prot · GV09133 · 2008-06-19 00:00:00 — Deltagare med psykosociala faktorer, som behöver extra stöd för att gå vidare, får sämre möjligheter. Långtidssjukskrivnas och arbetslösas möjlighet att gå vidare blir ännu sämre. Övriga funktionshindrade får försämrade möjligheter. Möjligheterna för vuxna invandrare personer som är för gamla för att börja på gymnasiet efter sfi blir sämre. Integration och studier i folkhögskolemiljö ger i många fall mycket bra resultat. Dessa människor måste ha ett incitament för att läsa vidare det livslånga lärandet. Här talas det också om att vi kanske ska behöva byta arbetsgivare i livet. Då måste det finnas en väg och ett sätt att utjämna klyftorna så att alla ska ha möjlighet att gå vidare och komma in på högskolan. Därför reagerar vi mot det här sättet, speciellt när säger att högskolan i sina tillämpningsföreskrifter skulle kunna anvisa en modell där man går över från två steg till tre. Från anser man att det är ett rimligt sätt att tolka och tillämpa föreskrifterna. vet vi att det är sent , men det hade ändå varit en önskan att man på något sätt kunde ha gett en sådan anmodan till högskolan att göra på detta sätt. 12 (): Jag tycker att det här är en viktig interpellation. har på ett mycket tydligt sätt beskrivit den oro och de problem som folkhögskolorna upplever i sin verksamhet när de ser effekterna av förändringarna. Jag uppfattar att statsrådet och vi är överens om att det här är något som vi inte riktigt har förutsett, planerat eller tyckt vara den mest önskvärda utvecklingen. Jag är glad över att vi har en gemensam problembeskrivning. Då blir frågan: Att statsrådet inte nu har ett förslag som kan lösa detta är fullt rimligt, men är statsrådet beredd att pröva de förslag från bland andra som ändå finns på bordet? Vad är det som gör att lösning på problemet är utesluten för ministern? Vad är det som gör att tänker fel när de vill lösa upp situationen och har förespråkat en lösning som skulle klara detta? Jag tycker att man ska lyssna på både och . Även om statsrådet inte har ett besked i själva sakfrågan till kammaren nu borde statsrådet kunna ge besked om att man kommer att titta på den här frågan och lösa den på något sätt, så snart det bara är möjligt. 13 Statsrådet (): talade om vilket spelsystem som ska användas i den här debatten. Det är uppenbart att Socialdemokraterna nu förstärker sin offensiv i just den här debatten. Men jag tror att vi alla känner för att lämna alla fotbollsmetaforer utanför debatten just . Det är så här: Vi grubblar mer eller mindre ständigt på antagningssystemet för högskolan. De frågorna är så svåra, och det påverkar både högskolan och i ännu högre grad de utbildningssystem som finns under högskolan. Just fokuserade vi på folkhögskolan, men det berör också gymnasiet, komvux och faktiskt också utbildningar i andra länder, eftersom det finns en kvotgrupp för studenter med betyg från andra länder. Det finns ett gammalt uttryck som heter att hur man än vänder sig har man ändan bak. Riktigt så illa är det väl inte i det här fallet, men vi har ändå lärt oss att om man tittar mycket på ett problem och försöker lösa det händer det inte sällan att man skapar ett par nya problem någon annanstans. Allt detta med konkurrenskomplettering är ett exempel på det. Själva tankegången är i förstone väldigt bra, alltså att om man av något skäl har haft problem och vill stärka sin ställning i utbildningssystemet kan man öka sin konkurrenskraft. Det låter väldigt bra. Men man kan då se konsekvenserna av det. Det kanske leder till att ens ansträngningar till exempel i gymnasiet avtar för att man vet att man har den här smitvägen, som den också kan kallas. Det skapar vissa problem. Med det här exemplet vill jag säga att man ska akta sig för att improvisera fram lösningar. Om vi ska ändra någonting måste det vara väldigt noga genomtänkt. Då vill jag kanske förtydliga mig apropå den preciserade fråga som ställer. Vi följer detta mycket noga. Vi har med intresse också tittat på