prot · GW0913 · 2008-10-15 00:00:00 — Jag har varit verksam här i regionen som kommunalpolitiker . Man har fattat beslut om många investeringar där rödgröna koalitioner i gång på gång har spruckit på grund av att man till exempel ska bygga kringfartsleder runt . finns det ett par sådana projekt på gång som verkligen behövs. Det är förbifarter runt våra storstäder och . Det handlar också om E 22 i . Socialdemokraterna, som själva inte klarade av att bygga dessa, kräver nu att vi ska göra det fort. Själva gjorde de det aldrig, men när det kommer till bord föreställer jag mig att det finns ett samförstånd mellan alliansen och Socialdemokraterna. Då är det så att det inte kommer att hinna bli någon spade i jorden vare sig för Förbifart , älvförbindelsen i eller för en komplett motorväg, E 22, genom före valdagen 2010. I verkligheten är det den regering som sitter efter valet som avgör om dessa projekt fullföljs eller inte. Därför måste jag fråga , och jag tror att många människor i dessa regioner nu lyssnar på svaret: Kommer att acceptera att de här projekten fullföljs? 81 () replik: Jag lovar att det kommer att bli ett samlat besked om hur vi ska hantera infrastrukturfrågorna före valet. behöver alltså inte vara orolig för detta. Men om man tittar på hur det ser ut i just nu när det gäller efterfrågan på infrastruktur ser man att det är en enorm ökad efterfrågan på just spårtrafik där inte samhället kan leverera det folk vill ha. Det är för få spår. Det är för trångt på . Det är tåg som inte går tillräckligt snabbt. Det behövs satsningar just där det är en enorm underkapacitet, och det är på järnvägen. Ta som exempel. Tänk om man inte hade byggt en enda ny väg i . Det hade sett lite annorlunda ut då. Men så är det om man tittar söderifrån mot . Det är lika många spår som 1872. Då gick det 10 tåg . går det 600 tåg . satsar man, bland annat tack vare , på att bygga ytterligare två spår. När de är klara är det redan för lite, är bedömningen. Det behövs en enorm satsning på spårtrafik i . När vi hade ett rödgrönt samarbete satsade vi dubbelt på järnvägen om vi hade satsat en del på väg. Det var den fördelning vi gjorde då. gör ni tvärtom, eller ännu värre. Det är vägarna som får den stora delen av kakan och inte minst just motorvägar i storstadsområdena. Där det bor mycket människor borde det rimligen gå att hitta andra lösningar så att de som bor ute på landet och verkligen behöver bilen också får fortsätta använda sig av den. Vi som bor inne i städerna behöver minska användningen av bil för att det utrymmet ska finnas, och då är det järnvägs- och spårsatsningar som framför allt behövs och efterfrågas. 82 Utbildningsminister () replik: pratar om allt annat än det jag frågade om. i har den här regeringen gett klartecken till. Vi är överens om det, och det är bra, men det problemet är på väg att lösas. Så säger till mig att jag inte behöver vara orolig, för det kommer att komma ett besked. Men jag är väl inte orolig för om det kommer att komma ett besked. Jag är orolig för innehållet i det beskedet. Tänk om det blir som säger, att vi ska stoppa vägutbyggnader i . Du pratar om storstäderna. Ja, Förbifart och älvförbindelsen i råkar vara de största projekten, men ni vill även stoppa förbifarten i , och ni vill stoppa förbifarten i . Ni vill stoppa varje infrastrukturprojekt där bilar kan åka över huvud taget med undantag för en väg i som ni accepterar. Det är faktiskt så dessutom, , att två tredjedelar av all kollektivtrafik går på väg bussar och så vidare. Vägar är alltså centrala även för kollektivtrafiken. Men det intressanta är: Kommer ni att stoppa dessa byggnationer? Det är det som står i er motion. Kommer ni att stoppa det i en eventuell framtida regering? Det är de beskeden människor längtar efter att få höra. 83 () replik: Jag upprepar: Det kommer att ges svar på detta. behöver inte vara orolig för om det kommer svar eller inte. För att vara tydlig så stöder vägsatsningar som