prot · GV09121 · 2008-06-03 00:00:00 — Vi går från 1 ½ till 3 miljarder för att backa upp den politiska ambition vi har. Det är nödvändigt. Precis som antydde är det så att antalet huvuden är en del i en fördubblad förmåga. Det är ett sätt att mäta det på. Men det finns mycket mer. Det handlar om att kunna lösa uppgiften på plats. Det handlar om att kunna tillföra förmågor som saknas i olika internationella insatser. Där har vi några saker där vi kan och bör göra mer. Jag brukar alltid försöka lyfta fram vikten av ambulanshelikoptrar, , till till exempel, dels för att öka effekten av det bidrag vi har, dels för att det är en viktig moralisk fråga gentemot dem vi sänder dit. Det är en väldigt dyr verksamhet. Men den är väldigt viktig. Det är ett exempel på en sak som jag gärna vill föra in i det här med fördubblad förmåga. Vi ska kunna göra fler saker på ett bättre sätt. Det är inte bara antalet huvuden. Men det är en viktig aspekt. Det andra som tar upp är den begynnande diskussion som sker i EU gällande Battlegroup. Det är alldeles korrekt konstaterat: Ingen battlegroup i EU har använts. Det sätts upp två per halvår. Anledningen till att vi bygger en snabbinsatsförmåga som med tio dagars varsel ska kunna åka i stort sett vart som helst i världen och gripa in på alla olika konfliktnivåer är lärdomarna bland annat från och andra situationer där västvärlden inte har haft kapacitet, för den delen inte heller alltid vilja, och inte kunnat göra något när vi alla har sett att det funnits ett skriande behov. Vi ska aldrig hamna där igen. Det har varit alldeles rätt att bygga förmågan. ser vi att det finns olika bromsande faktorer för användningen. En sådan kan vara politisk vilja. Det börjar med ett FN-mandat för en insats. Det handlar om att EU sedan ska välja att göra det till en battlegroup-process. Man ska sedan välja battlegroup. Sedan går bollen över till lead nation, det land som har huvudansvaret. Sedan ska man resonera med de andra länderna för att sedan komma i väg. Då har det funnits vissa stoppbollar i processen. Jag tog själv upp det här på ministermötet alldeles . Det handlar om den politiska viljan. Det kan vara så att vissa länder vill att en insats ska ske, medan andra inte vill delta i den. Det kan vara så att man står ansvarig för en kommande battlegroup och inser att om man går in i den första fyra- till sexmånadersinsatsen måste den följas av en andra och kanske en tredje. Då ser man det mer som ett långsiktigt commitment som påverkar en själv. Den gemensamfinansieringsmekanism som skapades för att möjliggöra användningen av BG kan också kanske ha kommit att bli dämpande för viljan till användning, eftersom den innebär att även länder som är lite tveksamma till en insats är med och finansierar den. Jag tror inte att det är själva konceptet för battlegroups som är fel. Den nordiska stridsgruppen är nämligen skalbar. Den har 2 850 personer i sin stora omfattning alldeles korrekt varav 2 350 svenskar. Men den är också skalbar efter uppgift. Jag tror inte att det i första hand är det. Det handlar om att vi måste få en diskussion i EU om villkoren för användning. Vad är det som är tillbakahållande ? Varför är det så viktigt att vi har denna snabbinsatsförmåga? Olika länder har valt att bygga stridsgrupperna på olika sätt. formar sin BG utifrån hemkommande rotationer som har varit ute på insats. Sedan är de också nästa utgående rotation. Man har kanske inte samma tryck på användning som vi har haft. ska vi utvärdera erfarenheterna av 2008 och också se hur andra länder har gjort, för att bygga en ännu bättre battlegroup nästa gång. 142 (): Det var verkligen ett intressant svar! Det är många saker vi måste förhålla oss till, sätta oss in i och utvärdera, som försvarsministern säger. Vi går in på det här med att vara ledande nation. Det är också en väldigt intressant fråga. Jag lärde mig alldeles ett nytt ord: gemensamfinansieringsprocess. Det var långt! Jag ska räkna bokstäverna sedan. Jag tror att det kan handla om det. Förmodligen måste man titta väldigt noga på det här, så att det känns att det inte är det som bromsar. Men finansen för det här kostar för . Vi ska fundera över om detta är det rätta sättet. 1 500 skulle det vara. 2 850 har vi på plats . Av dem är 2 350 personer svenskar. Det är alltså som är svenskar. Det är en väldigt stor del av detta. Vi är tacksamma för de länder som är med, men de lämnar väldigt små bidrag. Det måste vi nog ändra på. Det blir en dyr sak för att stå som leading nation varje gång om det ska ramla på i samma takt som . Beredskapen betyder att vi betalar för de och att de andra länderna betalar för sina, och därför kostar det mycket. handlar det om skarpt läge. Vi hade skarpt läge i som kunde ha gjort att kanske inte Nordic Battlegroup skulle ut, men en av de två som står i beredskap borde ha åkt innan styrkan var på plats. Det är precis den arbetsuppgift som man skulle ha gjort. Det handlar om att resa ut och kanske vara där och sedan dra sig tillbaka. Exakt så formuleras det. Varför var den inte där? Varför efterfrågas