prot · GV09135 · 2008-06-24 00:00:00 — Men i grunden är fjärrvärmen bra. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2007/08:739 om stöd till installation av energieffektiva fönster i småhus 101 Näringsminister (): har frågat mig om jag avser att verka för att nya medel till stödet för installation av energifönster avsätts i tilläggsbudgeten, om jag avser att förlänga stödet till energieffektiva fönster i småhus efter att nuvarande stödperiod löper ut samt vilka andra åtgärder jag avser att vidta för att få till stånd en ökad installation av energieffektiva fönster i hela bostadsbeståndet. Regeringen införde anslagsfinansiering av stödet för bland annat installation av energieffektiva fönster i befintliga småhus, vilket tidigare utgick som skattekreditering. Stödet gäller , och syftet är, förutom energieffektivisering, att främja ett ökat utbud av nya, energieffektiva fönster på marknaden. Jag kan konstatera att det finns ett stort intresse för stödet, men delar uppfattning att ekonomiskt stöd till energieffektiva åtgärder inte självklart är det mest lämpliga styrmedlet för att stimulera sådana åtgärder i bostadssektorn. Bristande kunskap om ny teknik och dess kostnader samt om den egna energikostnaden innebär att åtgärder inte alltid genomförs trots att de är lönsamma. Därför behövs information och rådgivning. Genom klimatmiljarden har regeringen satsat på bland annat sådana insatser. En viktig roll i kunskapsförmedlingen har de kommunala energi- och klimatrådgivarna och energikontoren. Energideklarationer för byggnader är ett annat viktigt verktyg för energieffektivisering. Vidare har den pågående energieffektiviseringsutredningen lämnat ett delbetänkande med en handlingsplan. Utredningen bedömer att av den årliga energianvändningen inom bebyggelsen kan sparas på ett kostnadseffektivt sätt. lägger utredningen fram sitt slutbetänkande med förslag på åtgärder. Mot den bakgrunden är mitt svar till att regeringen har gjort en rad insatser för att få fart på energieffektiviseringen inom bostadssektorn. Stödet för installation av energieffektiva fönster i småhus är en selektiv insats som fått uppmärksamhet, men bidragseffektiviteten har ännu inte utvärderats av den ansvariga, centrala myndigheten. Regeringens allmänna uppfattning är dock att politiken i huvudsak bör bygga på en fungerande konkurrens och generellt verkande styrmedel. 102 (): Jag tackar näringsministern för svaret. Bostadssektorn står för en dryg tredjedel av energianvändning och orsakar en stor del av de utsläpp av växthusgaser som finns i . För att rejält kunna minska denna klimatpåverkan från bostäder måste både nybyggda och redan befintliga bostäder bli avsevärt mer energieffektiva. Därför behövs stora energibesparande åtgärder i hela bostadsbeståndet. har antagit ett mål om att minska energianvändningen i bostadssektorn och jämfört med användning. senaste utvärdering visar att det är osäkert om dessa energimål kommer att kunna uppfyllas . Energianvändningen i sektorn minskar visserligen, men utvecklingen går alldeles för långsamt. För att minska den totala energianvändningen i bostadssektorn krävs att stora energibesparande åtgärder vidtas i samband med ombyggnation och renovering. har konstaterat att det finns en stor outnyttjad effektiviseringspotential i den befintliga bebyggelsen, och endast en mindre del av de lönsamma åtgärderna väntas ske spontant i samband med kommande renoveringar. En av de viktigaste åtgärderna för att minska energiförbrukningen i bostäder är att förbättra klimatskalet i husen för att förhindra att värme läcker ut. En sådan åtgärd är att byta befintliga fönster mot mer energisnåla alternativ. Det krävs incitament som gör det lönsamt och attraktivt för människor att vidta energibesparande åtgärder. finns ett ekonomiskt stöd till installation av energieffektiva fönster i småhus. Intresset har varit stort, och var de 100 miljoner som avsatts beviljade. Problemet för många är att det är stor ryckighet och