prot · GW0940 · 2008-12-02 00:00:00 — Kan ministern tänka sig att stå bakom det förslaget eller har ministern ett ännu bättre förslag på lut? 81 (): Många av oss vet att tåget är en av lösningarna på dagens och morgondagens transportbehov. Spåren är maximalt utnyttjade. har släppt fram fler tåg i ett försök att möta den ökade efterfrågan på tåg i regionen. Det stora problemet är att de befintliga spåren inte klarar av den höga belastningen. På enkelspåriga sträckor tvingas en del tåg dela spår med de långsammare pendeltågen. Sådana begränsningar gör det svårare att köra fler tåg, trots efterfrågan. Situationen är kritisk. Bristen på infrastrukturkapacitet med de befintliga spåren visar att tågtrafiken inte klarar behovet av och efterfrågan på ett miljövänligt och punktligt transportsystem som skulle gynna både landet och klimatet. när vi gått in i en lågkonjunktur och arbetslösheten ökar krävs verkligen stora investeringar och resurser för att möta den ökade efterfrågan. Det akuta behovet innebär att investeringarna i järnväg måste sättas i gång . I vårt stimulanspaket mot jobbkrisen föreslår vi socialdemokrater i riktat infrastrukturunderhåll till och till . När finansminister vaknar efter nyårsnatten och kanske vill ha fram ett eget paket får han och statsrådet gärna bjuda över oss vad gäller järnvägssatsningar. Tänker statsrådet försöka påverka finansministern att redan innan vårpropositionen läggs fram göra satsningar på infrastruktur? Vad är statsrådets svar till pendlare som på grund av tågförseningar är rasande? 82 (fp): Jag kan konstatera att statsrådet i debatten säger att hon ser allvarligt på bristerna i järnvägssystemet. Jag tycker att det är mycket bra att statsrådet lagt om politiken när det gäller underhåll så att vi täpper till de hål som den tidigare regeringen skapade genom att inte kontinuerligt tillföra de medel som det nu visar sig borde ha tillförts. Det gäller att se framåt och göra nyinvesteringar. Många människors vardag påverkas av hur tågtrafiken fungerar. Det är viktigt att vi också bygger nya banor för att få plats med fler tåg så att vi kan föra över mer gods från lastbilar till tåg. Jag skulle vilja slå ett slag för höghastighetstågen och avslutningsvis säga att om vi satsar på dem för vi närmare , vilket jag tycker skulle vara mycket värdefullt. 83 (): Jag har några korta kommentarer. Det räcker inte, säger . Det är åtskilliga år sedan så mycket pengar satsades på infrastrukturen som . kan vi konstatera att satsningarna från den socialdemokratiska regeringens sida var tämligen små. säger att regeringen är passiv. Då bör man minnas att det är ett antal decennier sedan som vi hade en så stark statsbudget som . Som jag ser det beror det på en mycket aktiv och målinriktad regering. Vidare säger att man kan ifrågasätta om pengarna verkligen går till infrastruktur eller om de går någon annanstans. Jag tycker att det uttalandet är något magstarkt när man minns den diskussion vi hade för fyra om det oerhört eftersatta underhållet på SJ:s vagnar. Då förpassade den dåvarande regeringen pengar från ett verk till ett annat, helt emot budgetlagar och allt. Att då säga att vi sysslar med sådant när allt gått helt enligt budgetlagens normer är något magstarkt. Trots allt bör man veta lite grann om hur historien har sett ut. Det jag saknar i debatten från interpellanternas sida är frågan om antalet operatörer på spåren. Vore inte den frågan värd att ta med i debatten? Borde man inte ifrågasätta om vi enbart ska ha SJ, ha monopol, eller om vi ska öppna upp för andra? Kanske skulle konkurrensen på spåren förbättra såväl tider som annat. Naturligtvis skulle det inte förbättra spårkvaliteten, men tiderna kunde det kanske förbättra. 