktiskt ett antal som är ganska positiva. Jag ser positivt på att man verkligen kommer fram med ett underlag till den frågan. Jag har tidigare en gång råkat uttrycka mig lite oförsiktigt i den här kammaren om att följa frågan betyder att den ska ligga still, men jag utgår från att man arbetar med detta. 60 () replik: Det var ju ett positivt svar. Att jag ställer frågan beror på att vi vet att det inte finns någon utredning, att det inte finns något försök på gång och att det, mig veterligen, inte finns någon departementspromemoria. Man måste ju ställa frågan: I vilket avseende följer man frågan? Är det så att man läser in sig på motion i frågan? Är det att följa frågan? Det vore ju lite intressant att veta. Kommer jag på något sätt att bli kontaktad från eller så, eller kommer man att ge i uppdrag att ta fram en promemoria eller ett underlag? Det måste ju pågå någon form av arbete. Sedan är det väl bara att tacka och ta emot om det är så att det kommer att hända någonting. Jag hoppas att företräder regeringen och dess partier när han säger att han ser positivt på att införa schablonbeskattning i kontantbranschen. 61 () replik: är vi inne på detaljer som rör förvaltning, utredning och sådant där vi ledamöter varken har eller skall ha direkt insyn. Men moment ett är redan verkställt. Jag har läst motion. Då har vi klarat av det. gäller det att inspirera och pusha på för att få i gång det här arbetet. Som bekant är det kolossalt många utredningar i gång på olika områden. Låt oss ta en sak i sänder och ta fram fördelar och eventuella nackdelar även i denna fråga. 62 (): När man läser det här betänkandet måste man ställa sig en fråga: Vad vill oppositionen? Här finns tio olika reservationer och två särskilda yttranden som spretar något alldeles oerhört. Det finns väldigt mycket för intresserade åhörare, ledamöter och väljare att botanisera i. Det finns ju i stort sett inte någonting som man är överens om och ni ska regera tillsammans! Den allians som ni ska bilda har tydligen alla åsikter inom sig. Det kanske är någon idé med det också. ställer en intressant fråga, nämligen: Är det nuvarande skattesystemet rättvist? Det är en mycket svår fråga. Men av vad jag har hört tidigare, i andra debatter, ska vi få svaret på den frågan . Socialdemokraterna har nämligen lovat att inför valet presentera ett rättvist skattesystem. Ett rättvist skattesystem det är inget litet löfte det, måste jag säga. Men det ska bli väldigt intressant att se vad ett rättvist skattesystem är för något. Då måste man ta ställning till lite olika saker, till exempel om den skattesänkning som Socialdemokraterna nu väldigt hårt angriper och tycker är felaktig, nämligen den som preciseras till , ska tas bort helt och hållet så att vi ska höja skatterna eller återföra skattetrycket med 65 miljarder. Blir landet rättvisare då? Det är en intressant fråga för alla de människor som fått dessa pengar att köpa för, alltså att veta om de kan vara säkra på att få behålla de 65 miljarderna eller om vi ska införa ett rättvist skattesystem igen som består av 65 miljarder i höjda skatter. Det är ingen ointressant fråga. Socialdemokraterna och skjuter in sig väldigt hårt på fördelningssidan. Då var det väl bra tidigare med fördelningen; det måste man i så fall utgå från. Det var bra när så många människor hade högre skatter. har vi till exempel tagit bort förmögenhetsskatten. Det gäller även på hus. Det är utbrutet ur kapitalbeskattningen. Jag skulle vilja ställa en fråga till samtliga oppositionspartier med anledning av betänkandet, och det är den viktigaste frågan av alla för hur människor ska se på detta: Avser Socialdemokraterna och övriga partier i oppositionen att återinföra husägande i kapitalbeskattningen eller inte? Det är en mycket svår fråga. Jag inser det. Man kan bara svara ja eller nej på den. Man kan inte svara att frågan ska utredas eller något sådant. Det är en principfråga. Jag menar att om man gör det säger man till många människor: Du som är änka och har ett litet hus får räkna med att det ska beskattas på samma sätt som tidigare, som ett slott. Själva poängen i detta är att ni hade ett förmögenhets- och fastighetsskattesystem som gjorde att människor med låga inkomster drevs från hus och hem. Ni tyckte att det systemet var rättvist. Jag tyckte att det var förfärligt. Det är mycket bättre . Jag vill dock veta en sak i denna debatt: Avser ni från oppositionen Socialdemokraterna, att återinföra fastighetsbeskattningen i kapitalbeskattningen? Det är den viktigaste