prot · GV0955 · 2008-01-22 00:00:00 — Utredningen om lika villkor har ju mer specifikt i uppdrag att reda ut på vilka grunder en fristående skola ska få ekonomisk ersättning och hur ett sådant beslut ska kunna överklagas om det föreligger olika uppfattningar om hur stor den ersättningen ska vara. Det är just den utredningens uppdrag. Det är en viktig princip för oss att det ska vara likvärdiga villkor mellan kommunala skolor och friskolor. I själva verket är den principen föremål för belysning i en rad olika utredningsprocesser just , och huvuddelen av dem kommer att hamna på bord. tog också upp ett antal villkor som han anser borde ställas på en fristående skola. Jag kan säga att jag delar uppfattning på i princip alla de punkter som han räknade upp. Det ska vara behöriga lärare i en fristående skola precis som i en skola. är ju lagstiftningen likvärdig för båda skolformerna på den punkten. var den inte det, och det är ju förklaringen till att en del fristående skolor som har varit med har en större andel obehöriga. Det är ett historiskt arv, men det försvinner så att säga . Kraven ska vara desamma. Också för läroplaner ska lika villkor gälla och så vidare. En annan fråga som ställdes gällde om den ekonomiska redovisningen för friskolor vara öppen så att man kan ta del av den. Ja, och det är den. Ett aktiebolag har mycket stränga villkor på sig i aktiebolagslagen om att redovisa sina ekonomiska förehavanden. Revisorer som är godkända av det offentliga ska vara tillsatta och så vidare. kunde få fram uppgifter om överskott i de här friskolekoncernerna beror ju på att de tog av del av de handlingar som är offentliga. Det efterlyser är alltså såvitt jag vet de regler som redan gäller . Jag vet att ni socialdemokrater gärna vill göra friskolorna till en stor stridsfråga eftersom ni vill exponera en friskolefientlighet och så. Jag tror dock att vi i grunden, åtminstone när man skalar bort den värsta vänsterretoriken hos er, har ungefär samma attityd, nämligen att det ska likvärdiga villkor mellan fristående skolor och kommunala skolor. Lagar och regler, skyldigheter och rättigheter, ska så långt möjligt vara likvärdiga mellan skolor oavsett huvudman. Det är i alla fall regeringens åsikt. 51 (): I gör skolminister ett utspel. Enligt säger han att dagens friskolelagstiftning skapades i en situation då det fanns få friskolor. Vi hade bara några enstaka. är det regelverket inte riktigt up-to-date. går av grundskoleeleverna och av gymnasisterna i fristående skola. Vi vill ha så lika villkor som möjligt. säger också att friskolan är ett komplement utan faktiskt en konkurrent, något som lagen borde ta hänsyn till. Och så säger han så här: Det måste vara så lika villkor som möjligt mellan friskolor och kommunala skolor. finns det en massa villkor i skollagen som bara gäller kommunala skolor men som fristående skolor inte behöver följa, och det menar jag behöver förändras. Detta blev vi socialdemokrater, som tycker precis likadant, väldigt glada för. Vi blev mer oroade, och blir det även av interpellationsdebatten , över . , gruppledare för i utbildningsutskottet, går ut och tar kraftigt avstånd från detta. har också gjort det från talarstolen här . Då är min fråga vad det egentligen är som gäller. Det som skolministern gav uttryck för i följs ju inte heller upp i interpellationssvaret. I interpellationssvaret pratar man om bidragsregler och annat men inte någonting om det som faktiskt verkar tycka är ett problem. Då är frågan vem det är som verkligen bestämmer och vad det här kommer att mynna ut i. Som jag sade tidigare verkar det här svaret vara väldigt processat på Statsrådsberedningen, och det är kanske inte så märkligt. Tycker fortfarande skolministern så som han faktiskt uttryckte det i eller är det , som sitter här lite som vakthundar, som har fått gehör för sina åsikter? Hur är det egentligen? Det skulle vi jättegärna vilja ha svar på. Jag skulle också vilja säga till att många av de frågor om som du har tagit upp här tycker jag egentligen att du ska ställa till skolministern. När vi har pratat med är nog det stora orosmoment som de känner den borgerliga regeringen. Vi ska noga begrunda hur vi ska hantera detta. har vi haft undantag, och det är inte omöjligt att detta kommer att gälla även framöver. Men när vi har pratat med har de varit otroligt oroade över vad som händer på . 