inte just den? Jag går tillbaka till frågan om finansieringen. Jag läste i tidningen att 750 man är uppsagda från styrkan som står i beredskap. Det är jätteförvånande. Hur ska vi då förhålla oss om vi ska sätta upp en styrka och vara leading nation igen? Det kostar att säga upp, och det kostar också att ha dem i beredskap. Om vi inte har råd , hur ska vi då kunna ha råd sedan? Det oroar mig fruktansvärt. Jag tror att styrkan är bra. Men den är för tungt utrustad just . Det är andra saker som efterfrågas, som lätt förflyttning och sådana saker och personer på marken. Det är det absolut viktigaste. Där måste vi göra någonting. Vad gör vi med de 750 män och också kvinnor som är uppsagda? De har stått i beredskap men får alltså gå hem. De har varit oss behjälpliga . kommer de med den kunskap de har fått att gå hem. Det är förskräckande. Vi har varit på resa med försvarsutskottet i andra länder. De har tackat oss för att vi har haft Nordic Battlegroup. Den har varit bra. Man har tittat på den och ser att det finns väldigt mycket kunskap där, och sedan avpolletterar vi dessa människor. Det är inte rätt sätt. Det kanske beror på att den var fel från början. Det måste vi göra någonting åt. Det handlar om politisk vilja. Det ska bara ske oavsett finansiering. I detta anförande instämde (). 143 Försvarsminister (): Solidaritet kostar så är det. De internationella förberedelserna för dem är dyra, men de är väl motiverade. Det är de därför att det är moraliskt rätt att sprida fred, säkerhet och mänskliga rättigheter i världen. Men det är också bra för oss själva. Det håller hoten borta. Vi vet av egna erfarenheter att när länder faller sönder kommer hoten hit om vi inte hjälper till att lösa dem där. Den nordiska stridsgruppen är förmodligen den bästa stridsgrupp som har satts upp i EU. Vi får väldigt mycket erkännande för detta. Det gläder mig att också markerar och i visar dem som deltar vilken uppskattning vi känner för kvaliteten i deras arbete och insatser. Jag kanske får vara så fräck att jag hänvisar till en artikel jag skrev i som handlar om synen för BG inte minst . Det kommer att ske ett arbete med att bland annat kalibrera storleken på den kommande BG:n. Varför blev det inte ? Förutom de saker jag nämnde tidigare i diskussionen kan jag nämna att det är en snabbinsatsförmåga. Det bedömdes att det i Tchadfallet fanns tid för styrkegenerering. kom den av helt andra skäl att dra ut . Det var ganska få av medlemmarna i EU, i själva verket bara hälften, som ville delta i . Då är det viktigt att den som går in snabbt inte blir hängande. Man bedömer att BG:n skulle ha kunnat verka i och förmodligen i fyra. Det är ändå än vad styrkegenerering i stort tog. Det andra som det nu har varit en diskussion om är huruvida man skulle ha BG:n som strategisk reserv i Tchadinsatsen. Problemet då är att man låser upp en snabbinsatsförmåga som kan göra en snabb insats någon annanstans förrän den är upplåst som reserv. Det har också avförts. Gällande nästa sak som tog upp här står NBG i beredskap . Den ska kunna gå in till och med . Det är en utbredd missuppfattning som jag har noterat i den svenska debatten att om den inte gick ut i början på perioden så går den inte ut. Den kan gå in och sedan vara ute . Det är vårt krav från politikens sida att det ska vara så. Det är den uppgift man har att förvalta. I det generella tror jag att har rätt när hon pekar på lättmek som en framtida utveckling och efterfrågan om man så vill i internationella insatser. Kring det tror jag att vi behöver ha en mer långsiktig diskussion med anledning av den kommande inriktningspropositionen om hur försvar ska se ut och utvecklas. Nästa fråga som tar upp är höggradigt relevant. Vad gör vi nu med de killar och tjejer som har tränat, utbildat sig, förberett sig och varit i beredskap? Svaret är att de i så stor utsträckning som bara är möjligt ska tas till vara i andra utgående rotationer för pågående internationella insatser. Det gäller till exempel Kosovo, och så vidare. Det handlar om välutbildade och väldigt duktiga personer. Jag vill också skjuta in att NBG har byggt stolthet, framtidstro och motivation i omställningen av vårt eget försvar. Det finns mycket erfarenheter att dra där för framtiden. Det är viktigt för hela försvaret och för förnyelsen av försvaret i stort. Det gäller inte bara i . Det är samma utveckling i ett antal europeiska länder. Stridsgruppskonceptet har bidragit till en allmän modernisering och förnyelse. Vi måste också kontinuerligt fundera på hur vi balanserar snabbinsatsförmåga inom EU mot förmåga till mer långsiktiga insatser på plats. Där har vi som bekant haft problem inom EU med styrkegenereringen. Det kostar stora summor att ha resurser som står i snabb beredskap. Men det finns också särskilda skäl. Jag tror att vi alla skulle inse det väldigt snabbt om det kom ett nytt och vi skulle behöva använda en snabbinsatskapacitet för att hindra oacceptabla humanitära situationer. 