svårförutsägbara regler för den typen av stöd. har många småhusägare planerat åtgärder, såsom fönsterbyte, i vetskap om att det finns ett stöd. Regeringen har dock ännu inte gett något besked om ifall man tänker sig en eventuell förlängning av stödet eller planerar att avsätta ytterligare medel i tilläggsbudgeten. Det innebär att många småhusägare som planerat att söka stöd kanske inte längre har möjlighet att få det. Det riskerar dessutom att medföra att den ökade efterfrågan på energifönster, som vi sett , mattas av. En sak man framöver får fundera över är vilka stöd som verkligen behövs för att ge incitament till bra energibesparande åtgärder. Jag måste därför fråga näringsministern: Hur tänker regeringen då de stöd som finns inte räcker till och människor som planerat blir utan det stöd som de trodde fanns? Vad har ni att säga till dessa människor? Kommer ni att skjuta till mer pengar ? Jag tolkar svaret från näringsministern så att stödet inte kommer att förlängas och att det inte är en väg som ni vill välja, alltså att ge incitament och subventioner till den typen av energieffektiva åtgärder. Kommer regeringen att skjuta till mer pengar åtminstone så att de villaägare och småhusägare som planerat ett fönsterbyte kan få det stöd som de trodde fanns? 103 Näringsminister (): Jag håller med om att vi behöver göra saker både i nybyggda och redan befintliga bostäder. Det befintliga beståndet utgör en jättestor del. Vi river sällan våra hus, utan vi bor och renoverar. Det är bra ur resurssynpunkt, men ibland är det också kostsamt att göra om. Det är viktigt att fundera på när vi ska ha bidrags- och stödsystem och när vi ska ha andra regelverk och styrmedel. och även har varit med om att införa stödsystem. En del har varit bra, andra mindre bra. Det ska vi vara ärliga med att säga. har de stört marknaden mer än de hjälpt. När man inför sådana system är det viktigt att begränsa en del av dem eftersom det handlar om en introduktion. Miljöbilspremien är en sådan sak där vi ser att vi kan ge marknaden en skjuts, men det ska inte finnas för evigt. Så är det också med en del av de program som det satsats på. Det har handlat om att ge en introduktion, skapa en ökad medvetenhet och ge en skjuts till marknaden. I grunden tror jag att vi i första hand ska styra detta genom olika regelverk för hur mycket energi man får förbruka på en kvadratmeter. Där gör vi gemensam sak med övriga EU. Jag hyllar ju EU, och här gör vi alltså gemensam sak med EU för att hitta den typen av direktiv. implementerar vi det på den svenska marknaden. Det handlar om både nybyggnationer och gamla hus. Det tror jag kommer att bli det mest styrande och mest effektiva, för det är mycket mer marknadsbaserat och marknaden vet vad den har att förhålla sig till på lång sikt. Vi har inbjudit marknaden till diskussion om de energieffektiviseringsmål som EU nu satt upp. Jag är nog mer optimistisk än och kan konstatera att det inom bostadssektorn finns ett oerhört tryck på ombyggnation och renovering. Man ser nämligen att man sparar pengar. Det är i takt med ökade energi- och elpriser man blir mer medveten om att den sparade kilowattimmen också är den mest miljövänliga och mest kostnadseffektiva kilowattimmen. I grunden vill jag styra åt det hållet och vill att marknaden själv tar ansvar för att se om sitt hus. Bostadsföretag tjänar ju pengar på att renovera husen och byta fönster. Då kommer det också att finnas en efterfrågan på treglasfönster och annat ute på marknaden. Den här typen av stödsystem ska vi använda när det är absolut nödvändigt och det behövs en introduktion. Det är med den inriktningen jag ser på detta och de andra stödsystemen. Sedan får vi ta ställning till om vi ska tillskjuta ytterligare resurser . I grunden tycker jag emellertid att det nu är andra regelverk och styrmedel som ska styra mot ett mer energieffektivt byggande. 