52 (): Det är lite tråkigt att har kvar av sin talartid men ändå väljer inte att svara på de frågor som ställs till henne. Det är rörande att du är så bekymrad över eventuell oro mellan mig och . Jag kan försäkra dig att det inte finns någon konflikt mellan oss. Vi är helt överens i synen på friskolor. Det kommer till uttryck både i vad säger i debatten här och i interpellationssvaret. Vi ska leverera där ni socialdemokrater misslyckades . I vår kommer ett förslag om ny skollag, och ska vi vara överens. Frågan är om ni kommer att vara överens med era samarbetspartier. Ni lyckades ju inte under det sjuåriga samarbetet. Ni lyckades inte med skollagen. Det var nattmanglingar, förhandlingar och propositionsskrivande. Ni blev inte överens, och det blev inget av det. Inte ens en liten tummetott blev det. krav tycker jag, precis som skolministern, är rätt rimliga. Det är i stort sett också de som gäller : om behöriga lärare, om ändamålsenliga lokaler, om att vinst inte är överordnat och sådana saker. Men det är ju inte det som ni vill diskutera, utan det ni vill diskutera är förbud mot vinster. Det tog du till exempel inte upp som något krav. Jag vill upprepa frågorna till om bland annat Waldorfskolorna. Ska de omfattas av reglerna att man måste ge betyg? Ni säger i interpellationen att alla skolor ska följa samma regelverk. Ingår Waldorfskolorna i detta eller inte? Det är inget som jag säger utan det är något som du säger, och då måste jag få ett förtydligande. Menar du det som ni har skrivit själva eller menar du något annat? Och hur är det med och dina partikompisar som försöker svälta ut friskolor? Är det okej att bete sig på det sättet eller tycker ni att det behöver finnas en lag som skyddar friskolor mot kommuner som är väldigt osjysta, som verkligen använder storebrorsattityder mot de små, och ibland svagare, friskolorna? Jag hoppas att du använder nästa anförande till att svara på frågorna. 53 (): Den interna ekonomiska redovisningen och hanteringen i ett privat aktiebolag är inte offentlig handling. Revisorer finns naturligtvis tillsatta för att granska verksamheten, och årsredovisningen blir offentlig i samband med bolagsstämman. Men här handlar det om ett krav från min sida, och även från andras tror jag, om att offentlighetsprincipen ska gälla fullt ut i alla skolor även om de drivs i privata bolags regi, som det här är fråga om. Om jag tar ministern på orden har han inte något emot en sådan utveckling. Man kan se över det här från departementets sida och titta på hur man skulle kunna återkomma med förslag och idéer på den här punkten för att fördjupa insynen. I artikeln i som handlar om förskoleföretaget i där chefen nu har häktats på grund av misstankar om skattebrott och bokföringsbrott är ett av de problem som redovisas att vi inte har rätt att se bokslut och redovisning från de privata skolorna. Det beror på hur man viktar de orden. Man har naturligtvis rätt att se det som är på bolagsstämman, men man har inte samma insyn i verksamheten som när man kan gå till Skolkontoret och begära ut vilka handlingar som helst för en vanlig skola. Det är alltså skillnad. Ta chansen nu och se över även den biten. Det här kan ju vara något som ni har missat i alla översyner. Då kan vi få ta ställning till ett förslag. Då har den här debatten lett till någonting mer konkret än att vi bara har utbytt uppfattningar om hur vi ser på olika företeelser i friskoleverksamheten. 