tankar. Vi har inte på något sätt avskrivit den här frågan. Men för dagen tycker vi inte att det finns något uppenbart bättre system än det som den socialdemokratiska regeringen lade fram och som vi i de här delarna i huvudsak har låtit ligga oförändrade. Men svaret är att vi är väl medvetna om de här frågornas vikt. Vi följer dem mycket noga. Med stor sannolikhet kommer vi att återkomma till med de här frågorna senare, men vad det ska innebära är vi inte på det klara med. 14 i (s): Det är helt korrekt att min regering, Socialdemokraterna, hade ett förslag uppe, men det var inte färdigarbetat. Det var inte heller framlagt. Problematiken hade inte belysts som den nu har belysts, speciellt av och inte minst som då har insett de här konsekvenserna. De är troligtvis inte avsedda, så det är inte det vi vill påpeka. Man har ändå försökt påverka när det gäller att komma fram här, eftersom man också ser, vilket är det allra värsta, att de folkhögskolestuderande kanske inte alls kan räkna med att komma in på vissa utbildningar. Det känns lite skrämmande. Det här gör också att det blir svårare för vuxenstuderande. Folkhögskolestuderande är ju en speciell grupp. Jag har redogjort för det tidigare och tänker inte upprepa mig. Men villkoren för lågutbildade och vuxenstuderande har ju försämrats . Bidragen till komvux har dragits ned rejält, och i stället för att fördelas efter behov får kommunerna olika bidrag och så vidare. Jag tänker på åtgärder som rör rekryteringsbidraget. Inte minst får detta med 25:4-regeln konsekvenser. Jag tänker på studerandevillkoret i a-kassan och en del arbetsmarknadsutbildningar. När det gäller den chans man har när man studerar på folkhögskolan känns det lite bisarrt att man nu kommer med ett förslag, att vi inte kan ta det på än mer allvar. är jag glad att man på departementet säger att man inte har stängt dörren och skåpet, att man ska jobba vidare med det och följa det. Det gäller bara att man liksom är med på noterna från början. kommer det också signaler om, i den här lärarutredningen, att man eventuellt tänker avskaffa folkhögskollärarprogrammet. Det gör mig ännu mer orolig. Den debatten ska jag inte ha här . Men jag är lite bekymrad över folkhögskolorna och deras framtid vad gäller otroligt studiemotiverade studenter. 15 (): Jag vill börja med att säga att det är bra att vi är överens om en problembild och att vi borde hitta en lösning på detta. Däremot blir jag lite mer orolig när jag hör statsrådet tala. Intagningssystem är komplicerade, och man måste se alla konsekvenser. Jag delar helt och hållet den bilden, men man måste också se människorna i systemet. Om vi då har en grupp studenter och elever som går på folkhögskolor måste vi se deras verklighet. Min erfarenhet av är inte att de improviserar fram förslag. Jag tycker att de förslag som de lägger fram och de lösningar på problem som de presenterar ofta är väldigt genomtänkta och genomarbetade. har levererat ett förslag som skulle kunna lösa upp det här och som de anser är mer i linje med vad som var tänkt med reformen. Då hoppas jag verkligen att ministern också menar allvar när han säger att han inte har avvisat det här utan är beredd att titta vidare på andra lösningar. Jag är lite orolig när statsrådet beskriver konkurrenskomplettering. Det är faktiskt ett ord som jag väldigt sällan hör i folkhögskolor. Det är väldigt sällan jag hör elever som går på folkhögskolor säga: Jag är ute och konkurrenskompletterar. Den diskussionen har vi haft kring komvux. Vi har täppt till många av de luckor som fanns för att vi gemensamt i riksdag inte har tyckt att det automatiskt ska vara vart fjärde eller femte år på gymnasiet i komvux. Det är en diskussion. Men de som väljer att studera på folkhögskolor tar ofta en andra chans eller kanske en tredje chans att komma igen. Om då bilden är att dörrarna mer eller mindre är stängda för vidare studier om man tar den här chansen och satsar på att komma igen är det en ganska allvarlig signal. Det är lite i linje med den neddragning som ni har gjort ni har dragit ned på komvux och annat att man stänger dörrarna för den här andra chansen. Jag skulle vilja att ni för er egen trovärdighets skull löser den här frågan, så att det inte blir en ideologisk politisk fråga utan att vi faktiskt ser människorna och inte bara systemet. 