prot · GV0973 · 2008-03-05 00:00:00 — Det är föredömligt och något som kommer att spridas till andra branscher. Det är oerhört positivt att man på frivillig väg försöker komma till rätta med oseriösa aktörer. Hela branschen, i det här fallet byggbranschen, har att vinna på detta då utnyttjandet av svart arbetskraft snedvrider konkurrensen inom branschen och riskerar att slå ut seriösa företagare och, än mer, underminerar känslan av att vi kan känna tillit till varandra i samhället. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §.) 16 § Säkerheten vid vattenkraftsdammar Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2007/08:FöU5 Säkerheten vid vattenkraftsdammar (framst. 2007/08:RRS5). 113 (): debatterar vi försvarsutskottets betänkande Säkerheten vid vattenkraftsdammar. har i många hänseenden en unik kunskap och kompetens vad gäller drift och skötsel av vattenkraftsdammar. Det är inte så konstigt med tanke på att vi producerat elenergi genom de svenska vattenkraftverken, stora som små. har granskat de statliga insatserna för dammsäkerheten. Vi anser att revisionen i sin rapport pekat på många allvarliga brister i säkerheten bland annat vad gäller tillsyn, svag statlig egenkontroll och kompetens. I senaste numret av beskrivs bland annat risken med extrema flöden kopplad till de hotande klimatförändringarna. Höga vattenflöden kan innebära att jord och träd sugs med av de framrusande vattnen. Stora mängder drivgods kan med andra ord innebära ett stort hot mot dammarnas säkerhet. har lämnat förslag på en översyn av de statliga insatserna för dammsäkerheten i avsikt att pröva om nuvarande system för dammsäkerhet svarar mot de krav på säkerhet som samhället ställer . Dagens system vilar i hög grad på att dammägarna själva preciserar nivån på och omfattningen av säkerhetsarbetet. Vi anser att översynen också bör pröva samhällets behov av att tydligare reglera dammägarnas egenkontroll samt pröva tillsynens omfattning, organisation och kompetenskrav. Översynen bör även ge svar på hur tillsynen ska finansieras. Visserligen har regeringen gett ett uppdrag, men vi anser inte att detta är tillräckligt. En brist i uppdraget till är att regeringen inte preciserat kraven på dammsäkerhet. Detta menar vi gör översynen tandlös. Vi anser att bör begära att regeringen låter göra en bredare översyn, och vi vill att den översynen återrapporteras till . Vi anser också att dammsäkerheten måste ses i ett större perspektiv, där varje enskilt objekt borde ingå i en större nationell översyn. Kritisk infrastruktur kräver särskilda åtgärder för att minska vår sårbarhet och öka vår säkerhet. Med anledning av detta yrkar jag avslag på förslaget i utskottets betänkande och bifall till oppositionens gemensamma reservation. 114 (): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på den gemensamma reservationen. Som tidigare nämnt debatterar vi framställning angående säkerheten vid de svenska vattenkraftsdammarna. I finns ca 100 000 dammar av varierande storlek och ålder. De flesta av dessa dammar används av kraftindustrin för att producera el. av den svenska elproduktionen kommer från vattenkraft. Det är en siffra som tydligt visar att vi är kraftigt beroende av just vattenkraft. All energiproduktion, vattenkraft såväl som kärnkraft, har eller kan ha påverkan på miljön på olika sätt. I världen sker ett större dammbrott . har dock endast drabbats av ett fåtal mindre dammbrott. Om ett dammbrott inträffar vid en av landets större dammanläggningar innebär det risk för förlorade människoliv och skador på miljö och egendom. Ett dammbrott kan också riskera att störa elförsörjningen och därmed många viktiga samhällsfunktioner. Dammbrott som orsakar skador på människor eller mer omfattande skador på egendom ska enligt regeringens och målsättning för dammsäkerheten inte inträffa. Det är detta som är bakgrunden till granskning av de statliga insatserna för dammsäkerheten, som vi diskuterar . Som sagt är granskning ingen betryggande läsning för dem som värnar om svensk dammsäkerhet. När man läser granskningen blir man faktiskt lite orolig över hur säkerheten sköts vid de 200 dammar som granskat. Alliansen är på denna punkt mycket tydlig i betänkandet. Vi anser inte att det är acceptabelt att det finns några som helst brister i säkerheten vid dammarna. Särskilt allvarligt är det att länsstyrelsernas tillsyn är så bristfällig att länsstyrelsernas arbete med dammsäkerhet normalt är begränsat till blankettgranskning och att alla länsstyrelser heller inte ens har begärt in uppgifter från alla dammägare. Detta är anmärkningsvärt. Dammbrott som orsakar skador på människor