84 (): Jag hör till dem som delar och övriga debattörers oro och ilska över att tågtrafiken fungerar så illa. Vi är rätt många som högt och rent gillar tåg och tågtrafiken när den fungerar väl. Jag pendlar från till och uppskattar väldigt komforten och bekvämligheten och alla de fördelar som finns när tåget kommer och går . har det varit riktigt, riktigt eländigt. Det tror jag att vi alla som deltar i debatten är överens om. Utöver den irritation det skapar och det besvär det förorsakar resenärerna att komma för sent till möten, missa arbetet och så vidare irriteras många över SJ:s, för det handlar i huvudsak om SJ, oerhört dåliga hantering av information och oerhörda svaghet när det gäller krishantering. Jag tror att det är SJ:s allra sämsta gren. Man har svårigheter att berätta sanningen för passagerarna. I stället kuperar man svansen i omgångar, och det gör lika ont varje gång man får reda på att det inte bara rör sig om en kvart och utan ibland är tåget både en och försenat. Om man då missar en flygavgång på , som många som kommer norrifrån och söderifrån gör, blir det dubbelt besvärligt. Det var mot den bakgrunden jag i trafikutskottet för en månad sedan tog initiativ till att kalla in , tågoperatörerna med SJ i spetsen och , facket, för att få en bild av hur de ser på läget. Med i spetsen var de till oss och redogjorde för läget. Jag tror att även Socialdemokraterna var med på det. De motsatte sig inte förslaget utan tyckte nog att det var bra att vi fick en direktrapport och möjlighet att prata direkt med alla inblandade parter. Jag håller med , och om att det är lite lustigt att höra en rad socialdemokratiska debattörer nu ha sådana förhoppningar på alliansregeringen. När säger att haft 26 långa månader på sig vänder hon sig visserligen till men i praktiken är det en fruktansvärt hård kritik av det som den socialdemokratiska regeringen lämnade efter sig när de förlorade valet . Det var verkligen eländigt, men och framställer det som om vi skulle börja bygga upp något från ett nolläge. Läget har varit mycket dåligt. Det har vi Europeiska järnvägsunionens vitsord på. De har sagt att är sämst i klassen i . och 2000-talets inledning har vi i varit sämst i klassen på att sköta vår järnväg och underhållet av den. Vi har varit allra sämst i klassen. Så illa är det. Vi har lagt minst pengar på drift och underhåll. Det är klart att det går att leva på rost och röta, som man brukar säga. Det går , men sedan kommer raset. Och har raset kommit med massor av besvärligheter när det gäller växlar, signalsystem och en mängd andra saker. Då vänder man sig till . Ta fram trollspöet, , ta fram trollspöet! Fixa det här, helst ! Men det går inte riktigt så fort. Det handlar om en långsiktig process. Man måste bygga upp det och se till att det blir ett nät som är tillförlitligt. Det ska vara lika tryggt att sätta sig i ett tåg som att sätta sig i ett flygplan. Jag är inte orolig för att jag ska ramla ned på vägen, men sätter man sig i ett tåg vet man att det är stor risk att det ramlar ned på vägen. har jag bränt min tid. Jag ber att få återkomma till fortsättningen i nästa inlägg. 85 (): Jag tackar för en viktig debatt. Det är bra att den här interpellationen ställts, eftersom det är så viktigt att vi alla åker mer och mer tåg. Vi åker mer tåg. Hela svenska folket gillar tåg. Vi vill vara miljömedvetna. Vi gillar tåget, utom när det kommer . Då tappar vi tid, tillväxt i landet och arbetstid. Folk blir frustrerade och mycket stressade över att tågen inte kommer . Vi har hört exempel från olika delar av landet. Jag tänkte bidra med , eftersom jag reser på Västra stambanan. Jag brukar roa mig med att blogga när tågförseningarna är som värst. Jag kan inte blogga varje gång det är tågförsening; då skulle jag nämligen inte skriva om något annat än tågförseningar. De som läser min blogg tycker redan nu att jag skriver för mycket om tågförseningar. Det är tågförseningar jämt, och det har blivit mycket sämre . Det som befaras är, precis som har sagts i de tidigare inläggen, att svenska folket inte orkar vänta . Man tar bilen i stället. Jag känner många pendlare som bor i eller och jobbar i eller bor i och jobbar i eller . De vågar inte längre lita på att de kommer till sitt arbete, utan tar bilen i