prot · GW0950 · 2008-12-16 00:00:00 — Jag kommer att fortsätta argumentera för och driva vikten av att satsa på både väg, järnväg och sjöfart i det här landet. Annars kan vi inte vare sig ha konkurrenskraftiga jobb eller minska miljöpåverkan. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2008/09:183 om dolda kostnader för telefonsamtal 165 Statsrådet (): har frågat mig dels vad jag avser att göra för att kostnaderna för mobiltelefoni ska minska, dels vad jag avser att göra för att underlätta för konsumenterna att förstå sina fakturor. Jag vill börja med att säga att jag uppskattar att har uppmärksammat Post- och för telefoni och bredband . Rapporten lyfter fram viktiga tendenser inom marknaden för elektronisk kommunikation och kan bland annat utgöra ett underlag inför framtida insatser. Marknaden utvecklas snabbt och för konsumenterna kan det vara svårt att förstå vad det är man faktiskt köper av operatören. Detta är viktiga skäl till varför PTS gör kontinuerliga analyser av både prisutvecklingen på marknaden och förändringar i olika typer av erbjudanden. Jag ser dock med oro på utvecklingen att debiteringsintervallen för telefoni blir allt längre, eftersom detta gör det svårare för konsumenter att beräkna hur stora kostnaderna verkligen kommer att bli. Frågan om längden på debiteringsintervallen bör också ses i ljuset av att minutpriserna för telefonsamtal, framför allt mobiltelefoni, sjunkit . Därmed kan ett längre debiteringsintervall bli ett sätt att så att säga ta igen det som förloras på minutpriset. arbetar med att ta fram föreskrifter till lagen om elektronisk kommunikation om vilken information om priser, taxor och allmänna villkor som teleoperatörer ska hålla allmänt tillgängliga. Föreskrifterna kommer också att reglera hur sådan information ska hållas tillgänglig. Dessutom arbetar PTS med att utveckla Telepriskollen i det här avseendet, och då är det givetvis viktigt att inkludera debiteringsintervall, öppningsavgifter och andra dolda kostnader. PTS ger också råd till konsumenter och andra slutanvändare om vad man bör tänka på när man ska välja operatör eller abonnemang, via information på bland annat PTS webbplats. Där kan man exempelvis få praktiska råd inför köp av telefoni- och datatjänster. På ministerrådsmötet nådde vi en politisk överenskommelse på EU-nivå avseende uppdateringar av det så kallade USO-direktivet. Ändringarna innebär bland annat att prisinformation till konsumenter inom området elektronisk kommunikation ska bli tydligare. Dessutom kom vi på ministerrådsmötet överens om uppdateringar av den så kallade roamingförordningen, som innebär att det införs ett maxpris för gränsöverskridande sms och mms och på grossistnivå för datatrafik. finns redan maxpris för gränsöverskridande mobilsamtal. Debiteringsintervallet för den så kallade eurotaxan ska vara en sekund. Processerna på EU-nivån kommer dock att fortgå i några steg till innan allt är färdigt. Jag är dock mycket glad över att dessa förändringar verkar komma till stånd för att förbättra och förenkla för konsumenterna, inte bara i , utan inom alla EU-länder. Slutligen vill jag trycka på att det finns lagstiftning som innebär att konsumenten har rätt till en specificerad faktura. Enligt dessa relativt nya regler ska bland annat öppningsavgift och debiteringsintervall anges på specificerade fakturor. Öppningsavgiften ska särredovisas och anges antingen som totalsumman för alla öppningsavgifter eller antal samtal där öppningsavgift debiteras och öppningsavgift per styck. Debiteringsintervall ska anges om leverantören tillämpar ett annat debiteringsintervall än en sekund. Mitt svar till är därför att det redan pågår arbete med att tydliggöra de dolda kostnaderna samt att det redan finns lagstiftning vars syfte är att underlätta för konsumenterna att förstå sina fakturor. Jag kommer också att följa utvecklingen och vad Post- och pågående insatser leder till. 166 (): Tack så mycket för svaret! Det var ett väl initierat svar, tycker jag. Det