54 Utbildningsminister (): Jag uppfattar den här diskussionen som att vi i grunden har ganska lika uppfattningar. Alla vill ha likvärdiga regler för friskolor och kommunala skolor, men ni socialdemokrater är väldigt ivriga med att markera att ni inte gillar friskolor i största allmänhet och absolut inte dem som går med vinst. De ska helst gå med förlust. Om de går med vinst är det något suspekt med det hela. Vi har inte den uppfattningen. Jag är helt neutral inför om en skola drivs kommunalt eller fristående. För mig är det inte viktigt att det ska vara kommunalt eller fristående. Utvecklingen kommer att leda till fler eller färre fristående skolor på grund av föräldrarnas val. Det är det som styr. Det är föräldrarnas val som ska avgöra hur många fristående skolor vi har i och kommuner. Det är intressant att diskutera frågan varför vi i under Socialdemokraternas vid styret har en fullständig massflykt från den kommunala skolan. Vi har en explosion utan någon som helst internationell motsvarighet när det gäller att föräldrar lämnar den kommunala skolan och sätter sina barn i friskolor. Varför är det så? säger att det beror på att vi har generösa regler. Det finns en del andra länder som också har det. Det är inte den enda förklaringen. Om föräldrarna inte hade velat ha sina barn i friskolor hade ju inte friskolorna vuxit oavsett reglernas utformning. Det beror ju på att föräldrar väljer att placera sina barn i friskolor. Det vore väl klädsamt, , om ni kunde erkänna att detta kanske kan bero på den skolpolitik som har varit dominerande för den kommunala offentliga skolan och att det i själva verket är den som föräldrar söker sig ifrån. De söker sig till något mer kunskapsinriktat än vad man uppfattar att den offentliga skolan har varit. De söker skolor med mer studiedisciplin än vad den offentliga skolan har haft eller har ansetts ha. Någonstans, , har ni ett rätt stort ansvar för att människor väljer bort den kommunala skolan. Jag skulle önska att vi hade en situation där föräldrar inte behövde välja bort den kommunala skolan. Det får gärna finnas många friskolor för mig, men det ska vara så att man väljer till något och inte från något, men det är den situationen vi har. Den diskussionen orkar ni inte föra eftersom den blir en sådan svidande vidräkning med er skolpolitik. Ni väljer att skjuta in er på friskolorna och att de ska stoppas och begränsas och regleras och förbjudas. De ska smutskastas och misstänkliggöras. Det väljer ni att fokusera på. Jag har varit tydlig. Avarter vare sig det är i kommunala skolor eller i friskolor ska stävjas. Det är ett antal förslag på gång från regeringen på det området. Man ska till exempel kunna dra in ett tillstånd med varsel och det blir nya regler när det gäller skolor med konfessionell inriktning, för att ta ett par exempel. I grunden handlar det här om vilken grundläggande syn man har på friskolor och på valfrihet. En aspekt, herr talman, som tar upp i sin interpellation är likvärdighet när det gäller barn med särskilda behov. Precis som jag försöker reda ut i mitt interpellationssvar och som vi har belyst i replikskiftet beskylls ibland friskolor för att inte ta emot elever med stora svårigheter, och så säger man att det är fel på friskolorna. Sanningen är att friskolor inte har rätt att få ersättning från kommunerna för elever med särskilda behov. Hade de det skulle det bli likvärdigt. Om en friskola vill ta emot en elev med särskilda behov och har rätt till samma ersättning som om eleven hade gått i en skola blir det likvärdigt. Då har man valfrihet för funktionshindrade elever. Är ni beredda att tillsammans med oss ta steget att ge friskolorna den rättigheten? 