prot · GV09102 · 2008-04-24 00:00:00 — Det har den fördelen att det finns en bred politisk uppslutning för förslaget i styrelsen i Kommuner och Landsting. Jag vill se om det är möjligt att förena en sådan modell med EG-fördraget. Det blir en viktig sak för oss framöver även om det inte har utretts av utredaren. Satsning på företagare med utländsk bakgrund 85 (): Jag vill rikta min fråga till handelsminister . Handelsministern har inför presenterat sin handelspolitiska deklaration som innehöll många bra och nya initiativ för handels- och investeringsfrämjandet. En av nyheterna var satsningen på svenska företagare med utländsk bakgrund. Jag välkomnar att kompetens hos våra nya svenskar nu bättre kommer att tas till vara. Det kan innebära ökade möjligheter för svensk export. Dessa företagare har kontakter och unika kunskaper i språk, affärskulturer, politiken på marknaden och inte minst om religionens betydelse i de länder de har varit bosatta i. Min fråga till handelsministern är om den här satsningen på svenska företagare med utländsk bakgrund är branschspecifik eller särskilt inriktad på någon specifik marknad. 86 Statsrådet (): Vi är till beroende av vår export, eftersom av vår bnp består av export. Det är oerhört viktigt för vårt välstånd. Det är också oerhört viktigt att vi ökar vår exportandel. Ett sätt att göra det är just att uppmärksamma alla de svenskar vi har i med utländsk bakgrund. De har väldigt mycket lättare att ta sig fram i länder där de känner kulturen, kan språket och känner till religionen. De har helt enkelt mycket bättre naturliga kontakter. har vi satsat på det här sedan tidigt . Det är att bedöma. Men ser vi att det är en stor framgång. Det är stort intresse från svensk sida och det har lyckats snabbt ute i världen. Däremot har det inte handlat om specifika områden med specifik export inom något annat än dem som vi redan är inriktade på. 87 (): Jag tackar handelsministern för svaret. Alla ansträngningar för att främja svensk export behövs och är välkomna. är som vi alla vet ett mycket handelsberoende land med ett fåtal stora, globala koncerner som klarar sig alldeles utmärkt bra på egen hand. Men det är de små och medelstora företagen som kan behöva specialkompetens vad gäller språk och annan relevant kännedom om specifika marknader för att våga ta steget ut och satsa. De företag som satsar kommer att vara morgondagens vinnare. Just i det här projektet med svenska företagare med utländsk bakgrund som regeringen nu driver kanske det vore en idé att även sprida kunskapen till våra lärosäten högskolor och universitet. På det sättet skulle man kunna sprida kunskapen om hur man blir entreprenör till människor med utländsk bakgrund. Ser handelsministern detta som en möjlig väg? 88 Statsrådet (): Jag ska fortsätta där jag avslutade alldeles . Det handlar inte om branschspecifika satsningar. Däremot vill vi se en större inriktning på små och medelstora företag. Vår exportprofil ser till stor del ut så att de tio största företagen sköter om av vår export. Resten av vår export sköts av de 100 största företagen, och väldigt få småföretagare. Många svenskar med utländsk bakgrund är just småföretagare, så det är ett tydligt tecken i rätt riktning. Vi diskuterar hur man inför ämnet entreprenörskap och hur företagen kan gå ut på export på våra högskolor. Men man kan också tänka sig att tala om detta mer specifikt i olika nätverk, bland annat det som skapas av svenskar med utländsk bakgrund just för att de har den kompetensen och kan hjälpa andra svenskar att överföra den för att fler småföretag ska kunna gå ut på export. Sanering av förorenad mark 89 (): Min fråga går till finansminister . Enligt finns det 15 000 platser i vårt land som behöver saneras efter miljöskadlig verksamhet. Den som har orsakat skadorna är skyldig att sanera. finns inte företaget kvar. Då har nästa markägare ansvaret i stället. Marknaden har ansvaret för att lösa detta, och det fungerar också relativt bra i storstadsområdena. Men i mindre kommuner går det mycket trögare. Lönsamheten är mindre. Möjligheten att söka statliga medel finns, men det krävs att kommunerna går in som huvudman för saneringsarbetet och bidrar av kostnaden. Den rådande tolkningen av förordningen ger inte utrymme för särskilt stora variationer i kommunernas åtaganden. Det är skillnad på 1 miljon i kostnader för sanering i jämfört med till exempel . Vad jag förstår har regeringen nu aviserat 50 miljoner mindre just till detta område saneringen