stället. Det finns många från som väljer flyget för att de litar mer på det . Det är jättetrist att det ska behöva vara så, när folk faktiskt vill åka tåg. Vi har jobbat för att korta tågtiderna. Mälardalsbanan är ett lysande exempel. byggdes bra spår som går runt hela . Det gjorde de inte tidigare, men finns den möjligheten. Likadana kraftsamlingar behöver göras i och på andra håll. Men det går inte om folk ledsnar, om vi inte får upp mer gods på järnvägen och om godset blir försenat. Då har vi inga bra klimatlösningar. säger: Vi har satsat mest, vi är jätteduktiga. Jag undrar om är nöjd med den satsningen. Är det tillräckligt? Eller äts det upp av den inflation som vi har ? Vi har den högsta inflationen , sedan det var borgerlig regering förra gången. Jag undrar bara, för jag hörde en näringsminister som var väldigt nöjd. Allt som behövde göras var redan gjort i den budget som lades fram , hävdade näringsministern. Näringsministern visste allt som skulle hända, alla varsel och finanskrisen och lågkonjunkturen. Allt detta kände näringsministern till redan innan det hände. Därför hade man varit förutseende. (: Jag vill påminna om att debatten handlar om förseningar i tågtrafiken.) Jag är medveten om det. Det är därför jag frågar om är lika nöjd som näringsministern. I budgeten läggs det fram förslag om satsningar på infrastruktur. Budgeten hänger som sagt ihop med gebit. Att tidigarelägga underhåll av tåg och banor och inköp av nya tåg är helt nödvändigt. får vi höra att träd har ramlat ned på spåret, fast träd inte ska stå så nära spåren. får vi höra att en elförsörjningsarm har ramlat ned. Vi får höra olika anledningar. Jag undrar om är nöjd. Är det som regeringen har gjort tillräckligt, eller vad krävs ytterligare? 86 Statsrådet (): Jag håller med . Detta är en oerhört viktig debatt. Den visar den situation vi befinner oss i. har det inte funnits något engagemang för svensk järnvägsinfrastruktur. Därför, , finns det oerhört mycket att göra för svensk järnvägsinfrastruktur. Det är naturligtvis så att vi kan peka ut stora projekt: , , och . Det är stora projekt som vi kan blicka fram emot och fundera på. Det där kommer naturligtvis att skapa mycket bättre möjligheter för en modern järnvägsinfrastruktur. Men delar av detta är klart först . Så tar det med järnvägsinfrastrukturbyggnad och all infrastrukturbyggnad. Det är därför jag alltifrån har pläderat för vikten av att sköta det man en gång har investerat i och inte skjuta ansvaret till nästa generation. När vi nu tar oss an infrastrukturen på både vägar och järnvägar måste vi också till viss del bygga nytt, för det är så nedgånget. Det räcker inte med de investeringar som ligger i kommande planer, säger de socialdemokratiska debattörerna i kör. Till er som lyssnar på detta vill jag säga att har lagt 2 miljard på kommande infrastruktursatsningar för del. Det är pengar som ingår i den budget /10 som ännu inte har beslutat om. Det är alltså pengar som aktivt kommer att börja vidta åtgärder med enligt den plan som har tillgång till. Denna innebär precis det som de socialdemokratiska debattörerna efterlyser. Det är arbeten som kan sättas i gång här och . Det skapar naturligtvis jobb här och i den situation som vi befinner oss i med tanke på lågkonjunkturen. Det är också ganska små projekt, som till exempel säger. De upphandlingar som görs kommer att beröra ett närområde, vilket gör att det inte är långa upphandlingar som vid många av de stora projekt som är verksamma. Det är arbete här och med leverantörer och entreprenörer. Det kommer att bli verksamhet över hela landet. Det handlar om viktiga insatser för att ta bort flaskhalsar för att stärka möjligheterna för moderna signalsystem. Ni har säkert lyssnat på utropet att det beror på signalfel. Signalfelen i sig är naturligtvis en del av de system som måste ta ansvar för att ersätta med modernare system eller helt nya system. Det är naturligtvis oerhört avgörande att i princip har fått resurser till de projekt som de har pekat ut. Vi drar lärdom av Kraftsamling . Det har varit positivt av den anledningen att det inte alltid beror på infrastrukturens fel eller brister. Det är en stor del, men jag vet med det underlag som naturligtvis försöker följa upp att det inte alltid beror på infrastrukturdelen, utan att det är oerhört viktigt att SL och SJ är med och att de olika kommunerna är engagerade som trafikhuvudmän i detta just för att vi ska få en sammanhållen kraftsamling. Detta kopieras till och av den anledningen att det finns oerhört mycket att göra här med gemensamma åtgärder. 