16 Statsrådet (): Jag ska arbeta i den anda som senast talade om. Jag vill för tydlighetens skull säga att det, när jag talade om konkurrenskomplettering, var ett parallellt resonemang som inte syftade på folkhögskolor. Jag tror, precis som , att det är mycket ovanligt att någon börjar på folkhögskola i syfte att konkurrenskomplettera. Sedan gäller det den generella frågan. formulerade det så att han var orolig för folkhögskolornas framtid. Jag tycker att vi gemensamt ska försvara folkhögskolornas framtid. I ett i övrigt mycket strömlinjeformat utbildningssystem erbjuder nämligen folkhögskolor ett alternativ för människor som av ett eller annat skäl behöver den skolformen. Ofta drivs folkhögskolorna också av ideella huvudmän, vilket jag tror kan vara ett värdefullt komplement i det totala systemet. Jag tycker att vi ska vara glada för att vi har många fina folkhögskolor i detta land, och de som går där ska naturligtvis vara mycket välkomna in i högskolan. Precis som säger visar de ofta där att de gör bra ifrån sig. Låt oss gemensamt försvara folkhögskolorna! Min bild för dagen är inte att detta nya antagningssystem på något dramatiskt sätt försämrar förutsättningarna för folkhögskolor. Men, än en gång, vi studerar detta. När vi har ytterligare fakta på bordet kommer vi att på nytt ta ställning till den här frågan och eventuellt återkomma med förslag. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 2007/08:762 om högskolans dimensionering och det ökande söktrycket 17 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att ompröva neddragningen av antalet utbildningsplatser på universitet och högskolor nu när söktrycket på utbildningarna ökar. Dessutom har frågat om jag avser att agera för att bättre tillgodose näringslivets och den offentliga förvaltningens behov av välutbildad arbetskraft. När det gäller antalet utbildningsplatser i förhållande till det ökade antalet sökande har jag tidigare svarat på en interpellation från med exakt samma innehåll. Mitt svar kvarstår. Regeringen anser att kvaliteten i utbildningen ska prioriteras före kvantiteten. Innan en fortsatt utbyggnad genomförs måste därför resurser satsas för att till exempel öka lärartätheten och andelen disputerade lärare. finns utrymme på universitet och högskolor att ta emot fler studenter. Trots att antalet sökande glädjande nog har ökat till bland annat ingenjörsutbildningarna kommer det även denna höst att finnas fler utbildningsplatser på de flesta program och kurser än det finns sökande. Till detta kan läggas att ökningen av antalet sökande till största del består av utländska sökande. erfarenheter säger att en majoritet av den kategorin sökande inte påbörjar studier i . När det gäller arbetskraftsbehovet i näringslivet och den offentliga förvaltningen står den högre utbildningen för en stor och viktig del av tillgången på välutbildad arbetskraft. Universitet och högskolor uppfyller till stor del sitt uppdrag att erbjuda utbildningar utifrån studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Jag kan inte föregå de förslag som regeringen överväger att presentera i kommande propositioner, men jag vill ändå lyfta fram att det inom bereds insatser riktade mot flera nivåer i utbildningssystemet och som syftar till att förbättra tillgången på välutbildad arbetskraft inom områden där det finns en efterfrågan på arbetsmarknaden. Det rör sig bland annat om åtgärder för att förbättra förutsättningarna för att öka rekryteringsunderlaget till tekniska utbildningar och om organiseringen av den kvalificerade yrkesutbildningen så att denna i större utsträckning styrs mot arbetslivets behov av rätt kompetens med hög kvalitet. 