prot · GV0954 · 2008-01-18 00:00:00 — Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll denna avsägelse. 2 § Anmälan om kompletteringsval till Talmannen meddelade att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i och som suppleant i . Talmannen förklarade valda till ledamot i (m) suppleant i () 3 § Utökning av antalet suppleanter i socialutskottet och Valberedningen hade, enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet suppleanter i socialutskottet skulle utökas från 24 till 25 och att antalet suppleanter i skulle utökas från 38 till 39. Kammaren medgav dessa utökningar. 4 § Val av extra suppleanter i socialutskottet och Företogs val av en extra suppleant i socialutskottet och en extra suppleant i . Kammaren valde i enlighet med valberedningens förslag till suppleant i socialutskottet Boriana () suppleant i () 5 § Särskild debatt om den svenska modellens framtid på svensk arbetsmarknad 1 Arbetsmarknadsminister (): Utgångspunkten för regeringens ekonomiska politik har väl vid det här laget knappast undgått någon. Alliansen blev vald på ett brett jobbprogram som ska leda till att det blir mer lönsamt att arbeta och lättare och mindre kostsamt att anställa och ha anställda. Det var den jobbpolitiken som alliansen fick väljarnas mandat att genomföra och som återkommer i den politik som steg för steg nu genomförs. Grunden för regeringens ekonomiska politik är arbetslinjen, att bryta utanförskapet på arbetsmarknaden med sikte på full sysselsättning. Alla som vill och kan vara med på arbetsmarknaden ska också ha möjlighet att vara det. Min utgångspunkt är att arbetsrätten och den svenska arbetsmarknadsmodellen inte är det stora problemet på dagens arbetsmarknad. Det är tvärtom min absoluta uppfattning att vår modell och arbetsrätten på det hela taget fungerar väl. Jag har sagt det förut, men det tål att återupprepas: Den svenska modellen har inneburit ett lugn på arbetsmarknaden som är få länder förunnat. slöts 3 906 lokala avtal på arbetsmarknaden, enligt . Det var konflikt i 18 av dessa, det vill säga inte ens ½ procent av fallen. förlorades färre än i strejk av flera hundra miljoner arbetade dagar på svensk arbetsmarknad. Det ska jämföras med ett antal miljoner förlorade arbetsdagar i till exempel . Ett gott näringsklimat bygger också på en stabil och lugn arbetsmarknad. behandlades drygt 430 ärenden i den svenska Arbetsdomstolen, jämfört med ungefär 100 000 i motsvarande arbetstribunaler i . Den svenska modellen har tjänat väl. När vi tillträdde var det så kallade Lavalmålet i slutskedet av förhandlingarna i . Den här regeringen valde då att driva samma linje som den socialdemokratiska, eftersom vi är av grundåsikten att svenska kollektivavtal ska gälla i . Det var med det som utgångspunkt som svenska statens ombud företrädde oss i den muntliga förhandlingen . , precis , kom så förhandsbesked. Och jag vill inleda med att säga att jag varken kan eller vill ge mig in i en juridisk diskussion om domen. Domstolens avgörande är ju ett förhandsbesked som har lämnats på den svenska Arbetsdomstolens begäran. Det är nu upp till Arbetsdomstolen att med detta förhandsbesked som utgångspunkt slutligen avgöra lovligheten i och stridsåtgärder mot skolbygget i . Så mycket kan förstås ändå sägas om själva domen att den som bekant inte gick i den riktning som generaladvokaten föreslog i sitt förslag till avgörande och som togs emot positivt från svensk sida. Domen är också tydlig när det gäller den principiella frågan om rätten att vidta stridsåtgärder i förhållande till regler om fri rörlighet för tjänster. Domstolen har allvarliga invändningar mot den så kallade lex och anger tydligt vilka krav och villkor som får ställas i fråga om utstationerade arbetstagare enligt utstationeringsdirektivet och i förlängningen den svenska utstationeringslagen. Det är dock glädjande att på ett principiellt plan syns godta vår modell med kollektivavtal när det gäller krav på lön. Problemet i det här aktuella