var väl avvägt. Statsrådet har fått med många av de frågor när det gäller telefoni som finns inom EU och som jobbar med. Statsrådet uppskattar att jag har uppmärksammat Post- och . Det är för mig självklart att följa Post- och arbete. Jag tycker att det är en viktig myndighet, och jag tycker att det är viktigt att följa det som sker inom telefoniområdet. Så det är inget konstigt att jag uppmärksammat den rapporten. pekar på att det här uppenbarligen är ett problem. Det man förlorar på gungorna tar man in på karusellerna. Det finns lockpriser. En del marknadsföring går till och med till så att man som konsument kan tro att det rent av är gratis att ringa. De flesta av oss vet att ingenting är gratis. Men marknadsföringen har varit sådan på många olika sätt. Man har lockat in kunderna. Det är svårt för kunder att följa sin faktura och veta vad det är man ska se på när man lockas av en försäljare som säger: Vi är de absolut billigaste på marknaden. Försäljaren glömmer att tala om hela kostnaden och så vidare. går vi in i ett modernt och spännande samhälle där mobiltelefonen flyter samman med datorerna det har de egentligen redan gjort. Vi har dem som terminaler. Vi använder dem i hemsjukvården och i skolan. Vi använder dem som hjälpmedel. har vi dem som tv. Mobilen blir en tv. Och vi har den som en video. Vi har den som GPS. Vi har snart mobilen som betalkort. Vi har den som översättningshjälpmedel, och vi har den som termometer. Ja, vi använder mobilen till allting, och den utvecklingen kommer inte att stanna. Det kommer bara att fortsätta och bli mer och mer spännande och bra saker som man kan använda mobilen till. Men med den här spännande utvecklingen blir det baksidor och nackdelar. Det uppstår problem och hinder som naturligtvis är till för att lösas, för fördelarna överväger. Integritetsfrågorna är ett sådant problem som vi måste se till att vi kan lösa . En annan sak som vi diskuterade , jag och , är att ungdomar och andra luras in i så kallade sms-lån. Det är så oerhört lätt att hamna i en skuldfälla när det gäller sms och den möjligheten. Det finns alltså ett antal problem med framtiden också, men de är till för att lösas. Ett annat problem är det som jag har lyft fram i den här interpellationen, nämligen kostnader och även skillnader. ökar skillnaderna i samhället. Klasskillnaderna ökar igen. Det blir större skillnad mellan stad och land, mellan män och kvinnor. Jag har beskrivit här att vi, när telefonin övergår till att vara ett IT-hjälpmedel, måste se till att inte även IT och telefoni blir en klassfråga. Det ska inte vara en stor skillnad mellan män och kvinnor och inte mellan glesbygd och stad. Det är därför som jag har lyft upp den här rapporten. Jag vill att ministern ska skynda på arbetet med att göra det lättare för konsumenterna i det nya IT-samhället. 167 Statsrådet (): Jag tror inte att och jag har olika synpunkter på det här. Jag tycker snarare att det är positivt att det sker en öppen diskussion om det här, för det är inte så ofta de här frågorna kommer upp. Det var av den anledningen som jag just kommenterade interpellation. Det är naturligtvis många som är irriterade och frustrerade över det som beskriver om dolda kostnader. Inte desto mindre är det oerhört avgörande att det, precis som beskriver, inte blir en klassfråga. För vi vet att information är svårt. Det är oerhört viktigt att konsumenten får en tydlig prisinformation och också ges möjlighet att på den här konkurrensutsatta marknaden välja bolag utifrån att man kan identifiera hur kostnaderna ser ut vad gäller debiteringsintervall eller öppningsavgifter eller vad det nu kan gälla. Det är därför som , som jag sade i svaret, arbetar med att ta fram föreskrifter som är kopplade till LEK om information om priser, taxor och allmänna villkor som teleoperatören ska hålla allmänt tillgänglig, just i syfte att stärka konsumenten. 