av förorenade områden i budgeten. Min fråga till finansministern är: Vad är det som är så särskilt angeläget att man minskar detta med 50 miljoner när verkligheten talar för att man behöver resurser för att sanera mark? 90 Finansminister (): reser en viktig fråga. Det gäller miljösanering, som inte minst när det gäller marken är en stor och central fråga. Vår regering driver en mycket aktiv miljöpolitik. Det gäller en omfattande förbättring av havsmiljön. Det gäller omfattande åtaganden i klimatfrågan. Det handlar naturligtvis också om att hantera olika markfrågor. Vi kommer att återkomma med en miljömålsproposition där en rad olika frågor kommer att hanteras. Jag föreställer mig att vi också kommer att återkomma till frågan om marksanering där. Vi kan inte ge några andra besked än dem som har givits i budgeten. Det handlar om ett brett arbete där miljöfrågorna är prioriterade, inte minst när det gäller klimat och havsmiljö. 91 (): Tack för svaret! Jag tycker ändå att det är ett passivt svar. Som talar om är det ju 15 000 platser i vårt land som behöver saneras. Jag tycker att man ska sätta detta i ett större och bredare perspektiv. Det hindrar också entreprenörskap, och det hindrar att man satsar på företagande i mindre kommuner. Man använder mark som är förorenad. Jag tycker att det är en märklig signal att man minskar med 50 miljoner just nu och säger att man eventuellt kommer med mer pengar framöver. Jag måste ärligt säga att jag inte riktigt förstår svaret. 92 Finansminister (): tycker att mitt svar är något passivt. Delvis sammanhänger det med att jag är finansminister och inte miljöminister. Jag föreställer mig att miljöministern hade kunnat ge ett mer omfattande svar än vad jag kan göra. Naturligtvis delar jag synen att markfrågorna är viktiga. Jag inser att för många kommuner är det en central del av näringspolitiken att få använda mark på ett sätt som är attraktivt. har vi grundläggande ansvarsförhållanden där den som har förorenat ska ansvara för saneringen. Vi har också ett kommunalt ansvar på området. Vilken roll staten ska spela får vi säkert anledning att återkomma till. Kostnaderna för att nå klimatmålen 93 (): Min fråga går till finansminister . Jag läste en artikel i går. Rubriken var: Miljarder krävs för att nå klimatmål. Det handlade om en rapport som har tagit fram tillsammans med ett tiotal stora svenska företag. Där konstaterar man att kostnaden för att nå klimatmålen kommer att uppgå till ca 5 miljarder . För de sista kommer kostnaderna att tredubblas. Jag ställer frågan till : Har ni tagit del av rapporten? Eftersom är finansminister, som han påtalade förut, och sitter på penningpåsen undrar jag hur han ställer sig till rapporten. 94 Finansminister (): Jag har tagit del av den rapport som hänvisar till. Det är fråga om att har använt en särskild metod för att bedöma i vilka delsektorer man kan minska kostnaden för koldioxidutsläpp. Jag får dock säga att jag är lite skeptisk till det förhållningssätt som har i frågan. Det rimliga förhållningssättet från oss politiker är att använda generella styrmedel. Sedan är det upp till aktörerna i ekonomin att hitta de åtgärder som är minst kostnadskrävande. Om vi väljer en teknik där vi pekar ut enskilda sektorer och försöker styra dem eller välja ut teknologier kan vi vara säkra på att det är förenat med stora samhällsekonomiska kostnader att åtgärda klimatproblemen. Om vi väljer generella metoder, våra egna koldioxidskatter och andra miljöstyrande mekanismer, att jobba med handelssystemet inom EU och därtill att vara öppna för flexibla mekanismer internationellt kan vi hantera det här på ett globalt solidariskt sätt, men också med relativt sett ringa samhällsekonomiska kostnader. Jag delar inte riktigt Svenskt Näringslivs aningen planekonomiska förhållningssätt till frågeställningen. 