fallet var i stället att det för inte på ett tillräckligt transparent och tydligt sätt framgick av kollektivavtalet vilken lön som skulle gälla om avtalet undertecknades. pågår en analys av domen och dess konsekvenser för den svenska arbetsmarknadsmodellen. Helt klart är att något behöver göras åt lex . Lika klart står det att det inte bara är regeringens utan även arbetsmarknadens parters uppgift att vidta eventuella åtgärder för att komma till rätta med de konsekvenser för den svenska modellen som domen kan ha. Jag tänker här främst på vilka krav man kan ställa på en utländsk tjänsteutövare. Det är viktigt, tycker jag, att hålla en öppen attityd i fråga om vad som behöver göras och att föra en mycket nära diskussion med arbetsmarknadens parter i detta arbete. Jag noterar att och från LO i dagens vädjar om sans och balans i debatten. Jag delar den uppfattningen och tycker att det är en god utgångspunkt. Det är mot den bakgrunden som jag har inbjudit till ett inledande partssamråd med företrädare från de centrala kollektivavtalsslutande organisationerna. Det första mötet kommer att äga rum . Där kommer jag med stort intresse att ta del av parternas analys av domen och deras bedömning av vilka konsekvenser domen har och hur de anser att vi bör gå vidare. Tanken är att tillsätta någon form av utredning som kan analysera domen närmare och i nära samråd med parterna föreslå vilka ändringar som behövs och är lämpliga att vidta i svensk lagstiftning i anledning av dom. Hur denna utredning närmare ska arbeta och vilka frågor den ska titta närmare på är också något som jag vill diskutera med arbetsmarknadens parter . Lavaldomen innebär definitivt inte slutet för den svenska modellen. De situationer som berörs gäller fall av utstationering av arbetstagare till från andra medlemsländer. I den mån vår lagstiftning behöver ses över i ljuset av Lavaldomen kommer vi att göra det. Men återigen vill jag betona att även arbetsmarknadens parter har ett ansvar genom att det enligt domen ställs krav på transparens och förutsägbarhet när det gäller villkoren i kollektivavtal som utländska arbetsgivare ska tillämpa när de verkar på den svenska marknaden. Jag vill därför återigen understryka vikten av att vi gemensamt och i nära samarbete med arbetsmarknadens parter arbetar fram en lösning på de eventuella problem som uppstått genom förhandsbesked. 2 (): Den här debatten handlar om den svenska modellen. Vad är den svenska modellen och vad innebär Lavalmålet egentligen? Det kan uttryckas på många tekniska och komplicerade sätt. I grund och botten handlar det om det som vi socialdemokrater, svensk fackföreningsrörelse och även arbetsmarknadsministern, åtminstone i ord, står bakom, att vi i har rätt att hävda att det inte får ske försämringar utifrån svenska kollektivavtal och svenska regler när arbete sker i , att illojal konkurrens inte får ske genom lönedumpning eller försämrade villkor. Det som den strategiska punkten handlade om i Lavalmålet var att detta ska stå fast. Domen var kanske på ett sätt förvånande med tanke på generaladvokatens förslag. Men de bedömningar som görs är ändå att det finns möjligheter, trots denna dom, att klara att tydligt hävda den svenska modellen . Det här är inte så enkelt att det bara handlar om ett skolbygge i och hur det gick till där. Om inte regeringen och ytterst arbetsmarknadsministern hanterar den här frågan rätt utifrån regeringens ansvar och lägger rätt förslag till kan det här naturligtvis få stora konsekvenser på svensk arbetsmarknad och inom andra områden. Om ett annat avtal kan hävdas ett lettländskt avtal med sämre villkor är det väl ingen som tror att det skulle stanna vid ett skolbygge i . Detta skulle naturligtvis få spridning på hela den svenska arbetsmarknaden, kanske in i sjukvård och tjänstesektor och så vidare. Det är bra att arbetsmarknadsministern står upp för den svenska modellen. Vi har haft den här debatten här i kammaren . Det har varit ord så här långt. kommer