handlar om att öka säkerheten i vägnätet. Vi stöder satsningar som handlar om att se till att de vägar som finns är bra. Det kommer vi att fortsätta stödja. Däremot är vi mycket tveksamma till att man i det här läget ska satsa pengar på att bygga nya motorvägar i storstadsområdena, när vi ser att det är efterfrågan på spårtrafik som växer enormt . Det finns inte plats att köra gods på järnväg; därför måste man ha så många långtradare ute på vägarna. Det är både ett säkerhetsproblem och ett miljöproblem att man inte kan köra godset på järnväg i stället, eftersom det har byggts för lite spår. Vi behöver den här satsningen . De infrastruktursatsningar som görs är de vi ska leva med . Satsar vi fel, ja, då får vi också en större miljöpåverkan. Satsar vi rätt kan vi göra oss mindre beroende av fossil energi och i stället satsa på det som är mest smart och effektivt för framtiden. Partiledardebatten var härmed avslutad. 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2008/09:42 till /09:46 till skatteutskottet /09:49 till finansutskottet Framställningar 2008/09:RRS3 till /09:RRS6 till miljö- och jordbruksutskottet Redogörelser /09:RRS2 till kulturutskottet /09:RRS4 till försvarsutskottet Motioner 2008/09:Fi1 till finansutskottet /09:Ju9 till justitieutskottet /09:K1 och K2 till /09:T1 och T2 till trafikutskottet /09:C2 till civilutskottet /09:A7 och A8 till arbetsmarknadsutskottet EU-dokument KOM(2008)616 till näringsutskottet Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till i väntan på att deltagarna i den inledande delen av den allmänpolitiska debatten skulle infinna sig i kammaren. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till i väntan på att deltagarna i den inledande delen av den allmänpolitiska debatten skulle infinna sig i kammaren. 3 § Allmänpolitisk debatt Finansmarknad och statliga bolag 84 (): Jag tänkte använda mina minuter åt den oro som vi ser på finansmarknaden i vårt land och i . Men naturligtvis ser vi också att den är världsomspännande. Mycket pekar också på signaler som vi har uppfattat att den har haft sin grund i de amerikanska finansiella systemen. Jag tycker att detta väcker en tanke . Det ger oss en klar och tydlig signal om hur sårbar man är som enskild nation för vad de finansiella strukturerna kan sätta i rörelse på det sätt som har skett . Inte minst Europeiska unionen är naturligtvis ett väldigt viktigt instrument för att kunna hantera sådana här viktiga kriser. Vi har i olika sammanhang sett att svenska folket inte i total enighet älskar Europeiska unionen. Många kanske till och med vill stänga sig utanför den. Jag tycker att det som har hänt är en viktig signal om att oavsett hur vi agerar och oavsett vilka regler som vi har i vårt land spiller dessa oroligheter över till vårt land på ett sätt som gör att detta manar till eftertanke när det gäller hur vi bygger vårt skydd . Det som har hänt i Europeiska unionen, då de ledande länderna har satt sig ned och sagt att man måste ha ett gemensamt regelverk för att hantera detta, är alldeles utmärkt. Det är bra att den har följt efter i fråga om detta och är beredd att gå in och justera reglerna i vårt land så att vi kan se till att skydda vår finansiella sektor på ett rimligt sätt i detta läge. Där finns det fullt stöd från det socialdemokratiska partiet. I sådana här situationer tycker jag att det är viktigt att vi uppvisar politisk enighet det är faktiskt landets väl och ve som vi värnar om och ser till att de strukturer som är beroende av denna marknad kan fungera. Det handlar om företagsinvesteringar, och man måste se till att det finns krediter för landets olika delar. Ytterst handlar det naturligtvis om sysselsättning och jobb åt vanligt folk. Detta är väldigt viktigt att slå vakt om. Jag tycker att regeringen har varit för rigid genom att hålla detta helt för sig själv. Vi skulle ha kunnat ha en bredare dialog över partigränser och över blockgränser. Men det har blivit något bättre . Jag ser också i undersökningar att svenska folket tycker att man faktiskt ska hjälpas åt i de politiska systemen i sådana sammanhang. Det är även en indikation på att det bör vara på det sättet . har jag noterat att landets finansminister har sagt att det finns en girighet bakom detta, inte minst i andra länder. Vi har sett vilka fantasisummor som delas ut i bonusar och dylika gratifikationer till dem som har jobbat inom dessa marknader inom den finansiella sektorn. Men vi ser också hur det har fungerat i det svenska samhället. Bonussystemen inom dessa marknader har eskalerat . De har fungerat som något slags backventiler. När vinsten har ökat har bonusarna följt med. Men om vinsten minskar och om aktiviteten minskar i en positiv riktning så inte följer systemen med ned, utan de sitter kvar. Jag såg att den engelske premiärministern hade villkorat en del i fråga om bonussystemen. Om staten och skattebetalarna ska gå in på dessa marknader och vara med och rädda dessa institutioner man kan säga att marknaderna till viss del har havererat får också de största företrädarna för dessa vara beredda att minska sina egna anspråk. Jag har en fråga till . Vi är inte där än i . Vi vet inte var detta hamnar. Skulle det vara tänkbart för att sätta det trycket på dessa företrädare här i ? Vi vet nämligen att detta sticker i ögonen på vanliga människor som har placerat pengar i fonder och ser hur deras kapital sjunker ihop medan företrädarna förblir skadefria när det gäller de ersättningar som de tar ut. Skulle kunna tänka sig en sådan åtgärd här i ? Det skulle vara intressant att få svar på. Vi vet som sagt var inte vart detta tar vägen. Baksidan av den finansiella krisen är att vi vet att det blir mindre aktivitet och mindre investeringar. Detta spiller ned på vår nationella marknad, inte minst arbetsmarknaden i sig. Där kan vi inte förlita oss på att EU tar tag i frågan hur vi ska lösa detta när varsel också kommer. Här står regeringen med sitt fulla ansvar när det gäller vilka åtgärder som man ska vidta när varslen kommer som en effekt av lågkonjunkturen men naturligtvis också som en effekt av det som startade oron i den finansiella sektorn. Där tycker jag att vi har sett för lite så här långt just i den delen. Men det är naturligtvis också ett delansvar för en finansmarknadsminister vad som händer när finansmarknaden så att säga släpper sitt grepp och sitt ansvar, vilket håller på att hända. Det får följder för samhället i övrigt också. Det är klart att regeringen också där måste vara beredd att göra insatser. 85 () replik: Skattepolitiken är en väsentlig del av den debatt som vi för . Jag kan trots detta konstatera att när vi diskuterar skatter är det få socialdemokrater som deltar i debatten. hade vi en livlig debatt som innebar 142 inlägg. är det två personer anmälda i den debatten. Båda kommer från allianspartierna. Det är intressant att höra hur en gammal före detta finanshandelsminister ser på detta. Har Socialdemokraterna insett att alliansregeringen har gjort ett bra arbete så att de inte behöver föra den här debatten, eller har Socialdemokraterna direkt kapitulerat från den skattepolitiska debatten? 86 () replik: Om man lyssnade på partiledardebatten, vilket jag gjorde, och jag tror att även gjorde det, kan man väl säga att det inte var någon som kapitulerade i skattedebatten. Den var ganska intensiv. Skatter är viktiga. Det pekar vi också på i vår stora budgetmotion där vi tar upp detta. Vi har där accepterat de två första jobbskatteavdragen, men vi accepterar inte det tredje därför att vi har andra ambitioner för välfärden. Man kan inte säga både att man ska ha lägre skatter och mer välfärd. Då går inte ekonomin ihop. Säger man att man tycker att systemen är för dåliga att sjukförsäkringen är för svag och a-kassan för dålig ska man också finansiera detta. Vi står upp för en ekonomi som är i balans och ser till att vi också ger stadga i ekonomin. Jag kommer aldrig att tveka en millimeter i fråga om att man ska ha ordning på detta. Lovar man mer utgifter ska man också stå upp för att man tar in mer inkomster. Därför säger vi nej till det tredje jobbskatteavdraget. När oron och inte minst varslen kommer är det viktigt att vi ger en signal till de människor som drabbas att de ska känna sig trygga i det svenska samhället. Det gör de med vårt förslag. 