87 (): Vågar vi lita på tåget, infrastrukturminister ? Vågar vi lita på tåget när tågförseningarna nu slår alla rekord? Jag är inte så säker på att svaret är ja. Som tågresenär är jag jätteirriterad varje gång det inträffar, för det inträffar i princip varje gång jag reser med tåg. Min goda vän som förde loggbok över sina arbetsresor fram till nu är förstås oerhört missnöjd, dels för att det tog för henne att få ersättningen från resegarantin utbetald, dels för att hon fick använda sin flextid för att täcka de tidsförluster som förseningarna orsakade. var det och . Det här är helt orimligt. Det är helt oacceptabelt! Jag måste ställa frågan: Har ministern ett ansvar i tågförseningsproblematiken? Har ett ansvar, eller hänvisar hon bara till , SJ och SL, och att de liksom bara ska lösa det hela? Vilken roll har i arbetet med att få bukt med tågförseningsproblematiken? Vad är det de facto för åtgärder som har vidtagits i kraftsamlingspaketet, som i mitt tycke verkar sakna de krafter och muskler som faktiskt behövs för att det här problemet ska kunna elimineras? Jag har inte fått något svar. Det hänvisas bara till att , SJ och SL kan göra mer. Men jag vill veta hur ministern då tänker se till att detta samarbete verkligen blir av. Visa , , att regeringen är på rätt spår. Gör det nu! 88 (): Jag tycker att det är jättekul att socialdemokratiska ledamöter nu har sådan tillit till att regeringen ska åstadkomma något. Det kan jag förstå med tanke på de tillkortakommanden vi såg hos den tidigare regeringen. ministrar har inte yttranderätt här i kammaren, så vi får väl gemensamt ordna en debatt utanför huset, dit vi kallar in inte bara den nuvarande ministern utan också och och ställer dem till svars för att det gick så eländigt snett att vi fick sämst betyg i hela klassen av Europeiska järnvägsunionen observera att det inte var av oss i alliansen utan av Europeiska järnvägsunionen. Det var de som gav sämsta betyg åt och åt de socialdemokratiska ministrarna. Jag har också förhoppningar på alliansregeringen och . Jag är övertygad om att vi kommer att klara det här. har ju redovisat hur man satte i gång åtgärder och pytsade in mer pengar. Vi har 10 miljarder mer i närtidssatsning för att ta itu med drifts- och underhållsåtgärderna, som är nyckeln i det hela. Klarar vi inte det så klarar vi inget annat. Det måste till ett löpande underhåll och ett förebyggande underhåll. Vi måste bygga bort flaskhalsar, se till att vi får fler smidiga mötesplatser och mer av dubbelspår i det svenska järnvägssystemet. Vi måste också satsa på nyanläggningar och rustning av järnväg. Då handlar det inte bara om den vision som den här regeringen har fört in i tågdebatten, nämligen höghastighetståg. Det hörde vi aldrig talas om under den tidigare regeringen. talar vi om höghastighetståg också som en viktig pusselbit för att kunna skapa ett långsiktigt hållbart transportsystem som är pålitligt och som folk vill använda. Jag ser verkligen fram emot den debatt vi ska ha i trafikutskottet och här i kammaren om budgeten och om hela infrastrukturpaketet till 2020. Där får vi vara lite visionära och se vad vi vill göra på lång sikt. Den här regeringen satsar . Jag ser fram emot den debatten. 