18 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Precis som statsrådet antyder är det här inte en helt ny fråga. Vi har diskuterat den här frågan tidigare, men återigen har det kommit ny statistik som föranledde mig att skriva en interpellation. Verket för högskoleservice visar att det är en ökning av de sökande till till universitet och högskoleutbildningar. Det är i grunden något positivt. har kommenterat det med att säga att orsakerna till det ökade söktrycket säkert är flera olika. Det ena är att det är en alltmer osäker arbetsmarknad. Unga människor vill bättra på sina utbildningar, eftersom det leder till jobb. Det handlar också om flera internationella studenter som söker till . Det är positivt att svensk högskoleutbildning har så pass bra kvalitet att internationella studenter vill söka sig hit. Det handlar också om växande ungdomskullar. Universitetskansler går ett steg längre och säger att han tror att det finns ett trendbrott i söktrycket, att söktrycket nu ökar på universitet och högskolor. Allt det här tycker jag i grunden är väldigt positivt. Jag tror att en välutbildad befolkning är något oerhört viktigt för när vi ska möta en internationell konkurrens. Vi vet också nu när arbetsmarknaden vänder nedåt och osäkerheten ökar att de unga människor som väljer att studera på högskolor och universitet lättare får jobb, bättre jobb och högre betalt än andra grupper. Så det är klart att det är viktigt för och för de unga människor som får den chansen. Vi har haft diskussioner tidigare om varför regeringen har valt att använda antalet platser som något slags sparbeting. Alla nya reformer har egentligen finansierats med färre platser. Det har varit den trend som vi har sett . Ett argument när vi har haft den här diskussionen har varit att om söktrycket ökar, om fler vill studera på högskolan och osäkerheten på arbetsmarknaden ökar är regeringen beredd att ompröva det här. För då kan det behövas fler högskoleplatser. Jag tycker egentligen att det resonemanget är ganska kortsiktigt. Jag skulle önska att en högskoleminister i skulle se till industrins och den offentliga sektorns kompetensbehov och säga att vi tror att det här är viktigt för vårt land, att vi måste locka fler människor att studera på universitet och högskolor. Det handlar inte bara om dem som säger sig vilja göra det . Det är ganska många. av dem som går på gymnasiet säger sig vilja gå till högre utbildning . Att dra ned på platserna som den här regeringen har gjort är, som jag ser det, en väldigt kortsiktig politik. Det har vi också pratat om förut. säger att på lång sikt är Socialdemokraternas inriktning rätt, men på kort sikt måste vi dra ned. Jag tror att det är farligt att bedriva kortsiktig utbildningspolitik. Jag tror att man ska tänka väldigt långsiktigt. Men det finns positiva saker i det här svaret också. Vid sidan av att man inte gör någon omprövning, vilket är negativt, finns det diskussioner om att man nu ska börja titta på att rikta flera insatser mot att förbättra tillgången på arbetskraft där det finns en efterfrågan. Det är exakt det vår senaste budget innehåller: Riktade högskoleutbildningar till de branscher och sektorer som verkligen skriker efter arbetskraft och där söktrycket är stort. Det går att göra mycket inom ramen för den högskolepolitik vi har . Vi har saknat de initiativen från regeringen. Vi har också inrättat en kompetenskommission från Socialdemokraternas sida. Vi lägger in för att kunna jobba just med att klara bristyrkena i vårt land. Det finns en liten hänvisning här till att man ska göra något på de tekniska utbildningarna för att öka rekryteringen. Jag tycker att det är positivt. Det är en första liten signal om att regeringen ser att man kanske ska jobba förebyggande också med att öka rekryteringen. Men min fråga kvarstår: När har vi nått ett sådant läge att högskoleministern de facto är beredd att förespråka en utbyggnad av antalet platser på högskolan? 