168 (): Ja, och om man nu ska stärka konsumenterna när det gäller möjligheten att välja rätt operatör och att hitta i djungeln när det gäller utbudet av tjänster finns det ytterligare en tjänst som jag skulle vilja skicka med infrastrukturministern. Hastigheten på nätet är också avgörande när det gäller mobiltelefon. Tillgången till mobiltelefoni är inte samma i hela landet. Tillgången till en bra telefontäckning är också en viktig del i valet för konsumenten. När man väljer som konsument handlar det också om att man har möjlighet att få en telefon som fungerar i hela landet eller en terminal som fungerar i hela landet. Man ska inte bli utsatt för att man måste ha två olika typer av mobiler eller det som ofta kallas för terminaler. Det är viktigt att det här går hand i hand i utbyggnaden när det gäller bredbandstjänster för våra stationära datorer eller bärbara datorer men också när det gäller telefonin. Eftersom den bärbara datorn flyter ihop med mobilen blir det allt viktigare att vi också har ett bra nät över hela landet och att det inte är vita fläckar ute på landsbygden där vi inte har täckning för vare sig mobiler eller telefoner. Även det bör infrastrukturministern väga in som ett konsumentbehov när man som konsument ska ta ställning till vilken operatör man ska välja. Då fullkomligt vräks det ut en massa möjligheter. Det sägs: Vi är billigast, och vi är bäst, och vi har de absolut hetaste produkterna. Konsumenterna har då svårt att välja. Då måste de också kunna få upplysning om täckningen på nätet. Det handlar alltså både om att man ska kunna läsa av sin faktura, vilka tjänster som man har att tillgå och vad de kostar och om att man ska veta vilken täckning det är i landet. Jag vill skicka med de sakerna till infrastrukturministern och just det här att man inte ska dölja kostnader. Det kan handla om fakturakostnader eller dolda avgifter på annat sätt eller att det tas betalt för en hel minut fast man bara har pratat i . Det borde fördömas, tycker jag. 169 Statsrådet (): Vi kanske har lämnat just dolda kostnader på telefonsamtalen. Inte desto mindre vill jag återkomma till det som lyfte upp i den första kommentaren, vikten av att ha konsumentfokus. Det är inte alltid så att konsumenter klagar när det inte fungerar. Därför åligger det att göra egna undersökningar om telebolagen och telebolagens räkningar, även om man naturligtvis också följer upp och har tillsyn utifrån de klagomål som kommer in. Det sker alltid ett parallellarbete som också åligger . 170 (): Jag återvänder till minuttaxan och det som vi diskuterade. Om ett mobilsamtal pågår i , ska man då bli debiterad och inte ? Sådant är viktigt att ministern ser över. Det får inte vara så att en kund blir uppskörtad av sådana dubbla telefonkostnader trots att man har blivit lovad att man har en billig operatör. Förutom de dolda kostnaderna är det viktigt att alla får ta del av IT-samhället. Telefon och dator flyter samman. Det är ett IT-samhälle. Då gäller det att kunna se till så att både män och kvinnor, unga och gamla, landet och staden har samma tjänster och att det inte ska vara för stora skillnader i kostnader. Det måste vägas in, tycker jag. Jag tycker att det är viktigt att ser över inte bara de dolda mobiltelefonkostnaderna utan också själva täckningen och vad det är för tjänster som erbjuds. Det handlar om hur konsumenten ska kunna kontrollera det. Man ska veta att man kan jämföra det med en annan operatör och byta i så fall. Man ska inte bli inlåst hos en viss operatör och vara tvungen att stanna kvar hos den operatören för att man har valt en viss operatör. Ska vi ha aktiva konsumenter och bra marknader där priserna pressas nedåt måste kunderna kunna välja operatör . 171 Statsrådet (): Själva mobiltäckningen och tillgång till hög kapacitet på bredband är inte en del av det uppdrag som har som vi nu behandlar. Men det pågår parallellt ett arbete med att skapa förutsättningar att minska de vita fläckar som finns och för fortsatt uppbyggnad av hög kapacitet av bredband i alla delar av landet. Det är inte kopplat till det som är svaret på den här frågan vad det gäller föreskrifter för LEK om taxor och avgifter och allmänna villkor för teleoperatören. Inte desto mindre är också det viktigt som kom in på. Men det berör andra delar av Post- och ansvar. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2008/09:152 om jakt på varg 172 Miljöminister (): har frågat mig om jag kommer att se över möjligheten att låta bland annat bli försöksområde för tillåten jakt på varg. Interpellanten har också frågat när jag kommer att presentera en rovdjursproposition. beslutade om en sammanhållen rovdjurspolitik. Det övergripande målet är att ska ta ansvar för att björn, järv, lo, varg och kungsörn finns kvar i den svenska faunan. Arterna ska också enligt målet kunna sprida sig till sina naturliga utbredningsområden. För att utreda frågan om effekterna av rovdjursstammarnas utveckling samt frågor knutna till att uppfylla målen i en sammanhållen rovdjurspolitik tillsatte den förra regeringen en utredning. Utredningen om de stora rovdjuren överlämnade betänkandet Rovdjuren och deras förvaltning. Betänkandet är mycket omfattande. Resonemangen rör frågor och problemställningar som berör och engagerar många människor. En frågeställning som utredningen behandlar är om ansvaret för förvaltningen av rovdjuren i högre utsträckning skulle kunna ske på regional nivå med större möjligheter till lokal delaktighet. Betänkandet har varit ute på en bred remiss hos berörda myndigheter och organisationer. Flertalet remissinstanser är positiva till en ökad regionalisering. Av betänkandet framgår dock inte hur en modell för en regionalisering ska kunna utvecklas beträffande bland annat regionala mål och förvaltningsplaner i förhållande till nationella mål och internationella åtaganden. Regeringen gav därför i uppdrag att, efter samråd med berörda myndigheter och organisationer, utarbeta ett förslag till hur ett ökat regionalt ansvar och lokal delaktighet i förvaltningen av rovdjursstammarna bör organiseras. I uppdraget ingår bland annat att ska göra en analys av om genomförandet av en ändrad förvaltning bör ske fullt ut, i etapper artvis eller som försöksprojekt inom något eller några län. ska redovisa sitt uppdrag . Jag vill invänta verkets redovisning innan jag tar ställning till hur regionaliseringen bör genomföras. Min uppfattning är dock att vi ska ha en regionalisering av förvaltningen som framför allt ska bidra till snabbare beslutsprocesser. De senaste bedömningarna visar att etappmålet för varg om 20 föryngringar är uppnått. I beslut om sammanhållen rovdjurspolitik anges att med etappmål avses delmål för stammarnas tillväxt mot en nivå där fortsatta existens i kan anses långsiktigt säkrad. Vidare anges att när etappmålet nåtts bör en förnyad bedömning göras om mål för arten. Det bör även genomföras en grundlig genomgång av konsekvenserna av vargförekomsten. När jag fick beskedet från lät jag påbörja förberedelserna för den av begärda utredningen. Arbetet med att utvärdera etappmålet kommer att påbörjas . Jag kommer då att ge närmare besked om vilka ytterligare åtgärder jag avser att vidta med anledning av att etappmålet nåtts. är ett av de län där vargstammen är etablerad och där stammen vuxit snabbast. Regeringen delar utredningens uppfattning att det är viktigt att vargstammen ökar i antal i sådan takt att människor på landsbygden hinner anpassa sig till de nya förutsättningar som det innebär att leva med varg. Jag är medveten om att det finns olika sätt att se på rovdjursfrågorna. Jag har därför haft överläggningar med företrädare för olika intresseorganisationer. Mitt mål är att föra dessa intressen närmare varandra. Att människor accepterar att samexistera med rovdjuren är den viktigaste förutsättningen för en framgångsrik förvaltning och för bevarande av rovdjuren. Jag vill nu i första hand avvakta resultatet av utredning, men jag är inte främmande för att i någon form, inom ramen för rådande direktiv och internationella åtaganden, skapa ett ökat utrymme för förvaltning av vargstammen. Det är dock viktigt att vi i de enskilda förvaltningsbesluten tar hänsyn till att vargstammen är sårbar ur genetiskt perspektiv, eftersom de skandinaviska vargarna stammar från totalt tre individer. Jag har dock med glädje noterat att en invandrande varg från etablerat sig i . Därmed har förutsättningarna ökat för ett nytt genetiskt tillskott till vargstammen. Jag avser att återkomma med dessa resonemang samt frågan om ökat regionalt ansvar för beslut som rör förvaltningen av rovdjursstammarna i en proposition om rovdjuren och deras förvaltning . 