eller mer omfattande skador på egendom ska enligt regeringens och målsättning för dammsäkerheten inte inträffa, som jag tidigare nämnt. Detta är grunden i säkerhetsarbetet. Med anledning av har även regeringen agerat. Alliansregeringen har på detta område visat handlingskraft och tagit initiativ till en översyn av de statliga insatserna för dammsäkerhet. På punkt efter punkt tillgodoser regeringen krav i en översyn. Utskottet välkomnar denna översyn och anser att uppdraget ligger helt i linje med förslag om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av de statliga insatserna för dammsäkerheten. I och med att regeringen tydligt har visat att man är orolig över bristen på säkerhet och har påbörjat arbetet med att se över säkerhetsarbetet känner vi alliansledamöter i utskottet tillfredsställelse i att ha en regering som tar säkerheten vid de svenska vattenkraftsdammarna på allvar. Målsättningen när det gäller dammsäkerheten är, som jag tidigare nämnt, att dammbrott som orsakar skador på människor eller mer omfattande skador på egendom inte ska inträffa i . Detta är vi eniga om. 115 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut och konstatera att det framgår av försvarsutskottets betänkande att säkerheten vid vattenkraftsdammarna när den granskats av har visat sig vara väldigt bristfällig. I finns ett stort antal dammar, och flera av de större dammarna används av kraftindustrin för elproduktion. Om det sker ett brott eller en skada på någon av dessa kan stora värden gå till spillo i form av människoliv och natur- och kulturmiljö. I har vi varit varit förskonade från större dammbrott, men de kan mycket väl komma att inträffa, i synnerhet när klimatet ändras med stigande vattennivåer och större flöden samt ändrade egenskaper hos mark, vegetation och djurliv. Översvämningar på förorenad mark, till exempel gamla industritomter, kan också medföra att dricksvattnet blir ohälsosamt för att smittämnen och giftiga substanser sprids okontrollerat till våra vattentäkter och i naturen. Eftersom ett dammbrott kan leda till så stora skadeverkningar är säkerheten kring dammarna av fundamental betydelse. Därför är också de brister som man funnit i säkerheten så allvarliga. Bristerna har redan påtalats här, men jag vill lyfta fram att det är en otydlig ansvarsfördelning, en svåröverskådlig organisation, brister i kunskaperna hos berörda ansvariga aktörer och en gammalmodig lagstiftning. Åtgärder måste därför vidtas på kort, medellång och lång sikt, och man måste identifiera både akuta och mer långsiktiga hot mot säkerheten. I betänkandet läggs en tung skuldbörda på dammägarna och länsstyrelserna och deras bristande kompetens och engagemang. Men även staten har ett stort ansvar, och anser att de statliga insatserna för dammsäkerheten måste ses över. Det saknas ett tydligt ledarskap, och det verkar finnas många aktörer, som dock inte samverkar effektivt. Detta gör att ansvarsfrågan riskerar att hamna mellan stolarna. Dammägarnas egenkontroll har kommenterats och är på sina håll mycket bristfällig. De riktlinjer som dammägarna ska följa i säkerhetsarbetet har till största delen utfärdats av dem själva och är inte bindande. De tar heller inte hänsyn till den pågående och förväntade klimatändringen. Men för en vanlig medborgare är det anmärkningsvärt att den som driver en verksamhet med potential att skada ett stort antal människor och förstöra naturmiljön och stora delar av den byggda miljön själv utfärdar sina egna riktlinjer för säkerheten och att de som har den operativa tillsynen över säkerhetsarbetet, nämligen länsstyrelserna, i flera fall inte utövat denna tillsyn. Detta står i skarp kontrast till vad som gäller inom övriga områden i vårt samhälle, till exempel när vi medborgare är trafikanter, vilket också medför risker för andra. Då finns det gemensamma riktlinjer för hur man ska färdas i trafiken, för fordonskontroll och för körkort. Samma riktlinjer gäller för oss alla. Då kan inte varje trafikant utfärda sina egna riktlinjer. De lagar som länsstyrelserna skulle luta sig mot i samband med ett dammbrott är och lagen om skydd mot olyckor, men dessa är trubbiga både när det gäller de mer långsiktiga förebyggande åtgärder som måste till för att förhindra dammbrott och de akuta åtgärder som måste sättas in när man bedömer att risken för dammbrott och andra geotekniska händelser är överhängande. Såvitt jag har förstått har länsstyrelserna inte haft mandat att ingripa när de sett en hotande fara för dammbrott, som kanske utvecklar sig under någon eller . Den beskrivs då inte som en olycka, eftersom den enbart är ett hot. Om en