87 () replik: Trots allt är det också en signal att man inte deltar i den sakpolitiska debatten om skatter när det finns ett sådant utrymme här i kammaren. Jag kan konstatera att har 180 000 människor gått från utanförskap till arbete. Statsbudgeten visar överskott, och det finns ett reformutrymme i storleksordningen 32 miljarder. Alliansregeringen har alltså visat ett stort ansvar på detta område. ska jag till försvar säga att jag tycker att det var en ödmjuk och bra framtoning i hans anförande som kanske öppnade en del dörrar för diskussion. Trots det är signalen från Socialdemokraterna rätt tydlig när man inte deltar i den skattepolitiska debatten i kammaren. 88 () replik: Signalen från mig till dig, , är att du har hamnat i ett gäng där man bara tror på skattesänkningar. Du har följt med i det där. har vi haft många andra balanserade resonemang om bland annat skatter. Kom ihåg att det under den förra högkonjunkturen faktiskt blev fler jobb! Då fanns det inga jobbskatteavdrag som , och vi behövde inte ge oss på a-kassan och sjukförsäkringssystemet. Marknaden fungerade ändå. Jobben kom därför att högkonjunkturen kom. Skattesänkning i en högkonjunktur var ju medicinen för fler jobb. Också när varslen nu kommer hos är medicinen skattesänkning till dem som redan är i jobb. På vilket sätt hjälper det dem som förlorar jobbet att de som är kvar på får lägre skatt? Det är fel politik, . Skattepolitik är viktigt. Men använd inte den som medicin för alla åkommor i det svenska samhället, för då blir det i slutändan en stor besvikelse! Det är jag övertygad om. 89 () replik: Först vill jag tacka för ett åtminstone inledningsvis väldigt bra anförande om det internationella samarbetet. Det gäller också hans eloge till alliansregeringen. Vad politiken i finansmarknadsfrågor kan bistå med är långsiktighet och förutsägbarhet. Det är vårt viktigaste budskap. Syftet med det finanspolitiska ramverket är just detta. Jag skulle vilja passa på att fråga om Socialdemokraternas syn på utgiftstaken. sade i partiledardebatten: Högre utgifter behöver högre inkomster. Syftet med utgiftstak är just att det hela ska vara långsiktigt och att det ska innebära en budgetrestriktion. Nya utgifter ska inrymmas under beslutade tak. Vilken budgetrestriktion innebär det då, som jag upplever att Socialdemokraterna gör i sin budget, att först bestämma hur stora utgifterna ska vara och att sedan fastställa utgiftstaken? Vilka signaler skickar det till finansmarknaden, företagen och hushållen i dessa tider av finansiell oro? 90 () replik: Det är verkligen en märklig debatt. Både partiledare och har ju i den här diskussionen helt varit ute i periferin. Budgettak sätts utifrån vad kammaren röstar om. När vi lägger fram ett budgetförslag förutsätter det, om förslaget går igenom, att det finns en majoritet i kammaren för vad som är budgettak. Sedan harmoniseras det utifrån överskottsmålet. Det är det som budgetlagen, överskottsmålet och så vidare beskriver. De olika delarna i vår budgetmotion håller ihop. Du kan inte, , säga att alliansregeringen lägger fast ett budgettak framöver. Om det blev regeringsskifte skulle det betyda att vi var bundna av ert budgettak innan vi kunde göra vårt eget budgettak och vår egen ekonomi. Det där faller på sin egen orimlighet. Ni har kört in på ett snedspår i hela den diskussionen. Vi lägger fram en motion utifrån att den får stöd av en majoritet i kammaren. Då har vi ett budgettak och har därmed de finansiella strukturerna i ordning exakt som budgetlagen föreskriver. Blanda inte ihop korten! Det är vad ni har gjort. 