95 (): Tack för svaret! Jag tolkar det så att det inte var någon bra rapport som har tagit fram. Det var intressant att höra. I rapporten tittar man på transporter, avfall, jordbruk och sådana saker. Det gäller även ökad användning av biobränslen. Är det något som finansministern har tittat djupare på? Regeringen har, precis som den före detta regeringen, gjort en satsning på miljöbilar med en miljöbilspremie. Problemet med premien är att den bara gäller nya bilar. Har ni funderat någonting på hur man skulle kunna konvertera de gamla bilarna? Det är ju de som är det stora problemet, som jag har uppfattat det. 96 Finansminister (): Problemet med den metod som McKinseykonsulterna väljer är att man specifikt tittar på enstaka sektorer. Det handlar till exempel om att ett billigt sätt att minska utsläppen är att förbättra underhållet av traktorer i jordbruket. Det kan möjligtvis vara sant. Men det måste vara ett beslut som fattas av den enskilda jordbrukaren utifrån de generella styrmedel som vi använder. Det kan handla om gröna certifikat när vi vill gynna till exempel olika typer av alternativ energi. Det kan handla om miljöbilar när vi vill få fram bättre nya bilar. Det kan handla om fordonsskatt eller något annat som påverkar gamla bilar. Det kan handla om generella CO2-skatter och om den handlande sektorn. Jag tror helt enkelt inte att man ska ge sig in i enskilda branscher med regleringar eller subventioner utan att man bör arbeta mycket mer generellt. Biobränslena är en viktig del när det gäller att vi ska ha förnybar energi som vi har lovat via EU. har också framhållits av kommissionen som en viktig förebild i det arbetet. 97 TREDJE VICE TALMANNEN: Med detta hinner vi inte fler frågor . Dagens frågestund är därmed avslutad. Jag tackar närvarande ministrar och statsråd för medverkan i dagens frågestund. 7 § (forts. från 5 §) Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (forts. JuSoU1) 98 () replik: pratade om ökad samverkan. Det är väldigt bra. Det är i och för sig ingen nyhet. Det föreslogs redan i kvinnofridspropositionen. Utredningen i luften konstaterade i sin utvärdering att den samverkan som hade förekommit inte hade varit institutionaliserad utan mer i projektform. har ni i er handlingsplan deklarerat att ni tänker ta itu med det här. Jag har ringt runt till några länsstyrelser och frågat hur det fungerar. Det jag har fått veta är inte så särskilt upphetsande. Man har väldigt lite resurser, och man befarar att de inte kommer att räcka till en samverkan värd namnet. Hur ser på det? 99 () replik: Vi hörde jämställdhetsministern tala om de resurser som är anslagna till handlingsplanen. Jag förutsätter att departementet och hon kommer att följa upp det här så att länsstyrelserna får de resurser som behövs. Men vi vet ju att det ibland inte är resurser som krävs, utan det krävs vilja. Det är så lätt att skylla på någonting annat. Du hänvisade till . Resultatet av den var inte alltför lustigt när den utvärderades . Jag vågar nästan garantera att resultatet av den här handlingsplanen kommer att bli kolossalt mycket bättre mycket snabbare. 100 () replik: Jag är den första att gratulera er om ni verkligen får det resultat som vi alla vill ha. Problemet är att det finns ett motstånd, och det måste vi beakta när vi sätter in våra resurser. Det är en självklarhet att det inte bara handlar pengar, som du säger, men när en ska ta hand om två län känns det inte speciellt mäktigt. Jag tycker att man måste ta till vara de erfarenheter som finns. Jag sade också till ministern att ni dessvärre inte har gjort det. Er idé bygger väldigt mycket på att det inte har gjorts så mycket, men ska det göras minsann och kommer ni att upptäcka enorma förändringar. Jag tycker att det fattas en ödmjukhet hos er där man säger att det har gjorts mycket, vi tänker fylla på och vi hoppas att vi når ett resultat. Det saknar jag hos er. 101 () replik: Det är lite svårt att kommentera påståendet att det saknas ödmjukhet i en handlingsplan som vi ska lägga till handlingarna här i och som sedan ska verka. Jag tror inte att man ska vara alltför ödmjuk och alltför mjuk, utan vi vill se resultat. Då ska man väl vara ganska tuff, annars händer det ingenting. Det har vi sett exempel på tidigare, även om det har gjorts en del. 102 Statsrådet (): Tack för möjligheten att få göra ett sådant här våldsamt inbrott på talarlistan! Jag är glad att få komma hit. Jag hittade ett litet rum av tid trots att mycket annat var inplanerat. Tack så mycket för vänligheten! För mig som ansvarig för en del av den här propositionen det som ligger inom ramen för socialtjänstlagen kändes det så viktigt att jag gärna ville försöka medverka i den här debatten. uppmärksammade vi sexårsdagen av död. Det var en manifestation mot det hedersrelaterade våldet. Det är mycket bra att det blev en ny manifestation på sexårsdagen. Alltför ofta upplever vi att en tragisk händelse bara blir ett lysbloss som flammar upp medialt och opinionsmässigt just när det händer. Då skrivs det. Då manifesteras det i hela landet. Men har medieljuset och människors uppmärksamhet vänts åt ett annat håll. Det är viktigt att