104 (): Också jag tror att det behövs en kombination av olika åtgärder, och det krävs definitivt att man framöver ser över de lagar och regler som styr detta, till exempel i förbrukad kilowattimme per kvadratmeter. Det behöver kanske även tillföras något sådant vad gäller ombyggnation, vilket ju inte finns alls . Men det behövs också andra typer av åtgärder såsom information och i vissa fall i form av ett rent stöd för att få i gång en utveckling. Därför måste man tänka på att det sker en del positiva saker i bostadsbranschen. Det finns ett tryck på att vilja se över sin energiförbrukning, även av ekonomiska skäl, men det är långt ifrån tillräckligt. Av någon anledning finns det en del hinder och problem som gör att det inte går tillräckligt fort och att det inte sker av sig självt. Att innan man har de nya spelreglerna och verktygen på plats avskaffa de befintliga känns lite märkligt. Jag är helt med på att man kan behöva fundera över om stödet ska se ut exakt på detta sätt . Jag för min del tror att man kanske ska ha ett mer teknikneutralt stöd om det ska subventioneras, men det är inte riktigt dags att avskaffa det stöd som finns innan utvecklingen kommit i gång och ett nytt regelverk finns på plats. Detta stöd gäller ju endast småhus, men det finns behov av fönsteråtgärder också i flerbostadsbeståndet, inte minst i de så kallade miljonprogramsområdena där bara av fastighetsbeståndet har treglasfönster. Det är naturligtvis inte självklart att ekonomiskt stöd alltid är det mest lämpliga styrmedlet. Jag tror att man behöver ha skärpta energikrav i både ny- och ombyggnation. Om man emellertid tar bort stödet innan de nya verktygen finns på plats visar det på en bristande ambitionsnivå i den viktiga klimatomställning som krävs. Faktum kvarstår att det nuvarande stödet löper ut , och finns inga andra styrmedel som kan bidra till en ökad installation av energieffektiva fönster i bostäder. Det kommer att medverka till att en del av den energieffektiviseringspotential som finns kanske inte realiseras, vilket i sin tur ytterligare försvårar möjligheter att nå uppsatta energimål. Dessutom kommer det att medföra negativa effekter för de fönstertillverkare som finns på marknaden och som haft en positiv utveckling . Också byte av fönster bedöms ha en stor effektiviseringspotential. Åtgärderna är oftast lönsamma om det ändå finns ett renoveringsbehov, men det sker . För små småhusägare är det trots allt en stor kostnad. Frågan, som jag inte tycker att näringsministern riktigt svarat på, är hur man ser på dem som planerat ett byte under innevarande år. De har utgått från att stödet finns, och intresset har varit stort. Det är positivt att det är ett så stort tryck därför att så många vill vidta åtgärder så att pengarna är slut . Kan man då inte tänka sig att även om ni lägger fram andra styrsystem senare att under detta innevarande år skjuta till mer pengar för dem som ändå har planerat den typen av ganska kostsamma åtgärder med hjälp av det stöd de trodde fanns? 105 Näringsminister (): Jag vill hålla med om att information är viktig. Det är därför vi har ökat insatserna till klimat- och energirådgivarna att också nå ut till svenska folket. När de renoverar och bygger om är det vettigt att se över hur skalet ser ut. Byte av fönster är en lönsam åtgärd. Vad är det som gör att vissa skattebetalare ska subventionera andra skattebetalare när de byter fönster? Det är så frågan måste ställas. Det är inte så att pengarna ramlar ned från himlen och helt plötsligt finns en massa pengar som kan fördelas på ett gott sätt. Det är några skattebetalare som betalar in skatten, och några andra får pengarna i form av stöd och bidrag. Min grundinställning är att när vi nu har energipriser och elpriser som ser ut som de gör är investeringar i den typen av åtgärder lönsamma. Då ska vi akta oss för att ha stödsystem där marknaden ändå tar hand om omställningen. Skärpta energikrav och skärpta krav på befintliga byggnader och nybyggnation finns och är på väg in. Det är bland annat tack vare att vi har kommit överens på EU-nivå, men vi inför