55 (): Vi tycker att det ska vara lika villkor. Det ska gälla allt. Det måste vi självklart se över. Jag kan mycket väl tänka mig att det kan vara en lösning, men då ska det gälla alla områden. Jag kan bara konstatera att har retirerat. Han har fortfarande inte svarat på varför han inte längre har den åsikten han har i . går det till den åsikt som anförde det var en uppslitande strid mot ditt uttalande i , nämligen att det inte alls var så här det var tänkt. Det skulle vara lättare för friskolor. Det skulle inte alls vara så som sade, att det skulle vara likvärdiga villkor och att det faktiskt fanns skyldigheter som de kommunala skolorna har och som de fristående inte har. Det anförde du själv i . Det är bara att konstatera att det är trist att i så fall har vunnit detta. Det känns hårt att säga det, men där står vi mer på din sida. När det gäller frågan om Waldorf hade du hört att jag har svarat om du hade lyssnat, . Den frågan skulle du nog ställa till skolministern. Ni har inte riktigt samma uppfattning där. Friskolor har kommit för att stanna. Det är avarterna vi diskuterar. Jag säger det igen: Vi tycker inte att det är rimligt att Plymouthbröderna får starta en skola. Vi tycker inte att det är rimligt att man delar ut 40 miljoner till aktieägarna man tjänar betydligt mer, men det är vad man delar ut. När det gäller kommunala skolor kontra friskolor är jag övertygad om att det är generösa regler och svartmålningen som vi var inne på tidigare som ligger bakom. Skolministern anförde dessutom som exempel. Något oerhört viktigt som skiljer från är att man i inte har använt skolan som ett politiskt slagträ. 56 Utbildningsminister (): Det beror på att Socialdemokraterna i hoppade över -68. Det är den stora skillnaden. Socialdemokraterna i kom att vrida sin utbildningspolitik kraftigt åt vänster. Där sprattlar man fortfarande med en kravlös skola, en skola utan studiedisciplin där lärarnas status är låg och där eleverna bestämmer och styr. I verkligen är det ofta på många skolor de bråkigaste eleverna som sätter tonen. Den vägen valde aldrig Socialdemokraterna i . Därför har man i varit, och är fortfarande, enig om en skolpolitik av ungefär det snitt som vi nu försöker introducera i . Det är orsaken till att man har stor enighet i , en konsensus om man så vill, som jag tycker har varit hälsosam. De finska Socialdemokraterna hoppade vänstervåg. Det har varit till mycket stor glädje för . säger att det är en spricka mellan regeringens partier om inställningen till detta. Det är bara trams. Vi är fullständigt överens. Det ska vara likvärdiga regler för friskolor och kommunala skolor. I en del fall kommer det att betyda att friskolor får lyda under de regler som gäller för kommunala skolor, i andra fall kommer det att betyda att vi i den nya skollagen tar bort regler som har gällt för kommunala skolor. I en del fall blir det färre regler än för kommunala skolor, i andra fall måste friskolor till exempel lyda under regeln om behörighetskrav som man inte har behövt göra. Det ska vara likvärdiga regler. Regeringen är fullständigt enig. Det var ju ett intressant replikskifte om Waldorfskolorna som inte fick något svar från . När vi nu inför obligatoriska nationella prov i årskurs 3 är regeringen överens om att det också ska gälla . Regeringens partier är helt överens om den uppfattningen. Jag uppfattar däremot att det på den punkten ska vara en massa undantag från er sida. Då är det inte likvärdigt längre. Det är inte så konsekvent när det kommer till kritan. Men från vår sida ska det vara likvärdiga villkor. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2007/08:286 om helhetssyn i utvecklingspolitiken 57 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att ta några initiativ till att få en större helhetssyn i regeringens förhållningssätt till situationen i och . Jag vill börja med att tacka för att hon tar upp betydelsen av en helhetssyn med hänvisning till regeringens politik för global utveckling, PGU. Jag vill också understryka att jag välkomnar alla tillfällen till diskussion och kritisk granskning av vår utvecklingspolitik. Grunden för en framgångsrik samstämmighet i PGU är att vi tillsammans identifierar skärningspunkter mellan olika politikområden. Skärningspunkterna är viktiga för möjligheten att främja och ta till vara synergier som kan förbättra situationen för fattiga människor, utsatta kvinnor, män och barn i utvecklingsländerna. De hjälper oss också att identifiera och lösa eventuella intresse- och