vi till en punkt där det också krävs handling. Det är bra att arbetsmarknadsministern har kallat till samtal med arbetsmarknadens parter . Det som oroade mig var att när domen föll var arbetsmarknadsministern glasklar på en punkt, nämligen att lex måste ändras visserligen inte hur. Utstationeringslagen kunde man inte göra något åt. Det var arbetsmarknadsministerns blixtsnabba kommentar. I utstationeringslagen har vi införlivat sex av de sju direktiven. Det sjunde handlar om minimilöner enligt lag där vi har kollektivavtal som bas. Vi har ju utgått ifrån att det är kollektivavtal som gäller. Det är klart att vi måste titta på detta och se till att det är våra kollektivavtal som gäller. Det här kan ju inte få grusas sönder. Om utstationeringslagen är skriven på ett sådant sätt att man kan tolka det som att det ska vara lagen och inte kollektivavtalet som gäller måste vi göra något. Jag kan inte den juridiska tekniken. Men jag tycker att arbetsmarknadsministern för tidigt dömde ut möjligheten att även titta på utstationeringslagen. Jag tror att grundproblemet ligger i att vi har en lag men har dispositivitet på den svenska arbetsmarknaden. Det innebär att om ett avtal är bättre än lagen är det avtalet som gäller. Det är också en viktig del. pratar man om att den nordiska modellen är väldigt bra för flex security. Jag tror att det ger ett ansvarskännande och det finns ett stöd från samhällets sida när arbetsmarknaden är i förändring. Det är också väldigt viktigt att de här modellerna får leva vidare och inte grusas sönder. Därför måste vi med styrka se till att det här kan gälla också . är därför väldigt viktig. har väl inte haft något intresse av att fösa bort alla utländska avtal om det visar sig att de är bättre. Jag såg en sådan tolkning någonstans. Problemet har varit att de allra flesta avtal har gett sämre villkor och på så sätt inneburit en illojal konkurrens. Problemet är inte om det kommer ett bättre avtal. Det kan man väl acceptera. Det är inte något bekymmer. Jag vet inte om det råder något missförstånd bland dem som har tittat på det här i . Det är inte det som är problemet. Transparensen är viktig, som arbetsmarknadsministern säger. avtal kanske ska vara mer lättläsligt. Om vi ska förstå andra avtal bör ju också ett lettländskt avtal vara transparent. Det kravet måste vi också diskutera. Regeringen måste vara väldigt tydlig med att om våra avtal ska vara tydliga och lätta att förstå för ett lettländskt företag som kommer hit måste också deras avtal vara enkla att förstå för oss så att vi kan se om de är likvärdiga med våra, så att man inte automatiskt kan skjuta dem åt sidan. Det är en viktig balans i debatten, tycker jag. Arbetsmarknadsministern har varit väldigt tydlig kring den svenska modellen. Moderater brukar vara rädda för att blinka till vänster och för vänstersvängar. Arbetsmarknadsministern har haft vänsterblinker på i den här frågan ganska länge, skulle jag vilja säga. Akta sig nu så att inte arbetsmarknadsministern blinkar åt vänster och svänger åt höger. Det är lika farligt att åka med vänsterblinker på och aldrig svänga någonstans. Med det menar jag att det nu krävs handling. Arbetsmarknadsministern måste visa att han står bakom den svenska modellen. Se till att hitta på de lösningar som behövs så att vi också kan hävda svenskt kollektivavtal när arbete sker på svensk mark. 3 (): Vi lever i en värld där ekonomin kontinuerligt förändras. Den utvecklas och stärks på gott och ont. Som ett resultat ser vi nya jobb genereras där de gamla jobben blir effektiviserade eller tas över av andra. Kläder, bilar, telefoner, dammsugare, livsmedel de flesta varor som vi handlar är utsatta för skarp internationell konkurrens. Som en följd finns det mer och fler att välja på en del av bättre kvalitet, nästan alla till mycket lägre priser till nytta för alla konsumenter. har en lång historia av att vara öppet och därför i framkant av den utveckling som ständigt pågår. Dagens utmaningar