144 (): Jag tror inte bara att det handlar om . Jag var nere i Kosovo det brakade loss där . Det finns säkert många ställen där man kan använda en sådan styrka. Jag är mycket medveten om styrkegenereringen. Jag tror att det vid det här laget har skett fem gånger och att man fortfarande inte har full styrka i . Trots det måste vi fundera över hur vi ska bemanna vår battlegroup och de saker som vi har lovat. finns det i detta ett bekymmer för att vi på hemmaplan dränerar de tjänster som vi har på regementen där vi ska utbilda våra värnpliktiga. De har inte heller varit fullt besatta. Det här är någonting som ska planeras mer noggrant , anser jag. Om man nu tar så många personer och sätter i en battlegroup och skickar i väg dem måste man också fylla på från andra hållet. Här är vi på väg att nedrusta, har jag förstått. Jag talade om leading nation, ledande nation. Är det som alltid ska stå för de delarna? Jag funderar på om det måste vara så. Är man leading nation måste man alltså täcka upp med saker där man inte får andra länder att ställa upp. Då kostar det väldigt mycket. Jag tror att också andra länder skulle kunna må gott av att ta den delen. Jag tycker som socialdemokrat att vi ska vara pådrivande. Vi ska driva dessa frågor väldigt hårt. Jag vet att vi gör nytta därute. Jag vet att många som tar emot oss ser att det är rejäla människor som också har ett civilt liv med sig ned dit de åker. De kan göra väldigt goda saker, och det är viktigt. Just de som står redo borde vara ute. Det vore bra om de kunde åka till och till . Jag skulle också vilja slänga in en sista fråga: Vem är det som fattar beslutet att sätta in Battlegroup när det väl är dags? 145 Försvarsminister (): ställer frågan: Är det alltid så att ska vara leading nation? Jag tycker att vi ska ha den ambitionen åtminstone för . Det är vad vi nu hanterar. Sedan är bemanningen alltid en dialog med de andra deltagande länderna. Det är inget givet i utfallet och hur det kommer att se ut. Just nu har vi börjat få in underlag från Försvarsmakten om olika tänkbara alternativ för BG:n för . Det finns olika alternativ på storlek hur många ska delta med. Jag vill gärna vara med i EU och med kollegerna fortsätta att diskutera just detta om användbarheten av BG:n. Jag tror att själva konceptet är gott. Det är inte där diskussionen nu finns. Det handlar om de andra sakerna vi har talat om i den här debatten. Det är politisk vilja och gemensam finansiering. Finns det oförutsedda saker som håller tillbaka användningen? Blev det så att den gemensamma finansieringen som var tänkt att möjliggöra användningen i stället kom att bromsa användningen? Det måste vi fortsätta att tala om. Det är också viktigt att konstatera att redan existensen av EU:s snabbinsatsförmåga bidrar till att den inte behöver användas. EU får möjlighet att på ett annat sätt ha makt bakom orden. Alla vet att om det behövs finns möjligheten för EU att med mycket kort varsel i praktiken gå in och göra en substantiell insats i princip var som helst i världen. Det kan möjligen ge upphov till en eller annan extra tanke hos andra. Det adderar trovärdighet till den gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken. Det vore alldeles fel att tro att BG och i synnerhet NBG inte har något värde även om de inte används. Det har de. De verkar avhållande. De höjer EU:s samlade trovärdighet. Om man ska göra någon form av bokslut har det haft stor betydelse för EU:s trovärdighet, för vår reformering av vårt eget försvar och för utbildningen av ett antal väldigt bra personer som också är tillgängliga för andra insatser. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2007/08:FPM112 Meddelande om minderåriga och skydd vid användning av datorspel KOM(2008)207 till kulturutskottet 25 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2007/08:124 till socialförsäkringsutskottet /08:158 till civilutskottet /08:160 till /08:162 till finansutskottet /08:163 till justitieutskottet Skrivelse 2007/08:130 till finansutskottet 26 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /08:JuU22 och JuU23 betänkanden /08:CU21, CU23 och CU25 betänkande 2007/08:SfU12 betänkanden /08:SoU11 och SoU18 Anmäldes och bordlades betänkande 2007/08:TU13 Funktionell separation för bättre bredbandskonkurrens och andra IT-politiska frågor Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2007/08:MJU8 Förhandsgodkända insamlingssystem för förpackningar och papper betänkanden /08:CU18 Bostadsförsörjningsfrågor 2007/08:CU19 Hyresrätt och bostadsrätt m.m. betänkande 2007/08:SoU14 Barnpolitiken och dess inriktning 28 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2007/08:1290 deltagande i Partnership for Democratic Governance av () till statsrådet () 2007/08:1291 Handläggningstider för vapenlicenser av () till justitieminister () Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 29 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 10 § anf. 38 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 58 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 17 § anf. 94 (delvis), av andre vice talmannen därefter till ajourneringen och av talmannen därefter till sammanträdets slut.