målkonflikter mellan olika delar av regeringens politik. vill med de konkreta fallen och peka på vad hon anser vara en motsättning mellan helhetssynen i PGU å ena sidan och vår migrationspolitik å den andra. Hon framhåller att vi erkänner betydelsen av remitteringar och handel för utvecklingen i flyktingarnas hemländer. Hur kan vi skicka tillbaka personer som skulle kunna fortsätta att bistå människor i sina hemländer genom remitteringar och dessutom bli länkar för ett utvidgat handelsutbyte? För mig innebär en helhetssyn på situationen i ett utvecklingsland, med utgångspunkt i det övergripande målet för PGU, att vi genom beslut och insatser inom olika politikområden, inte bara biståndet, medverkar till att främja en rättvis och hållbar global utveckling. Därmed förbättras fattiga och utsatta människors förutsättningar att trygga sin försörjning och höja sin livskvalitet. Det handlar om att bidra till minskad fattigdom med hänsyn tagen till fattigdomens olika dimensioner, bland annat genom främjande av sysselsättning och handel, ökad respekt för mänskliga rättigheter, stärkta demokratiska processer och system, främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling, förbättrad miljö samt säkerhet. Människor söker sig till bland annat från utvecklingsländer, inklusive länder i en konflikt- eller postkonfliktsituation, av en mängd olika skäl, på olika vägar och med olika syften. Det är orimligt att ha som grundregel att alla ska få stanna i , även om vi därmed skulle bidra till att avlasta försörjningsbördan på regeringar i bland annat och . Det är inte heller ett hållbart argument att människor som bosätter sig i ska få stanna för att de genom remitteringar och på andra sätt kan bidra till utvecklingen i sina hemländer. Den för en generös flyktingpolitik. har vi en reglerad invandring. För att svensk flyktingpolitik ska kunna vara human och generös, men även trovärdig och hållbar, måste personer som efter en rättssäker prövning inte anses vara skyddsbehövande återvända till sina hemländer. Jag vill dessutom uppmärksamma på den förordning som trädde i kraft . Den underlättar genom individuellt ekonomiskt stöd återetableringen av asylsökande från länder som genomgått eller genomgår konflikter, just med hänvisning till att dessa länder kan ha svårt att stödja sina återvändande medborgare. Regeringens arbete med inriktning på sambanden mellan migration och utveckling, som för övrigt är ett av våra fokusområden för samstämmighetspolitiken, handlar i grunden om två saker som har betydelse för den fråga ställer. För det första vill vi med vår utvecklingspolitik medverka till att individens och familjens beslut att migrera blir ett frivilligt val, inte en sista utväg för att klara försörjningen eller komma undan förtryck. För det andra behövs åtgärder för att främja utvecklingseffekterna av den migration som faktiskt sker från länder som och till bland annat . Det gäller då inte bara flyktingar utan människor som lämnar sina länder, tillfälligt eller permanent, av andra skäl. Utvecklingssamarbetet är och kommer att vara ett viktigt redskap för att främja utveckling och medverka till stabilitet i länder som och . är det största mottagarlandet av svenskt bistånd i : ca . Målet är långsiktig fattigdomsbekämpning med fokus på demokrati, mänskliga rättigheter, kvinnors situation samt utbildning. Svenskt engagemang omfattar också militär närvaro i norra i syfte att främja säkerhet och stabilitet, som i sin tur är en förutsättning för återuppbyggnad och utveckling. Vad gäller har givit humanitärt stöd sedan . , då återuppbyggnadsstödet inleddes, har bidragit med i bistånd inklusive humanitärt stöd, främst till områdena demokrati, mänskliga rättigheter och infrastruktur. Dessutom har skrivit av av svenska fordringar på . Jag vill slutligen understryka att jag delar oro vad gäller den svåra situation som råder i och . Jag försäkrar att regeringen kommer att fortsätta att arbeta med utgångspunkt i en helhetssyn på situationen i de båda länderna. 