91 () replik: Jag har talat med dem som var med om att göra det här, till exempel . Budgettak är inte juridiskt bindande, så jag kan inte anklaga Socialdemokraterna för att bryta mot budgettak. Men de följer inte intentionen med budgetlagen och med budgettaken. Tanken var att det skulle vara en utgiftsrestriktion både för den sittande regeringen och för oppositionen. När allianspartierna var i opposition följde vi de regelverken. Det är en intressant fråga som själv lyfter fram. Ja, men vilken signal ger det till marknaden om nu och Socialdemokraterna inte bara pratat om att samarbeta utan också, mitt i all finansiell oro, gjort ett stort nummer av en historisk höjning av utgiftstaken? Normalt sett har de kanske höjts med 3040 miljarder. Socialdemokraterna föreslår nu att de höjs med 60 miljarder med tekniska justeringar; 70 miljarder realt. Vad är det för signal? 92 () replik: När ni var i opposition du, , sitter med i finansutskottet, och jag har varit ordförande där lade ni fram motioner med andra inkomster, andra utgifter och andra budgettak. Det är inget fel gentemot vad som gäller. Ni gjorde det under förutsättning att det skulle bli en majoritet i för era förslag. Vi har inte stort hopp om att vår motion går igenom; så ser det tyvärr ut. Men när er budget klubbats i finansutskottet och när den tas här i kammaren har vi en budgettaksrestriktion som gäller under budgetåret. Då kan inte vi i finansutskottet väcka nya frågor som innebär att detta budgettak spräcks, för då handlar vi fel i förhållande till intentionerna med budgettaket. och till och med kanslichefen kommer då att säga att det inte går med tanke på budgettaket. Vi driver nu en alternativ politik som, om den skulle vinna här, är vad som gäller. Då kommer man att förhålla sig till det budgettaket. Det är det som är skillnaden. Ni kan inte diktera villkoren för hur vi ska lägga fram vår motion. Det är det som är skillnaden, och det är det som är feluppfattningen i frågan. 93 PER () replik: Jag går inte in på diskussionen om utgiftstak utan inleder med att säga att jag håller med om hur viktigt det är med samarbetet i EU och att vi gemensamt tar fram ett regelverk för de här sakerna. Min fråga blir därför: Är det inte lite svårt när era samarbetspartner så att säga är så pass kritiskt inställda till EU? En är ju direkt motståndare till EU, och en är möjligen lite ljumt positiv numera. En annan sak som tog upp och som är viktig är detta med bonusar. Jag tycker att det är en självklarhet att vi om vi går in med skattebetalarnas pengar också, liksom man gjort i en del andra länder till exempel i ska ha tydliga krav. Det ska inte förekomma några excesser när det gäller bonusar framför allt inte bonusar som gynnar kortsiktigt risktagande, möjligen sådana som gynnar långsiktighet och stabilitet. 94 () replik: EU-samarbetet är viktigt. Som ett direkt svar på Per Bills fråga kan jag säga att jag har varit med om att samarbeta med både och med de diskussioner som då var. hanterade vi EU-frågor. Jag tror inte att man kan peka på att var svagt i EU-frågor . En sak är att ha en långsiktig inställning till EU. En annan sak är att vara konstruktiv i närtid, vilket jag upplevt att och faktiskt också har varit i aktuella frågor i EU; det har inte varit några bekymmer. Jag har också sett att har gjort en ganska positiv resa i sammanhanget, så där ser jag inte något problem. Vidare tycker jag att det i utrikespolitiken, som detta med EU ändå är, är väldigt viktigt att kunna ha ett långsiktigt samarbete över blockgränsen kring hur ska hävda sig på en internationell marknad. Inte minst viktigt är detta sett till finansmarknaden. Vi vet ju att pengar med sekundhastighet snurrar runt hela jorden. Det spelar ingen roll vad vi här krampaktigt håller fast vid om det är en utsatt situation. Jag tar tacksamt emot att Per håller med mig om bonusarna. Där har vi alltså precis samma uppfattning. 