19 Statsrådet (): Även om vi, som sagt, har haft den här debatten förut kan jag väl vara generös och säga, även om det är dagen före midsommarafton, att jag tycker att det är bra att då och då återkommer till den här frågan. Det är klart att den är fruktansvärt viktig. Det är viktigt att vi har en akademisk utbildning som når många och att de som vill studera på högskola har möjlighet att göra det om de har rimliga förutsättningar. talar om ny statistik. Får jag nämna en siffra? Vi vill ju gärna tro att vi har nått ett trendbrott. Det var inget egenvärde att antalet sökande minskade , även om vi från borgerligt håll påpekade att det finns ett samband när det gäller läget på arbetsmarknaden. Det finns de som pluggar vidare för att de inte får ett jobb. Det är naturligtvis ingen stor nackdel om de slutar på högskolan och tar jobb i stället. Det är bättre för dem själva, för det är det de vill. Det kan vara bättre för samhället också. Så den nedgången var inget att bekymra sig över. Men om intresset i största allmänhet vek vad gäller högre utbildning skulle det vara bekymmersamt. finns det tecken på att det söktrycket ökar. ska jag komma till en intressant siffra i sammanhanget. Även , av naturliga skäl vi kan ha en fullständig bild av, är det ett större belopp än någonsin som högskolorna i det system vi har är återbetalningsskyldiga till staten för att de har fått pengar för att bedriva utbildning men inte har producerat den utbildningen. Det beloppet uppgick till över 1 ½ miljard. Det är en bild av att det finns mycket tomma platser i systemet. Så bilden att vi har skurit ned mycket och att det hotar möjligheterna till högre studier stämmer i stort sett inte. Det är en explosion av sökande från andra länder. Den explosionen har i huvudsak en teknisk orsak, nämligen att vi har möjliggjort sökande via Internet. Det sägs att är det enda land i världen där man kan söka via Internet enbart. Det har skapat en del svårigheter att hantera alla ansökningar, men det viktiga i det sammanhanget, och det är också det jag säger i svaret, är att vi vet av erfarenhet att en hel del av dem som söker från andra länder söker i många länder. I praktiken kommer de inte hit. Så siffran är uppblåst. Den är inte reell. sade i förbigående att vi har finansierat de flesta reformer med neddragning av högskoleplatser. Det är en våldsam överdrift. De neddragningar som har skett är mycket marginella. Vi gjorde en besparing nu , men till allra största delen drabbade den tomma platser. I realiteten var det ingen besparing. Jag har i den delen en helt annan bild än . Däremot är vi överens om att vi ska dimensionera högskolan så att alla som vill och har rimliga förutsättningar ska kunna läsa på högskolan. 20 (): Jag kan instämma i bilden att de internationella studenterna har gjort ett intåg i det svenska utbildningssystemet. Det är något överraskande. hade väl inte räknat med alla de ansökningar som de fick tack vare att de beskrev sina svenskspråkiga kurser också på engelska. Det gjorde att alla trodde att man kunde söka alla kurser och läsa dem på engelska. Det säger väl någonting om att ligger långt framme, om vi på något märkligt sätt är det första landet som har sökmöjligheter på Internet. Det verkar ganska självklart att ha det. Men i grunden är det ganska positivt att internationella studenter vill studera i . Det säger något om att vårt utbildningssystem ändå har ett gott rykte. Där har vi ingen annan uppfattning. Däremot har varit ute och sagt att vi ser ett trendbrott . Jag skulle vara väldigt glad om det var ett trendbrott, inte på grund av den här diskussionen utan för framtidsmöjligheter. Utan att vara allt för polemisk kan jag säga att med den skolminister vi har i vårt land, som i varenda diskussion säger att alla ska inte bli akademiker, är det inte några stora signaler som skickas ut om att välja ett akademiskt yrke framöver. Det verkar snarare vara något besvärligt för samhället att få ett större antal akademiker. Det är ju lite märkligt mot bakgrund av att de stora teknikföretagen i vårt land har problem med att rekrytera