58 (): Jag vill börja med att tacka biståndsministern för svaret, i synnerhet för den försäkran som ges att regeringen ska arbeta med utgångspunkt i en helhetssyn på situationen i de båda länderna. Jag och biståndsministern har talat om behovet av att ha en helhetssyn på utvecklingspolitiken, inte bara biståndspolitiken utan snarare hela den svenska politiken för en global utveckling. Jag tror att vi är väldigt överens om att helhet är viktigt, även om vi inte alltid är överens om varifrån pengarna ska tas. Jag menar att varje politikområde ska beakta politiken för global utveckling och inom sin egen budgetram prioritera så att utrymme finns. Jag befarar att vi får en allt större förskjutning av medel från biståndsramen till andra politikområden. Men är det inte budgetdebatt, så jag låter den frågan bero . Anledningen till att jag skrev just den här interpellationen är naturligtvis det allt sämre läget i . ordnade den moderate ledamoten i det tvärpolitiska flyktingnätverket ett morgonmöte om landinformation och bjöd in . Universitets avdelning för freds- och konfliktforskning betecknade och som länder i krig. var det bara fem länder som var i krig, enligt deras definition, men i oerhört många fler råder det väpnad konflikt. Skillnaden är om man når upp till över 1 000 döda i direkta stridigheter eller ej, om jag förstått saken rätt. gick om när det gäller döda i direkta stridigheter. var det över 4 000 som dog på det sättet i . Som biståndsministern sade skickar vi trupp till . Vi skickar också bistånd, och här boende afghaner skickar pengar till sina anhöriga och bidrar på så sätt till fattigdomsbekämpningen i hemlandet. har ett dokumenterat gott rykte, inte bara i utan även utomlands. Den svenska truppen är där för att skydda civilbefolkning, upprätthålla säkerhet men också skydda hjälparbetarna. Om det inte var krig eller väpnad konflikt i skulle vi knappast skicka dit trupper, än mindre diskutera en utökning. Till skickar vi också pengar. Många av dem som tidigare bodde i har återvänt till efter att störtades och är nu med och bygger upp sitt land igen. Vår utvecklingspolitik bygger på fattigdomsbekämpning. Minskad fattigdom är en av förutsättningarna för att nå fred i många länder. Rekryteringsunderlaget till väpnade grupper blir mindre när människor kan försörja sig, har utbildning, förstår sig på demokratiska spelregler, jämställdhet, etcetera. bor många afghaner i . De arbetar, betalar skatt, men har de fått avslagsbeslut och ska skickas tillbaka. Det innebär att förutsättningarna för fattigdomsbekämpning minskar och att de vid återvändandet snarare blir en ekonomisk belastning för sitt land och familjen. Landet är redan hårt drabbat av arbetslöshet. Familjer som kanske har fått hjälp till sin försörjning genom remitteringar ska i stället försörja den som kommer tillbaka. Jag talar, som biståndsministern säkert förstår, om de flyktingar som kom under den tidigare utlänningslagens tid och som fick sina ärenden prövade enligt den lag som vi alla ansåg inte var rättssäker. är lagstiftningen bättre. Därför faller argumentet att vi inte kan ha som grundregel att alla som kommer hit ska få stanna i utan att de som har fått en rättssäker prövning ska återvända när det gäller den här gruppen. Jag menar att prövningen inte var säker då när de kom och att det därför klart och tydligt råder en motsättning i den svenska politiken för global utveckling när det gäller migrationspolitiken. Det är inte biståndsministerns fel naturligtvis. Jag ser att min talartid tar slut. Jag kanske kan få höra om biståndsministern kan utveckla resonemanget lite ytterligare på den punkten. 59 Statsrådet (): Som jag sade välkomnar jag att vi har den här diskussionen. Jag kan dock känna att en del av de frågor som vill diskutera som handlar om afghaner boende i som har fått ett avvisningsbesked snarare ska hanteras av statsrådet . Han ansvarar för detta i regeringen och har också ett ansvar för en samstämmighetspolitik.