173 (): Jag tackar för svaret och tycker att det är bra att ministern är tydlig med behovet av regional förvaltning och med att det ska komma en sammanhållen rovdjurspolitik . Jag anser, för vargstammens fortsatta utveckling, att det nu behövs att ni tar ett helhetsgrepp på frågan. Hur stor är en livskraftig och hållbar stam? Vad menar vi med gynnsam bevarandestatus, och hur ska en regional förvaltning se ut? Jag vill redan från början vara tydlig med att jag helt står bakom riksdagsbeslut om rovdjurspolitiken och även att vi vill ha en långsiktigt hållbar vargstam i . Det är glädjande att etappmålet med råge är uppnått. Därför tycker jag att det är dags med någon form av jakt, likt den vi har på björn, när det gäller vargen. Lever man i är rovdjursfrågan närvarande. Vid alla de besök jag gör på landsbygden kommer frågan upp, och det är tydligt att det är en svår fråga och en balansgång. Ministern pekar på i svaret och säger att det är viktigt att stammen ökar i sådan takt att människor hinner anpassa sig. Hur tänker ministern där? Jag skulle gärna vilja att han utvecklar det. Vi politiker har att balansera alla olikstående intressen och göra avvägningar. Grunden för allt är de internationella åtagandena och vårt beslut om rovdjurspolitiken. Därefter behövs avvägningen mellan de boende i rovdjurstäta områden, de som bedriver näringsverksamhet såsom får- och lammproduktion och annan djurproduktion, de som vill kunna röra sig fritt i vår natur och jägarnas intressen. Rovdjuren är en del i en sammansatt helhet, inte minst relationen mellan rovdjur och bytesdjur. Det är glädjande att ministern är tydlig med att försöka föra dessa intressen närmare varandra, för det behövs en acceptans inför att samexistera med rovdjur. I utredningen och deras förvaltning fördes en diskussion om den sociala fällan som hotar att slå igen om inte frågorna hanteras öppet och i nära samverkan med den berörda befolkningen. Jag tror att det här är otroligt viktigt. Att negligera problem som upplevs av dem som lever och bor i rovdjurstäta områden gör att acceptansen minskar, och det blir en ökad risk för konflikt. Därför måste vi hantera frågan på ett klokt och välbalanserat sätt. Jag anser det därför viktigt att få till en regional förvaltning nära de människor det berör. Med detta sagt vill jag ta upp frågan om med flera län som skulle kunna bli en försöksregion redan nu för att på ett klokt sätt och i nära samverkan med och forskarna börja förvalta stammen genom bland annat jakt. Vargstammen bör förvaltas i lite större områden än i ett enskilt län, för vi har många gränsrevir. Därför behövs större förvaltningsområden. Vid en regionaliserad förvaltning krävs också tydlighet i hur avvägningen ska gå mellan de nationella målen och de regionala målen och hur förvaltningsplanerna ska se ut. Jag noterar i ministerns svar att när de redovisar sin syn på hur ett ökat regionalt ansvar och lokal delaktighet ska se ut ska ge sin syn på möjligheterna till försöksprojekt. Det är bra, men det brådskar både med att få besked om att man skulle kunna öka den regionala förvaltningen och att med flera län skulle kunna få starta ett försöksprojekt med en sådan här inriktning. Hur menar ministern att vi ska få en ökad acceptans och legitimitet för rovdjurspolitiken? Det vore intressant att höra ministern utveckla detta, för jag tror att det är en grundtes i rovdjurspolitiken att vi får en ökad acceptans och legitimitet för våra beslut här i . 