länsstyrelse ändå ingrep skulle det ske en domstolsprövning i efterhand. Detta har varit en byråkratisk och krånglig process. Lagstiftningen har helt enkelt inte varit anpassad till de risker vi nu upplever. Det är därför glädjande att konstatera att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stärka arbetet med att förebygga risker för klimatrelaterade olyckor och problem. Man genomför ändringar i och avser att beakta förslag som framkommit ur Klimat- och sårbarhetsutredningen om tydligare risktänkande i lagstiftningen och om inrättande av en klimatanpassningsdelegation på länsstyrelserna. Men problematiken med risker för översvämningar, ras, skred och erosion gäller inte bara vattenkraftsdammarna utan naturligtvis även alla andra sjöar och vattendrag. Detta har vi fått åtskilliga exempel på. Där finns ofta en komplex ägarbild där kommuner och länsstyrelser är de viktigaste aktörerna. anmärker på att det saknas kompetens i tillsynen. Dock finns det kompetens att anlita till exempel hos som specialiserat sig på sådana frågor och som håller konferenser inom geoteknik också för kommuner och länsstyrelser. På lång sikt kan man dock vara bekymrad över att kunskaperna inom säkerhets- och riskområdet urholkas ytterligare genom de ungas vikande intresse för teknisk utbildning och forskning. Här behövs krafttag. Jag hoppas att regeringen tar denna fråga på allvar och låter det komma till uttryck i den kommande forskningspolitiska propositionen. Med hänsyn till att det säkerhetshöjande arbetet redan har påbörjats av regeringen tillstyrker jag utskottets förslag till beslut. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 18 §.) 17 § Landsbygdsutveckling m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2007/08:MJU7 Landsbygdsutveckling m.m. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 18 §.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 18 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU12 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering Kammaren biföll utskottets förslag. FiU15 Återförsäkring Kammaren biföll utskottets förslag. FiU16 Kompletterande bestämmelser till EG-förordningen om information om betalaren som ska åtfölja överföringar av medel Kammaren biföll utskottets förslag. CU17 Elektronisk ingivning för ekonomiska föreningar och vissa andra företag, m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. CU9 Konsumentfrågor Punkt 3 (Kunskapsbyggande hos barn och unga) 1. utskottet 2. res. 3 (s) Votering: 186 för utskottet 112 för res. 3 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 23 fp, 21 kd, 16 v, 14 mp För res. 3: 110 s, 1 v, 1 mp Frånvarande: 20 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 3 kd, 5 v, 4 mp Punkt 5 (Införande av konsumentbalk) 1. utskottet 2. res. 5 (mp) Votering: 283 för utskottet 15 för res. 5 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 108 s, 87 m, 25 c, 23 fp, 21 kd, 19 v För res. 5: 15 mp Frånvarande: 22 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Punkt 6 (Etisk märkning och energimärkning) 1. utskottet 2. res. 7 (v, mp) Votering: 155 för utskottet 34 för res. 7 111 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 85 m, 25 c, 23 fp, 21 kd För res. 7: 19 v, 15 mp Avstod: 109 s, 2 m Frånvarande: 20 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Punkt 14 (Bordsterminaler vid kortbetalning på restaurang) 1. utskottet 2. res. 10 (v) Votering: 280 för utskottet 20 för res. 10 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 109 s, 87 m, 25 c, 23 fp, 21 kd, 15 mp För res. 10: 1 s, 19 v Frånvarande: 20 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU19 Allmänna motioner om beskattning av företag, kapital och fastighet Punkt 1 (Företagande och investeringar, allmänna frågor) 1. utskottet 2. res. 1 (s) 3. res. 2 (v) 4. res. 3 (mp) Förberedande votering 1: 22 för res. 2 15 för res. 3 263 avstod 49 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 114 för res. 1 19 för res. 2 164 avstod 52 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 155 för utskottet 110 för res. 1 34 avstod 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 23 fp, 20 kd För res. 1: 110 s Avstod: 19 v, 15 mp Frånvarande: 20 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 4 kd, 3 v, 4 mp Punkt 2 (Tonnageskatt) 1. utskottet 2. res. 4 (s, v) Votering: 169 för utskottet 128 för res. 4 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 86 m, 25 c, 22 fp, 21 kd, 15 mp För res. 4: 109 s, 19 v Frånvarande: 21 s, 11 m, 4 c, 6 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Punkt 11 (Preliminärskatteavdrag på kapitalinkomster) 