95 PER () replik: Jag tror att det trots allt kommer att vara lite skillnad när det gäller att på finansministerposten ha eller som förhandlare i EU; det är jag ganska övertygad om. Men låt oss återgå till det som vi är överens om, nämligen bonusarna. Det blir viktigt för oss dels att när det och det blir väldigt snart kommer en proposition till se till att det finns tydliga regler om att de pengar som skattebetalarna eventuellt ska ställa upp med används till att skapa stabilitet i systemet, dels att risken inte finns att det blir en övergång till någon typ av bonussystem som vi inte vill se. har jag i jobbat just med att få de statliga bolagen att föregå med gott exempel och med att man ska ta bort bonusarna i de företagen. Tyvärr har jag ännu inte riktigt lyckats med detta. Kanske kan vi gemensamt göra någonting också åt det. 96 () replik: Nej, i den senaste frågan kan man säga att Per inte har lyckats. Det genomfördes ju lättnader när det gäller bonusar i statliga företag. Sanningen att säga var det väl det som alliansregeringen startade den här mandatperioden med. Om jag inte är helt fel ute var det till och med som var ute i just den frågan, så där har Per mer jobb att göra; det kan jag säga. Jag kan hålla med om att det är skillnad mellan och den nuvarande finansministern. Vad den skillnaden exakt består i kan vi ägna en lång diskussion åt. Det är intressant att kritisera vårt samarbete på olika sätt just . Men jag kan inte peka på att vårt samarbete med när vi var i regeringsställning på något sätt ställt till det i just EU-frågorna. var skarpt och hade ett väldigt lyckat ordförandeskap under socialdemokratisk ledning. Att det var framgångsrikt var allmänt omvittnat. Jag tror därför att det är ett snedspår att ge sig in på att säga att vi var svaga på den punkten. Det håller jag alltså inte med om. 97 (): Tusen personer äger lika mycket som de två och en halv miljarder fattigaste i världen . av de rikaste äger lika mycket som hälften av jordens befolkning. Ökade ekonomiska klyftor har vi tyvärr sett även här i . Det är en politik som gynnar en spekulationsekonomi. Jag tycker att det här är värt att ha med när vi diskuterar konsekvenserna av nyliberalismens verkningar i den så kallade finanskrisen. Alldeles kunde vi höra regeringens ord om att staten inte är någon bra ägare och inte någon utvecklande ägare heller. De statliga bolagen måste säljas. Men är det stater som måste gå in och rädda den lovordade marknaden. Men regeringen har tyvärr inte tänkt om utan biter sig fast i sina nyliberala doktriner och planerar att gå vidare med utförsäljningarna som om ingenting hade hänt, bara det har lugnat ned sig lite. skriver i Flamman om finanskraschen. Han skriver att det är svårt att rädda någon som försöker använda själva räddningsaktionen till att gynna sig själv. Jag tycker att det är en väldigt talande och väldigt tydlig beskrivning av själva nyliberalismens ideologi. Finanskraschen handlar om grundläggande fel i det ekonomiska systemet som har förvärrats av marknadsfundamentalism och nyliberal ekonomisk politik. Spekulationsekonomin är osund och dyrbar, dyrbar inte enbart för det som sker utan också för att det leder till att långsiktiga nödvändiga investeringar riskerar att utebli. Borgerliga ekonomer brukar gärna kalla finansmarknaden för smörjmedel där man kortsiktigt kan tjäna mycket pengar. Kortsiktig spekulation blir lönsammare, i alla fall för dem som spekulerar. Det är den här doktrinen som har varit gällande och som gärna framställs som att man skulle kunna skilja ekonomin från politik. skriver i att de som tror att det finns en ren ekonomi är precis de gynnade som fört det finansiella systemet farligt nära en härdsmälta. är deras tid över. väntar en era av politisk ekonomi. Jag tycker att det bara är att instämma i Elmbrants skrift. Men marknadens jakt på kortsiktig vinstmaximering har lett till att långsiktiga hållbara investeringar uteblir. Girigheten hos de styrande är en logisk följd av kortsiktigheten i systemet.