också själva en hel del av detta. Hur definierar vi ett nollenergihus i så att man vet vilka regelverk som finns i sammanhanget? Det är viktigt att se att vi med förutsägbara, långsiktiga och marknadsbaserade styrmedel kommer att ändra detta. Vi kan sedan i vissa lägen behöva omställning eller stödsystem som skjutsar på. Men vi är inte i det läget , tycker jag, att det är ett sådant stödsystem som är högst prioriterat. Sedan får vi ta ställning till det här budgetåret när vi ser hur intresset är. I grunden är det andra styrmedel som jag vill använda, som vi redan har introducerat och som är på väg in. Det kommer att ge en ordentlig styreffekt. 106 (): Det var ett tydligt besked från näringsministern att det inte är högprioriterat att ha den typen av stöd kvar. Det är viktigt att ha en kontinuitet i de stödsystem och regelverk som finns. Problemet är att det blir en stor ryckighet för människor som har förväntat sig att det finns ett stöd för att vidta en stor åtgärd i sina hus som också är klimatsmart och bra för miljön, men sedan finns inte stödet om inte pengar skjuts till. Det skapar en problematisk ryckighet och oförutsägbarhet. Näringsministern frågar sig hur man kan motivera att vissa skattebetalare ska subventionera åtgärder som andra skattebetalare vidtar. Det är ett dilemma som jag verkligen tycker att man ska ta på allvar och att politiker alltid ska fundera över. Vi ska vara försiktiga med de resurser vi har. måste vi också fundera på hur vi klarar den stora utmaningen och det stora ansvar som vilar på oss att skapa ett hållbart samhälle och klara klimatomställningen. Om vi tar det ansvar som krävs och vidtar de åtgärder som krävs för att nå dit gynnar det alla medborgare i ett land och alla skattebetalare. Det är i ljuset av det vi måste fundera över vilken typ av åtgärder och stödsystem som krävs för att nå den utveckling vi vill ha. kan vi se att det inte går tillräckligt fort och att vi inte når dit riktigt i den takt vi vill. Då måste vi fundera över vilka åtgärder som krävs. Vilka beslut och vilket ansvar krävs från oss politiker för att komma dit? Då är detta en sådan sak. Det är samma logik och resonemang som ni har haft bakom miljöbilspremien. Här är det vissa skattebetalare som kanske åker kollektivt till jobbet , men de sponsrar att få i gång en utveckling på miljöbilsmarknaden. På samma sätt kan man motivera den typen av åtgärder om det leder till något positivt och bra för de flesta medborgare. 107 Näringsminister (): pratar om kontinuitet. Men kontinuitet innebär inte att stödet ska finnas för evigt. Kontinuitet innebär att något införs och man vet vilka regler som gäller men sedan tar det slut. Med miljöbilspremien har vi resonerat på det sättet. Den finns när vi vill introducera ett tänkande, ett kunnande, för företag att utveckla produkter. Men sedan tar det slut. Marknaden klarar av detta i nästa steg. Det är därför jag gör jämförelsen i fråga om varför man ska låta vissa skattebetalare betala andra skattebetalares byte av fönster därför att fungerar det. Men det innebär inte att det ska vara så i längden. Vi har fått kritik från marknaden på andra områden, till exempel när det gäller oljekonverteringsstödet. Man tycker att marknaden har förstörts snarare än hjälpts av stödet. Vi måste ta till oss det. Om vi vill miljön väl och om vi vill småföretagandet väl måste vi också lyssna på vad de säger. Vi måste naturligtvis se på vilka åtgärder som är mest effektiva. Jag menar att de långsiktiga styrmedlen handlar om regelverk, nybyggnation och befintliga hus. Det finns en del regler som har satts i sjön, och några är på väg in. säger att de tjänar pengar på att spara energi. Det gör alla när energikostnaderna är som de är. Då gäller det för politiken att vara vis i hur man använder skattemedel och vara så träffsäker man bara kan i vilka åtgärder som genomförs. Med de saker som regeringen genomför ser jag en positiv utveckling. Det möter jag också i dialogen när vi pratar om energidirektivet och det som handlar om energieffektivisering. Jag tror att vi kan känna oss positiva. Det kommer nya förslag i . Då kommer vi att återkomma med ännu fler åtgärder som styr åt det hållet. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2007/08:775 om ökat antal konkurser 108 Näringsminister (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka ökningen av konkurser som drabbar småföretag och anställda i småföretag. har företagskonkurserna i legat på historiskt låga nivåer. De nådde sin lägsta nivå . Det vi nu ser är effekter av att konjunkturen mattas av och att fler företag därför får det svårare att överleva. Företagstjänster är ett tydligt exempel på en bransch som snabbt påverkas när konjunkturen försvagas och efterfrågan minskar. Regeringens inställning är självklart att uppmuntra fler att starta och driva företag, men vi inser också att en del kommer att vara mindre lyckosamma med sitt företagande. Konkurs är en oundviklig marknadsmekanism och del av den naturliga livscykeln på marknaden. Nedläggning av företag som saknar förutsättningar att överleva kan dock leda till förnyelse och ekonomisk tillväxt. Det samhället måste kunna erbjuda är goda råd till dem som startar företag så att de kan bedöma sina affärsidéer och möjligheterna att överleva på dessa. Regeringen har därför till exempel förstärkt insatserna för rådgivning till företagare. Vi förbättrar även företagens förutsättningar för ökad lönsamhet, till exempel genom jobbskatteavdraget för näringsinkomster, arbetet för att minska företagens administrativa börda , den slopade medfinansieringen i sjukförsäkringen för arbetsgivare, översynen av trygghetssystemet och förlängd redovisningsperiod för mervärdesskatt. En sak som oroar mig är att vi i , liksom i många andra europeiska länder, har en misstro mot företagare som har varit med om en konkurs. Regeringen anser att man ska kunna betrakta en företagskonkurs som en möjlighet att lära. Misslyckas man en gång har man oftast bättre möjlighet att lyckas nästa gång. Det handlar om att ha en generös inställning till att seriösa entreprenörer får en andra chans. Regeringen vill förhindra konkurser i livsdugliga företag genom att öka tillgången till kapital och skapa en effektivare reglering för företag i ekonomisk kris. Regeringen har förbättrat tillgången till kapital för småföretag bland annat genom avskaffandet av förmögenhetsskatten, översynen av statens kapitalförsörjningsinsatser och höjningen av maxbeloppet för mikrolån. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska se över konkursreglerna med syftet att göra lagstiftningen mer inriktad mot att främja entreprenörskap, företagande, sysselsättning och tillväxt. Genom att förbättra och samordna förfarandena för företagsrekonstruktioner och konkurser ska företag med goda framtidsutsikter kunna rekonstrueras snabbare och till en lägre kostnad. Utredningen ska även lämna förslag om skuldnedsättning för överskuldsatta företag med personligt ansvar för företagsskulder. Låt mig slutligen nämna att det startades rekordmånga nya företag, 57 194, och uppföljningar av de företag som startade visar att överlevnadsgraden är hög. Det tycker jag visar att har fått ett bättre företagsklimat som får fler att starta företag och fler livsdugliga företag att överleva. 109 (): Jag vill först tacka statsrådet för svaret. Jag kan knappast säga att jag tycker att jag har fått svar på min fråga. Den handlade om vad näringsministern skulle vidta för åtgärder för att minska den accelererande utvecklingen av antalet konkurser. Av svaret framkommer att näringsministern inte tycker att det är ett problem. Näringsministern hänvisade i sitt svar till att konkurser är en marknadsmekanism och en del av den naturliga livscykeln på marknaden. Jag är inte helt säker på att personer som är kunniga i företagande och företagsutveckling skulle hålla med om detta. Å andra sidan kan man inte kräva att näringsministern skulle ha någon annan uppfattning