1. utskottet 2. res. 7 (s) Votering: 187 för utskottet 108 för res. 7 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 23 c, 23 fp, 21 kd, 18 v, 15 mp För res. 7: 108 s Frånvarande: 22 s, 10 m, 6 c, 5 fp, 3 kd, 4 v, 4 mp Punkt 12 (Klassificering av byggnader för äldreboende vid fastighetstaxeringen) 1. utskottet 2. res. 8 (s, v, mp) Votering: 156 för utskottet 141 för res. 8 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 23 fp, 21 kd För res. 8: 107 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 23 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU20 Allmänna motioner om mervärdesskatt Punkt 1 (Skattesatser) 1. utskottet 2. res. 2 (mp) Votering: 263 för utskottet 15 för res. 2 22 avstod 49 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 87 m, 25 c, 23 fp, 21 kd För res. 2: 15 mp Avstod: 3 s, 19 v Frånvarande: 20 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Punkt 5 (Ideell verksamhet) 1. utskottet 2. res. 3 (v) Votering: 278 för utskottet 20 för res. 3 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 107 s, 87 m, 25 c, 23 fp, 21 kd, 15 mp För res. 3: 1 s, 19 v Frånvarande: 22 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp () anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU22 Allmänna motioner om taxering och skattebetalning Punkt 1 (Skatte- och avgiftskontroll) 1. utskottet 2. res. 1 (s, v) Votering: 170 för utskottet 127 för res. 1 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 s, 86 m, 24 c, 23 fp, 21 kd, 15 mp För res. 1: 108 s, 19 v Frånvarande: 21 s, 11 m, 5 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Punkt 2 (F-skattsedel) 1. utskottet 2. res. 2 (s, v) Votering: 170 för utskottet 129 för res. 2 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 23 fp, 21 kd, 14 mp För res. 2: 110 s, 19 v Frånvarande: 20 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 5 mp Punkt 3 (Skatteflyktslagen) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 3 (s, v, mp) Votering: 156 för utskottet 143 för res. 3 50 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 23 fp, 21 kd För res. 3: 109 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 21 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Punkt 8 (Betalning av avgift till trossamfund) 1. utskottet 2. res. 5 (s, v, mp) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FöU5 Säkerheten vid vattenkraftsdammar Punkt 1 (styrelses framställning angående säkerheten vid vattenkraftsdammar) 1. utskottet 2. res. (s, v, mp) Votering: 156 för utskottet 142 för res. 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 87 m, 25 c, 23 fp, 21 kd För res. : 108 s, 19 v, 15 mp Frånvarande: 22 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 3 kd, 3 v, 4 mp Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. 19 § Avfalls- och kretsloppsfrågor Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2007/08:MJU9 Avfalls- och kretsloppsfrågor. 116 (): Vi bär alla ett ansvar för vår miljö. Vi bär också alla ett ansvar för det vi ser. Sopor och avfall är ett problem ett alltmer växande problem även om vi har blivit bättre på att använda vårt avfall och ta hand om våra sopor. kan man av sopor och avfall producera exempelvis biogas som bland annat går att använda för att köra bilar och lastbilar med mera. Bara det är fantastiskt. En genomgripande satsning på biogasproduktion skulle definitivt kunna bidra till en ännu bättre avfallspolitik. För detta krävs en enhetlig politik, politiskt ledarskap och mod att satsa på tekniker som faktiskt bidrar till bättre miljö och teknikutveckling och som i förlängningen skapar fler arbetstillfällen. Denna regering har inte visat att man verkligen vill tänka i flera steg och se ekonomiska styrmedel som betydelsefulla och pådrivande faktorer för utveckling. Det som görs av den borgerliga regeringen präglas av passivitet och mycket defensivspel. Det verkar vara enklare att tala om skattesänkningar än om vad skattepengar kan göra för nytta. Vi socialdemokrater vill bland annat använda politiken för ett mer hållbart och en värld som vi kan lämna efter oss till kommande generationer. I detta betänkande berörs flera viktiga frågor, och jag håller mig till de reservationer vi socialdemokrater har. Nedskräpning är ett gissel som måste tas på stort allvar. Vi är många som har vuxit upp med rent. Jag minns själv, faktiskt med lite rörelse, hur jag hade dekalen på skärmen på min cykel. Jag minns också informationstillfällena i skolan. Det var faktiskt den första kontakt jag hade med miljöfrågorna, och jag sätter stort värde på detta. Vi har säkert påverkats mer än vi kanske vill tro av rent. Därför