frågan jag har att ställa. Sedan finns det, herr talman, många andra frågor i betänkandet som man kan diskutera. Betänkandet innehåller tio reservationer, och jag kan inte ta upp dem alla. Jag vill dock ta upp en viktig fråga, som är av stor vikt för det svenska näringslivet, nämligen tonnageskatten. Om det är något parti som ändrat åsikt i denna fråga är det Socialdemokraterna. Jag har framför mig ett svar på en skriftlig fråga som jag ställde , för mindre än . Dåvarande finansminister svarade att en tonnageskatt skulle komma att strida mot principerna bakom vårt skattesystem. Det skulle vidare ge upphov till avgränsningsproblem eftersom ofta endast en del av ett rederiföretags verksamhet skulle kunna schablonbeskattas. All annan verksamhet som företaget bedriver måste beskattas på vanligt sätt. Sedan fortsätter svaret med ytterligare några meningar: Det är inte aktuellt att föreslå en övergång till tonnageskatt. Jag delar den uppfattning intagit när den så sent som avslog motioner om införande av tonnageskatt. Det var Socialdemokraternas dåvarande ståndpunkt. Det var också dåvarande ståndpunkt genom Per , som var den starkaste motståndaren av alla till införande av tonnageskatt. Och det var även åsikt. Sedan gick , och ställde den utmärkte ledamoten från Socialdemokraterna en fråga som gällde ifall man skulle införa tonnageskatt. Dåvarande finansminister ansåg att det var en strålande idé och skulle låta utreda frågan. Det tillsattes en utredning under ledning av dåvarande generaldirektören , och det fanns ämnesråd och dispaschörer och alla möjliga med i utredningen. De lade fram ett förslag, men det fanns ett problem med utredningen. Den hade nämligen inte klarat av två saker. Det ena var ett alternativ mellan normal företagsbeskattning och tonnagebeskattning; man kunde välja mellan dessa. Man måste vara väldigt klar över att man kan välja mellan de olika sakerna. Det andra gällde lagerfrågorna. Jag vill erinra den ärade kammarens ledamöter och åhörare om att denna fråga diskuterats i kammaren. Det fördes ett alldeles utmärkt meningsutbyte mellan finansminister och socialdemokraten i frågan. Där framkom att frågan är svår och måste beredas ytterligare. Att rakt av kräva att vi ska införa det förslag som kom med vore enligt mitt förmenande att överföra ett stort antal miljarder till en bransch utan några som helst restriktioner. Det tror jag inte att denna kammare egentligen är intresserad av. Min talartid är nu slut. 63 () replik: Det slår en när man lyssnar på att han varit oppositionspolitiker . Det kanske är därför han även nu låter som en sådan när han ställer ett antal frågor om vår politik. Kanske skulle han i stället ge sig till att försvara den politik som förs. Först skulle jag vilja fråga om tycker att den fastighetsskatt som de på olika sätt manglat igenom blev bra. Är den enkel och förutsägbar? I en artikel av kan man läsa en analys av den ilska som finns gentemot räntan på uppskov och mot att man kan få skatterabatt för hushållsnära tjänster fastän man befinner sig utomlands. Blev det en bra fastighetsskatt? står i kammaren och frågar oss hur vår fastighetsskatt och förmögenhetsskatt kommer att se ut. Ska ni öka skatterna med 65 miljarder? Är det ett retoriskt grepp, ? Det kanske vore bättre att förklara att absolut inte kommer att röra värnskatten. Är det något som finns i den politiska debatten i den moderatledda regeringskretsen? Återigen kan jag fråga : Hur är det med likställighetsprincipen, likformigheten, när det gäller skattesystemet? Har den blivit bättre? Är riktigt nöjd med det som finns? Blev fastighetsskatten exakt så som ville? Är han riktigt nöjd med den? Och hur är det med likformigheten? Svara gärna för regeringen i stället för att fråga oss. 64 () replik: Jag tackar för dessa intressanta frågor. Skulle jag vara nöjd? Nej, jag tror inte att jag är född sådan att jag någonsin är riktigt nöjd. Jag har över huvud taget inte den läggningen. Jag skulle gärna vilja reformera många olika saker. Fastighetsskatten tycker jag är en acceptabel kompromiss. Det är en kompromiss. Det var inte förslag. Det var inte förslag. Det var inte förslag. Och inte heller var det helt och hållet förslag. Det finns inslag i den vad gäller finansieringen som jag är bekymrad över. Det medger jag gärna. Jag tycker dock att det positiva överväger. vet folk vad de får i fastighetsskatt. vet även hyresgäster hur det blir. Vi har sänkt skatten kraftigt för hyresgäster, något som ni inte lovat. Vi har sänkt den , vilket är jättebra.