berör både arbetstagare och företagare och inte bara de stora multinationella företagen, utan de påverkar i hög grad de flesta företag, små som stora. För inte så länge sedan var järnridån ett faktum. Den delade i två där människors möjligheter i vardagen var som . Det fanns de som hade personlig frihet, demokrati, ekonomisk frihet, trygghet, mat för dagen, rättssäkerhet, drömmar och framtidstro. På andra sidan järnridån fanns de som inte hade någonting. Det vill vi inte tillbaka till. Vi vill att även de bakom järnridån omfattas av samma möjligheter och framtidstro. För det krävs öppenhet och frihet. Den europeiska gemenskapen bygger den framtiden på fri rörlighet över gränserna för varor, kapital, arbetskraft och tjänster. Syftet med dessa grundläggande principer är fred, tillväxt och utveckling för ett gott liv för oss alla. Viljan att såväl försörja sig som förändra sin tillvaro driver människan och utvecklingen framåt. Den drivkraften måste vi bejaka tillsammans över gränserna, inte kräva stängda gränser eller skandera go home. anser att den svenska modellen i grunden är bra. Jag vet att Socialdemokrater och fackliga företrädare försöker göra sken av motsatsen. Men vi anser att den måste följa med tiden och moderniseras för att möta dagens utmaningar. utslag i Vaxholmsmålet handlar inte om det svenska kollektivavtalssystemets vara eller inte vara. Däremot är det ett tydligt underkännande av blockad, helt i linje med vad sade då. Domstolen slår fast att fackförbund har rätt att tillämpa stridsåtgärder för att försvara den hårda kärnan i arbetstagares rättigheter, det vill säga minimilön, arbetstid, semester och arbetsmiljö. Det är jätteviktigt. Men de har inte rätt att använda stridsåtgärder för att tvinga arbetsgivare att sluta kollektivavtal som innehåller andra saker. Därför anser de att stridsåtgärderna var oproportionerliga. Krav som går utöver den hårda kärnan tillsammans med ibland mycket komplexa avtal där håller jag med gör det svårare för företag att utföra bygg- och anläggningsarbeten i . Därför anser man att blockaden utgör en inskränkning i den grundläggande friheten att tillhandahålla tjänster. ser domstolsutslaget som en viktig öppning för att uppgradera den svenska modellen. Det här kan vara början på att den svenska tjänstesektorn får samma typ av stimulans från utländsk konkurrens som varit till nytta för konsumenterna när det gäller varor. Det går att förena en modern svensk modell med både fri konkurrens, rörlighet och öppenhet. Det som konkret står på tur är självklart att invänta Arbetsdomstolens utlåtande efter att nu gett sin syn på konflikten. Vi har också hört att lex , alltså den generella rätten att vidta stridsåtgärder för att tränga undan ett utländskt kollektivavtal oavsett innehåll, måste ses över. Ett tydligt uppdrag, som jag ser det, är att arbetsmarknadens parter behöver göra grundvillkoren tydligare och enklare att överblicka inom varje bransch. Dagens konkurrens är både lokal och global. Den stora striden står inte mellan arbetstagare och arbetsgivare, utan den står för jobben och för utvecklingen tillsammans. Den insikten krävs självklart av både arbetstagare och företagare. För att fler små företag ska kunna växa och anställa är det viktigt att de stridsåtgärder som används är både lagliga och rimliga. Det är inte rimligt att företag ska tvingas i konkurs som i Vaxholmsfallet eller att företagare ska ge upp som i fallet med salladsbaren i . varnade för social turism och krävde övergångsregler för att skydda oss mot medborgare från våra grannländer. stod då upp för öppenhet och människors lika värde och med en tilltro till människor. Det gör vi nu också. Både arbetstagare och företagare måste inse och förhålla sig till faktum. Att stänga gränser är att stänga utveckling och framtid ute. Vi är beredda att anta utmaningen att utveckla det här tillsammans. Vi värnar om fri konkurrens, rörlighet och öppenhet. 