är jag förvånad över att utskottsmajoriteten inte är mer positiv till att ge mer resurser till organisationen rent. Vi tror på mer informationsresurser till projekt som ska bidra till ett miljömässigt renare . Det är viktigt att det finns ett medborgarperspektiv i miljöarbetet och att inte minst unga människor informeras om hur vi kan bidra till ett hållbart samhälle. Skolan är viktig, och inte minst lärare har stor glädje av bra informationskampanjer. Allt fler larmrapporter kommer om hur mycket skräp som finns i världshaven. Våra kuster är också drabbade, och detta är ett problem som dessvärre ökar alltmer. Nedskräpningen i miljöer är en nationell angelägenhet. Kommunerna i kustbandet har det tufft, eftersom ansvaret för städningen vilar på dem. Det är orimligt att bördan endast ligger på den enskilda kommunen. I är särskilt drabbad av denna nedskräpning. Flera av de kommuner som berörs har begränsade ekonomiska möjligheter att lösa denna fråga. Det är därför av stor vikt att hitta lösningar, exempelvis en permanent nationell finansiering av strandstädningen. Det finns behov av att göra en nationell översyn av hur städningen av och kustnära miljöer ska finansieras. Jag vill också uttrycka min förvåning över att miljöministern har sagt att han inte tänker vidta några särskilda åtgärder för att säkerställa städningen av landets kuster. Det är inget positivt besked från vår miljöminister till dessa kommuner. Kommunernas medfinansiering vid sanering av förorenade områden är en annan viktig fråga som berörs i betänkandet. Inte minst är detta viktigt för många av mindre kommuner. En förutsättning för att få statsbidrag till åtgärder av förorenad mark är att kommunen där objektet ligger går in som huvudman för saneringsarbete och bidrar av den kostnad som finansieras med allmänna medel. Den rådande tolkningen av förordningen ger inte utrymme för särskilt stora variationer i kommunernas åtaganden. Risken finns att de små kommunerna aldrig får möjlighet att sanera allvarligt förorenade platser som är mycket riskabla för människors hälsa och miljö eftersom de inte har ett tillräckligt stort skatteunderlag för att gå in . Ett sådant exempel i mitt eget län är . De små kommunerna har inte heller möjlighet att arbeta förebyggande för att undersöka och sanera kända förorenade områden. Regler kring kommunernas medfinansiering vid sanering av förorenad mark bör ses över. Jag inledde med att säga att vi alla bär ett ansvar för miljön. Vi bär alla ett ansvar för det vi ser och även det vi inte vill se. Det krävs mycket mer av ansvar och politiskt ledarskap för miljön än den borgerliga regeringen har visat i de nämnda frågorna. Jag yrkar härmed bifall till Socialdemokraternas reservationer. 117 (): har jag anledning att åka till återvinningscentralen vid Librobäck i utkant och med viss tillfredsställelse göra mig av med glasburkar, tidningshögar, metallskrot, så kallade restprodukter med mera. som jag gör mig själv en tjänst och medverkar till en bättre och renare miljö träffar jag regelbundet gamla grannar och arbetskamrater på återvinningsstationen. Återvinningsarbetet har alltså även en social dimension. Låt mig få återkomma till detta. Utvecklingen när det gäller avfallshanteringen karaktäriseras av att avfallsmängderna ökar som återvinningen också ökar. Det betyder att med en fortsatt ökning av den totala avfallsmängden kommer inte delmålet om avfall under miljömålet God bebyggd miljö att nås, eftersom delmålet säger att den totala mängden inte ska öka. Jämfört med utgångsläget har emellertid avfallsmängden ökat och med . Det är alltså en avsevärd ökning och en avvikelse från målet om högst oförändrade avfallsvolymer. Inte heller nås delmålet om att hushållsavfall till ska återvinnas genom materialåtervinning, även om nivån 2006 på ligger ganska nära målet. I till uppföljning av miljömål föreslås en ny övergripande formulering: att avfallshanteringen ska vara enkel för konsumenterna och effektiv för samhället. Ett antal nya delmål föreslås också. I rapporten diskuteras olika styrmedel, och bland annat omnämns så kallade mjuka styrmedel, exempelvis miljömärkning, utvecklande av livscykelanalyser, miljöledningssystem, information och miljöanpassad upphandling. Dock verkar rätt uppgivet när det gäller den fortsatta ökningen av avfallsmängderna och refererar som prognostiserar en ökning av energianvändningen och av råvaror . Det tycker jag är en alltför passiv inställning i dessa klimat- och miljödebattens dagar. Den ökande avfallsmängden orsakar naturligtvis problem som ökade transporter, ökade kostnader för fastighetsägare och hushåll med mera.