viktig personal. Vi har stora medicinföretag som inte alltid kan rekrytera den personal de skulle behöva. Vi har vård- och omsorgsområdet och flera andra sektorer som skriker efter välutbildad arbetskraft. Jag tror att det är viktigt för vår nation att vi förser dem med tillräckligt duktiga människor som kan jobba vidare och skapa arbetstillfällen och tillväxt i vårt land. Man kan ställa dessa faktorer mot varandra och säga att vi har tomma platser på högskolan. Det brukar alltid vara så att vissa sektorer av högskolan har tomma platser. använder man inte allihop, men det är då det politiska ledarskapet sätts på prov. Då gäller det att vara smart som politiker och säga att okej, vi har ett överflöd av utbildningsplatser på de här områdena, men vi har allvarlig brist på läkare, tandläkare, vårdutbildningar, teknikyrken, ingenjörsyrken dyrare utbildningar som regering och riksdag faktiskt kan välja att prioritera i det här läget och där söktrycket är stort. Det är det vi gör i vår budgetmotion. Vi skruvar upp det ganska ordentligt och säger också att på ett antal utbildningar där det inte finns ett så stort söktryck förskollärare och andra områden skulle kompetenskommissionen kunna gå in och beställa utbildningar, ungefär som SÄL-utbildningarna. Man ska kunna jobba kvar halvtid som barnskötare som man går och studerar upp till förskollärare, detta för att klara rekryteringsbehovet men också fixa utbildningar som är viktiga för vårt land. Här tycker jag att regeringen är väldigt passiv. De säger bara att vi har för lite sökande på vissa sektorer, så då gör vi ingenting på de sektorer där söktrycket är bra och där bristsituationen på arbetsmarknaden är stor. Jag tycker inte att det håller. Jag tycker att det är klädsamt att ministern i dagens debatt inte talar så högt och tydligt om de stora kvalitetssatsningar som man påstår har genomförts. Argumentet har ju varit att vi måste dra ned på antalet platser för att göra kvalitetssatsningar. Den debatten har vi haft otaliga gånger här i kammaren, men i går kom nya besked från som visar att det inte har blivit några mer pengar till forskningen. Det har i stället blivit mindre pengar till forskningen . Att därför motivera neddragningen av antalet platser med att det är en tuff medicin som måste tas för att ha råd med kvalitetssatsningar håller inte. underkänner de argumenten, för de har inte sett några nya pengar. Kostnadsökningen har varit större än de satsningar som regeringen har gjort, så argumenten går inte ihop. Innebär den sista antydningen i svaret att ni på allvar kommer att jobba med att få upp söktrycket på högskolorna med teknikutbildningarna och på andra områden för att faktiskt öka söktrycket och kunna bygga ut platserna på högskolor? 21 Statsrådet (): Rapporten om forskningsanslag från som kom i går har inte med det här att göra, men råkar det var så att jag läste den rapporten i går. Medierapporteringen var inte alldeles korrekt, och jag vill därför uppmana alla som tar del av den här debatten att läsa rapporten. Mitt huvudargument mot rapporten är att den i huvudsak avser år som den socialdemokratiska regeringen regerade. Den slutar , och jag har sagt att för forskningsanslagen var 2007 ett mellanår. Den stora satsningen inleds , och jag hoppas att den ska fortsätta i och med den forskningsproposition vi lägger fram . Men det hör som sagt var inte riktigt till dagens ämne. Jag håller naturligtvis med om att vi ska titta på sektor för sektor och jobba med de här frågorna. Det är precis vad vi gör. En viktig tanke är att de invandrare som kommer till ofta har en stor kompetens på olika områden som vi behöver inom bristområdena. Där kan man genom att erbjuda dem särskilda kompletteringsutbildningar tillgodogöra sig en kapacitet. Det bör vi göra, och där satsar vi ganska mycket. Vi har hela problematiken med obehöriga lärare. Särskilt om vi skulle gå vidare och förbjuda obehöriga lärare måste vi naturligtvis erbjuda mycket goda vidareutbildningsmöjligheter för dessa.