4 HANS (): Svensk arbetsmarknad står inför stora utmaningar. EU-medlemskapet och friare rörlighet påverkar förutsättningarna. Men min bedömning är ändå att svensk arbetsmarknad är stark med starka parter som kommer att kunna hantera detta. Dagens debatt har vi med anledning av utlåtande i Lavalmålet, även kallat Vaxholmsmålet, för att diskutera och belysa de frågor som domen väckt, bland annat om den framtida situationen på svensk arbetsmarknad i fråga om aspekter som kollektivavtal och rätt till konfliktåtgärder. liberalerna anser att det i huvudsak är arbetsmarknadens parter som genom kollektivavtal ska reglera villkoren på arbetsmarknaden. Det är viktigt att i sammanhanget säga att väl fungerande kollektivavtal är viktiga både för många arbetstagare och för många arbetsgivare. Ett kollektivavtal har som bekant många fördelar också för en företagare, kanske i synnerhet för den som är ovan vid hur frågor hanteras på en svensk arbetsmarknad. Det kan med andra ord vara bra för utländska företag som kommer hit. Alternativet är att statsmakterna intervenerar mer genom lagstiftning, en ordning som skulle leda till en icke önskvärd politisering av lönebildningen. Den svenska modellen ger därmed betydande makt åt arbetsmarknadens parter. Det är viktigt att parterna nu tar ett ansvar, agerar omdömesgillt och finner mekanismer för lösningar. har meddelat sin dom i det så kallade Vaxholmsmålet. I fallet står två grundläggande rättigheter mot varandra, konflikträtten och rätten till fri rörlighet för tjänster inom EU. Utslaget innebär att grunderna för den svenska modellen ligger fast men att en viss anpassning bör göras. är uppgifterna för arbetsmarknadens parter att se över dagens avtal vad gäller gästande utländska företag. Regeringen måste förstås också i sin tur överväga förändringar i lagstiftningen. utslag i Vaxholmsmålet är ett tydligt underkännande av blockad mot skolbygget i . Domstolen slår dock också fast att fackförbund har rätt att tillämpa stridsåtgärder för att försvara den hårda kärnan i arbetstagares rättigheter, det vill säga minimilön, arbetstid, semester och arbetsmiljö. I Vaxholmsfallet är det lönen som är intressant eftersom detta är det enda i den hårda kärnan som inte är lagreglerat i . har däremot enligt domstolen inte rätt att använda stridsåtgärder för att tvinga en arbetsgivare att sluta kollektivavtal som även innehåller andra saker som granskningsavgifter med mera och som ingick i det paket som krävde att skulle skriva på. Domstolen går faktiskt längre än att säga att stridsåtgärder var oproportionella. Domstolen slår fast att inte hade rätt att tillämpa några stridsåtgärder alls mot eftersom redan hade tecknat ett giltigt lettiskt kollektivavtal med sina anställda. Därmed stred stridsåtgärder i detta fall mot den fria rörligheten för tjänster inom EU. går Vaxholmsmålet tillbaka till Arbetsdomstolen för avgörande. Jag tycker också att det är väldigt viktigt att i sammanhanget poängtera att utslag inte strider mot det ursprungliga syftet med lex , att möjliggöra stridsåtgärder mot lönedumpning. Som har tagits upp här i talarstolen säger domstolen att det är svårt för ett utländskt företag att få kännedom om de skyldigheter i fråga om minimilön som åligger företaget på den svenska arbetsmarknaden. Jag håller helt med i det här fallet om att det också är viktigt när det gäller de diskussioner som ska föras med EU att även utländska företags avtal är lika klara så att vi kan hantera dem, på samma sätt som de som kommer hit kan hantera avtal här i . Om kärnan i lex ska kunna överleva måste ett utländskt företag som kommer till på ett enkelt sätt få ett tydligt besked om vilka grundvillkor för löner, arbetstid och semester som gäller inom den bransch som man verkar i. Det kräver inte statlig reglering, men det kräver att arbetsmarknadens parter nu tar ett tydligt ansvar för att skriva ned och informera om grundvillkoren inom sitt avtalsområde. liberalerna välkomnar därför samtalen som ska hållas i det partssamråd mellan