med tanke på hur framför allt genom en del av sina ledamöter anser att man kan lura småföretagare genom att sätta företag som skapades uteslutande av politiska skäl i konkurs. Bakom varje konkurs finns två huvudsakliga förlorare. Å ena sidan är det anställda som kan mista sin anställning. Å andra sidan är det leverantörer, inte sällan småföretagare, som inte får betalt för sina leveranser. Att komma med förklaringar om att konkurs är en marknadsmekanism visar bara hur lite näringsministern bryr sig om småföretagarnas villkor. Visst är det sant att företag som saknar förutsättningar att överleva inte kan fortsätta att fungera på marknaden, men att konkursen skulle vara en del i en naturlig livscykel på marknaden som näringsministern anför tyder bara på att näringsministern har dåliga kunskaper på området. Tvärtom finns det en ordentlig diskussion kring konkurslagstiftningen och hur den bättre kan anpassas till företagsrekonstruktioner. Detta nämner dock näringsministern endast i förbigående i sitt svar. Konkurserna har ökat . Det är ingen jättehög siffra, men kommentarerna från såväl ITPS som UC ett företag som undersöker kreditvärdigheten hos företag är att man förväntar sig en uppgång av antalet konkurser . Dessutom finns flera olika branscher som är oroliga över lönsamheten i just deras bransch. Vad är då näringsministerns redskap? Först och främst får vi den vanliga visan om hur duktig regeringen är när det gäller företagens villkor. Men om det är så, varför ökar då antalet konkurser? De företag som har gått i konkurs har ändå omfattats av jobbskatteavdraget för näringsinkomster, den slopade medfinansieringen av sjukförsäkringen, den förlängda redovisningsperioden för mervärdesskatt och avskaffandet av förmögenhetsskatten. Självklart lider de precis som alla andra företag av regeringens saktfärdighet med regelförenklingar och av att inte översynen redan är gjord vad gäller statens kapitalförsörjningsinsatser. Mer än så verkar inte näringsministern ha i sin verktygslåda. Jag tycker självklart att det är positivt att regeringen har tillsatt en utredning som ska se över konkurslagstiftningen. Det är viktigt att det blir en lagstiftning som främjar företagsrekonstruktioner bättre än rena företagsnedläggelser. Låt mig nämna den situation befann sig i , då jag arbetade just med konkursfrågor i Hotell- och Restaurangfacket. gick en majoritet av restaurangerna i i konkurs. Det var ju en sak, men det intressanta var att med ett par undantag stängde inga av dessa restauranger. Så gott som alla fortsatte att vara restauranger efter att en ny ägare hade tagit över verksamheten. Detta om något visar behovet av rekonstruktioner i stället för konkurs. Förutom de vanliga standardsvaren om hur duktig näringsministern är skulle jag avslutningsvis vilja ha svar på frågan: Vad tänker näringsministern göra konkret för att minska antalet konkurser? 110 (): Tack för svaret på interpellationen, och tack för att interpellationen ställs! Varför tackar jag för detta? Jo, för att då får vi en diskussion om synen på företagande, vilket jag tycker är alldeles nödvändigt. Synen på företagandet har inte diskuterats tillräckligt mycket, eftersom många av oss svenska medborgare har varit förvisade till att vara löntagare. Det har varit det fina medan att vara företagare inte alltid har varit det som ska ses som en norm eller ens en möjlighet. Jag tänker på det historiska arvet. Den som har varit företagare har haft stora svårigheter att kunna skaffa sig en föräldrapeng eller en sjukförsäkring som har varit vettig, vilket har gjort att man har känt sig som i ett utanförskap, trots att man lägger ned många arbetstimmar och gör ett gott arbete för samhället i stort. Man kanske har många anställda, kanske är man fåmansföretagare. Synen på företagandet är alltså väldigt viktig, och därför är det bra att diskussionen kommer upp. Den kommer upp på olika sätt, inte bara i kammare utan i samhället i stort. Det ser ganska olika ut i vårt land.