174 (): Jag är ju från och inte från något riktigt vargtätt område, men vi har andra rovdjur. Därför är det glädjande att miljöministern stöder tankarna om en lokal och regional förvaltning av rovdjuren. Det saknas förvisso en modell för denna förvaltning, men frågan hastar för de utsatta länen. Därför vill jag fråga miljöministern om han är beredd att skynda på tillskapandet av en sådan modell. En annan fråga är begreppet lärande organisation som är allmänt accepterat bland företag och myndigheter. Man har helt enkelt insett fördelarna med incidentrapportering, åtgärd och uppföljning, allt för att eventuella misstag inte ska begås mer än en gång. I varglänen har man mångårig erfarenhet av att leva med varg. Skulle miljöministern vara beredd att ta till vara den erfarenheten i en brett upplagd undersökning för att få veta inställningen till varg? Slutligen en tredje fråga: Ca 27 föryngringar av varg är konstaterade i och . Regeringens mål är att den ska spridas över hela landet. Om detta sker blir det samlade rovdjurstrycket nådastöten för den svenska renskötseln. förlorar tillsammans de tio jämtländska samebyarna ca 10 000 renar till rovdjuren. Renbeteslänen måste hållas utanför vargens spridningsområde. I annat fall äventyras en hel kultur. Är miljöministern beredd att biträda den uppfattningen? 175 HANS (): Jag kommer också från ett län som i stort sett har samma problematik som tar upp. Jag är från , om det inte hörs. Denna fråga diskuteras ute på arbetsplatser och hemma vid köksbordet. förs diskussioner som gör att man kan tycka att det går till överdrift. Men om människors oro ska kunna stillas måste vi på något sätt börja fundera på hur vi ska göra för att få en högre acceptans för dessa rovdjur. Där tror jag, precis som ministern är inne på, att man måste se till att det nu tas beslut närmare människorna så att de känner att de är med och påverkar och att det finns en närhet till besluten. Annars är risken stor, vilket man kan se tendenser till utan att ha belägg för det, att det blir en illegal jakt där man tar lagen i egna händer. Det tycker jag är väldigt oroväckande. Jag tror på idén och tanken som har, att man kanske ska fundera på om det inte är att man inför något slags jakt på samma sätt som vi har på björn. Det tror jag skulle vara ett bra medel att komma framåt i frågan. Just nu har vi i en varg som stryker runt Moratrakterna. Den har alldeles setts i närheten av vår ridanläggning där. Den går i stort sett mellan byarna i ganska centrala delar av . Jag tror att man måste fundera kring skyddsjakt, för när individer kommer för nära måste man kunna ta dessa beslut så att människor slipper oroas. På så sätt kan man få den acceptans som krävs. 176 (): Tack, ministern, för svaret på denna interpellation! Liksom bor jag i ett län som tillhör renskötselområdet, och beslut sade också att någon varaktig föryngring vad gäller varg ska inte finnas inom åretruntmarkerna. På den punkten var vi eniga. tar i interpellationen upp en angelägen fråga, nämligen när vi ska få en aktiv förvaltning av vargstammen som inkluderar noga reglerad jakt. Hon konstaterar också att antalet, 250 svenska vargar, nämns i den intensiva debatten om vargstammens storlek och spridning. Sedan interpellationen avlämnades har det skandinaviska vargforskningsprojektet som står för faktauppgifterna när det gäller vargstammens storlek kommit med ytterligare en rapport föryngringar. Antalet konstaterade föryngringar i den svenska vargstammen är nu 24 stycken, varav 22 helsvenska och 2 föryngringar i gränsreviren mot . Dessa räknas statistiskt in i den svenska vargstammen som alltså konstaterats ha fått 24 föryngringar. Härtill kommer 3 helnorska föryngringar. Den skandinaviska vargstammen har alltså minst 27 föryngringar. Det torde säkert komma flera rapporter under vinterns inventeringar. Därför kan man säga att den skandinaviska vargstammen nu uppgår till minst 270 vargar, varav den svenska stammen består av minst 240.