arbetsmarknadens parter och regeringen som startar . Med min egen fackliga bakgrund från Posten vet jag också hur långt man kan nå med samtal. Många goda samtal mellan parterna i har lett fram till många goda lösningar som har varit bra för både anställda och arbetsgivare. Jag tror och hoppas därför att samtalen i partssamrådet blir både konstruktiva och framgångsrika. Jag tycker också att artikeln i av och var bra. Jag tycker att framför allt en passus i artikeln är viktig, nämligen där man slår fast att om hade levererat ett utslag som hade slagit sönder vår modell hade det stridit mot de grundläggande förutsättningarna för vårt medlemskap såsom de formulerades i anslutningsfördrag. Så har inte skett. Den svenska modellen är alls inte sönderslagen. Effekterna av domen behöver inte bli stora. Vi avgör själva vad effekterna ska bli. 5 (): Den här debatten har initierats av riksdagsgrupp i syfte att diskutera den svenska modellens framtid på svensk arbetsmarknad. Lite grann får man kanske känslan av att syftet är att slå på EU som institution. Kan vara med i EU och behålla den svenska modellen? Jag vill svara ja på det, men jag vill säga att vi kan behöva hitta lösningar för att förbättra modellen i en globaliserad kontext. Vi kristdemokrater menar att den här modellen är värd att värna och att den kommer att stå sig väl även . Den har en lång historia som bygger på avtal mellan arbetsmarknadens parter, vilket är bra. Vi kristdemokrater vill helst inte att lagar ska ersätta dessa avtal, utan vi vill fortsätta med det som vi brukar kalla för den svenska modellen. Den bygger på att parterna tar ett ansvar och kan hantera denna frihet. Den här modellen har fungerat väl, och det finns ingen anledning att ändra på själva modellen. Alliansregeringen har också varit tydlig med detta budskap sedan den tillträdde 2006, vilket jag tycker är bra. I principprogram står det att starka och partipolitiskt obundna fackföreningar är en oundviklig del av ett demokratiskt samhälle för att tillvarata löntagarnas rättigheter och intressen och skapa effektiva samarbetsformer mellan arbetsgivare och arbetstagare. Det är vår utgångspunkt även i denna fråga. Fackföreningarna är nödvändiga för att skapa jämvikt på arbetsmarknaden. Men för att modellen ska fungera krävs det att parterna, både arbetsgivare och arbetstagare, tar ett ansvar. I och med att blev medlem i EU och i takt med den tilltagande globaliseringen där rörligheten ökar inte bara i fråga om människor utan också i fråga om varor, tjänster och kapital krävs det naturligtvis att vi har en konstruktiv dialog mellan arbetsmarknadens parter när det gäller hur vi hanterar den nya tiden. Det måste vara praktiskt möjligt för seriösa utländska företag att arbeta här, precis som vi vill att svenska företag ska kunna göra i andra EU-länder. Det hotar inte svenska jobb utan är tvärtom en förutsättning för att skapa fler jobb. Den ökade rörligheten ger enorma möjligheter för vårt land som det också ökar utmaningarna och komplexiteten. Jag är övertygad om att den här fria rörligheten av varor, tjänster, kapital och människor som EU-samarbetet bygger på är positiv och att fördelarna vida överstiger nackdelarna. Den här ökade rörligheten och den ökade konkurrensen kan på kort sikt kanske innebära problem för vissa branscher att anpassa sig. Men i det långa loppet kommer detta att vara positivt för vårt lands välfärdsutveckling. Den ökade rörligheten mellan olika länders arbetskraft får naturligtvis aldrig leda till att vi tillåter så kallad social dumpning. Utländska företag ska inte komma hit och konkurrera med villkor som inte är acceptabla, exempelvis låga löner, orimliga arbetstider eller undermåliga boendeformer. Social dumpning ska vi inte acceptera i . I det uppmärksammade Lavalmålet krävdes att gjorde en avvägning mellan två grundläggande rättigheter inom EU. Det var rätten till fri rörlighet å ena sidan och rätten till kollektivavtal och stridsåtgärder å andra sidan.