89 (): Vi har hört det : Allt som är bra är borgarnas förtjänst, och allt som är dåligt är sossarnas fel. Vi ska gömma oss bakom sossarna så länge vi bara kan, är det som borgerliga ledamöter framför här. Allt som är dåligt är sossarnas fel. sade när han tillträdde att det skulle ta ungefär innan den borgerliga politiken börjar märkas i samhället. Det har vi märkt på det som inträffar . Vi anklagar inte regeringen för lågkonjunkturen. Däremot anklagar vi er för att ha slarvat bort högkonjunkturen och inte kunna ta vara på människor i den lågkonjunktur som vi nu har. Det är ju bekvämt att kunna skylla på sossarna. Visst, jag förstår varför ni gör det och inte vill ta eget ansvar. Jag skulle vilja att ni nu sätter i gång. Det är klart att vi kräver detta av regeringen det är ju ni som är ansvariga . Det är klart att man kan säga att det inte heller skulle bli bättre om sossarna styrde, men är det faktiskt ni som styr. Då får ni ta tag i detta. Då kan man inte hur länge som helst skylla på att det säkert skulle bli sämre om sossarna hade styrt. Vad kommer att hända med Västra stambanan, , och med den propp som utgör? Där har sagt nej till utbyggnad av Västra stambanan. Kan man använda möjligheten till extrasatsningar, och kan man se till att man , i dessa svåra tider, bygger fler spår på Västra stambanan? Det ger jobb både nu och eftersom tillväxten kan öka om människor kommer till sitt arbete, om de kan lita på Västra stambanan och tågen i . 90 Statsrådet (): Jag har inte alls skyllt allt som är ont på sossarna, men jag kan ställa en direkt fråga: Är , , och stolta över hur ni har skött underhållet på järnvägsinfrastrukturen i landet? I så fall har vi helt olika ambitioner för hur svensk järnvägsinfrastruktur ska skötas. Jag är mycket mån om att sköta det som vi en gång har investerat i. Det var därför som jag mycket tidigt gjorde investeringar 2007, 2008 och 2009 och 2010. Det är åtgärder som kan verkställas här och . ställde frågan vad som har gjorts med anledning av att jag hänvisade till Kraftsamling . Det som man i kraftsamlingen så här långt har gjort är att man har satsat på stationerna i och omkring och , förbigångsspår i , ytterligare mötesstationer på samt på att ytterligare identifiera hur man kan höja kapaciteten i och omkring . Kopplade till detta är de 44 åtgärder som man har ålagt sig själv för att möta den frustrerade resenären. Det som är järnvägsinfrastruktur ligger på mitt ansvar. Kan man lita på tåget? Jag vet att det är många som ställer sig den frågan. beror det på brister i infrastrukturen. Det kan bero på dåliga signalsystem. Därför har jag sett till att får nya resurser. Jag tänker inte svara med att jag ska gå ut och gräva själv. Där hänvisar man nog bäst till att professionen gör detta. Jag litar på att professionen , med de nya resurserna, just har mycket starkt fokus på att förbättra för de resenärer som väljer att ta tåget, för det är avgörande för klimatutmaningen. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2008/09:108 om felaktig läkemedelsanvändning 91 Socialminister (): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder, och i så fall vilka, för att utreda omfattningen, kostnaderna och orsakerna till den felaktiga läkemedelsanvändningen i . Felmedicinering är ett angeläget samhällsproblem som regeringen på flera sätt arbetar med att förebygga. Förutom att kostnaderna för felmedicineringen är stora påverkar det också människors livskvalitet i negativ riktning. En god informationsförsörjning utgör grunden inom hälso- och sjukvården. sker i stort sett all journalföring och meddelandehantering inom svensk hälso- och sjukvård elektroniskt. Exempelvis är av alla journaler inom primärvården elektroniska, inom sjukhusen ligger andelen på . Av alla läkemedelsrecept som skrivs ut sänds elektroniskt från läkaren och finns direkt tillgängliga på alla apotek. Trots att svensk hälso- och sjukvård är föregångare genom att tidigt införa och använda nya IT-verktyg har man inte uppnått alla de nyttoeffekter som skulle kunna vara möjliga. Regeringen har därför initierat ett nära samarbete med Kommuner och Landsting, Vårdföretagarna och för att förbättra vårdens informationsförsörjning. Arbetet sker inom ramen för den nationella IT-strategin för vård och omsorg. Skapandet av bland annat säkra IT-lösningar för läkemedelshantering är högst angeläget både ur kostnads- och kvalitetssynpunkt och prioriteras på olika sätt av regeringen. trädde patientdatalagen i kraft. Syftet med den nya lagen är att göra det möjligt att med patientens samtycke dela patientinformation mellan olika vårdgivare. Den nya lagen ger behandlande vårdpersonal möjlighet att få en samlad bild av patientens vårdhistorik från olika vårdgivare. tog ett första steg mot att göra hela journalerna tillgängliga för olika vårdgivare genom att besluta om en nationell patientöversikt. Ambitionen är att den av initierade patientöversikten ska innehålla ett utdrag ur journalen där den mest vitala informationen finns tillgänglig. Det gäller bland annat uppgifter om vilka läkemedel patienten har fått förskrivet på recept och ordinerats inom den slutna hälso- och sjukvården. Genom patientöversikten får ansvarig läkare en total bild av alla läkemedel som patienten har fått ordinerade och kan därigenom göra ett välgrundat ställningstagande till fortsatt läkemedelsbehandling. Landstingen arbetar nu med införandet av patientöversikten. Regeringen har vidare tagit initiativ till att fler personalgrupper i akutsjukvården ska få tillgång till patientens läkemedelsförteckning. Arbetet syftar till att stärka patientsäkerheten och åstadkomma en säkrare läkemedelsförskrivning. En promemoria med förslag till förändringar i lagen (2005:258) om läkemedelsförteckning har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen gör också satsningar på att höja kvaliteten i omsorgen och vården om äldre personer. och 2008 utgår i stimulansbidrag till kommuner och landsting. Regeringen har prioriterat sju områden, varav läkemedelsgenomgångar genomförda av multiprofessionella team är ett område. Just multiprofessionella läkemedelsgenomgångar har visat sig leda till att läkemedel i stor utsträckning omvärderas, att läkemedel sätts in eller sätts ut och att doserna justeras. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att det pågår både kort- och långsiktiga aktiviteter för att förbättra läkemedelsanvändningen i . har jag inte för avsikt att föreslå ytterligare åtgärder på området. 92 (): Först vill jag tacka socialministern för svaret. Det är ett svar som redovisar vad regeringen gör och planerar att genomföra för att minska den felaktiga läkemedelsanvändningen. Det finns många bra förslag där. Men har jag inte ställt några frågor till socialministern om vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att minska den felaktiga läkemedelsanvändningen. Min fråga i interpellationen är: Avser socialministern att vidta några åtgärder och i så fall vilka för att utreda omfattningen, kostnaderna och orsakerna till den felaktiga läkemedelsanvändningen i ? Socialministern försöker inte med ett enda ord besvara min fråga. Jag tycker att det är högst anmärkningsvärt. Jag hoppas jag att vi snart får ett klarläggande svar på om det beror på ett olycksfall i arbetet, på att socialministern inte riktigt har förstått frågan eller om det är ett medvetet val från socialministern att inte svara på min fråga. Jag förutsätter också att socialministern i sitt nästa inlägg redovisar ett tydligt svar på min fråga. Begreppet felaktig läkemedelsanvändning omfattar bland annat över- och underanvändning av läkemedel, förskrivning av felaktiga läkemedel, oönskade interaktioner mellan olika läkemedel samt biverkningar och läkemedelsberoende. Hur många människor i drabbas av läkemedelsrelaterade problem, sjuklighet eller död orsakade av felaktig läkemedelsanvändning och varför? Hur stora är kostnaderna för felaktig läkemedelsanvändning i ett samhällsekonomiskt perspektiv? Det största problemet med att vi saknar svaren på de här frågorna är att vi inte kan utvärdera eller följa upp om de åtgärder som faktiskt vidtas verkligen minskar den felaktiga läkemedelsanvändningen eller inte.