debatten pågår . Vi vet att över 25 000 fall av misshandel av kvinnor anmäldes 2006. Ändå svarar det förmodligen bara för en liten del av det som verkligen sker. Många barn, kanske 200 000, har sett sin mamma misshandlas. uppskattar att inte av våldet anmäls till polisen. Vi pratar om en enormt stor dold kriminalitet. Det skedde drygt 4 000 våldtäkter 2006. I genomsnitt sker mord på 17 kvinnor av en närstående man. Den mest grundläggande rättigheten är rätten att leva, att skyddas från våld och död. Där misslyckas man i många länder, men vi kan enkelt konstatera att vi misslyckas också i vårt land. Pela och var två unga kvinnor som ville välja sin livspartner och sitt eget liv. För det fick de plikta med sitt liv. , , och är fyra kvinnor vars personliga öden jag har fått ta del av i detalj. Namnen är fingerade. De har levt med våldet närvarande i sin vardag, i sin nära relation, . Det är ett stycke svensk verklighet. Det är enkelt att rada upp förskräckande exempel. Det är svårt att sätta sig in i en annan människas situation, att förstå och att kunna hjälpa. Det är svårt att inse hur en sådan verklighet präglar , , och vardag, hur man är räddare för att bryta upp än för att stanna, hur lyhördheten växer när aggressivitet utlöses, hur livet blir helt präglat av att försöka undvika aggressiviteten, hur man ändå misslyckas med det och hur självförtroendet successivt bryts ned. Det är också svårt att föreslå lösningar för hur mäns våld mot kvinnor kan minska, ja, upphöra. Vi har arbetat politiskt tillsammans med frågan . har försökt i alla landets kommuner. Kvinno- och tjejjourer har startats och gjort en ovärderlig insats. Ändå är inte statistiken bättre. Det är lätt att tappa tilltron till att lösningen finns. Men jag skulle vilja säga att ju mer vi vet och ju mer vi förfäras av siffrorna, desto viktigare blir det att söka vidare efter bättre metoder i det preventiva arbetet, i frivilligarbetet, i det juridiska arbetet och i det behandlande arbetet. Vi ska öka vår kunskap. Vi ska ta vara på forskning, vi ska förnya våra metoder så att vi mycket bättre klarar att förebygga att våldet sker, att stödja kvinnor som ändå utsätts och att behandla män så att de inte återfaller. Frågorna om våld mot kvinnor handlar också om insikt och om utbildning. Det jobbar många organisationer och frivilliga krafter med. Det handlar också om att det ska finnas stöd och hjälp i den aktuella situationen. När en utsatt kvinna ringer till kvinnojouren måste det finnas någon som lyfter luren. Regeringen vill stötta det arbetet. Det är viktigt att vi håller ut och att vi håller på. När vi ser en tydlig kränkning av mänskliga rättigheter får vi inte tystna förrän vi har hittat sättet att förebygga att det händer igen. Inte förrän metoderna och verktygen lokalt är på plats och i funktion för att praktiskt, systematiskt och uthålligt arbeta för att få det hedersrelaterade våldet och mäns våld i övrigt mot kvinnor att upphöra kan vi känna oss lugnare. Därför är jag stolt och glad över att vi nu i regering och riksdag har det här betänkandet på plats, Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Det är inte slutet på resan på något sätt, men det är att komma framåt i arbetet. Min ministerkollega har tidigare presenterat handlingsplanens innehåll, varför jag kommer att begränsa mig till ett antal åtgärder som jag har ministeransvar för. Vi har skärpt socialtjänstlagen så att kommunernas ansvar för kvinnor och barn som utsätts för eller bevittnar våld blir tydligare. Vi vet att det finns 160 kvinnojourer i landets 290 kommuner. Alla dessa gör en fantastisk insats, merparten på ideell basis. Kvinna till kvinna räcker livlinor ut genom kvinnojourernas arbete. Oavsett var man bor i vårt land ska stöd och hjälp finnas. Kommuner kan samarbeta, men ändringen i socialtjänstlagen innebär att ett bör ändras till ett ska. Man ska hjälpa kvinnor som utsätts för våld och barn som bevittnar våld. Och vi uppmuntrar och uppmanar kommunerna till ett samarbete med frivilligorganisationerna. I samband med skärpningen får kommunerna också utvecklingsmedel. Avsikten är att de ska komma frivilligorganisationerna till del. Beträffande de 109 miljoner som finns ställer vi upp riktlinjer för hur medlen får användas. Bland annat ställs krav på att kommunerna på olika sätt stöder frivilligorganisationerna. Kommunen förväntas inom ramen för satsningen stödja frivilligorganisationernas ordinarie verksamhet men också verka för att den utvecklas och att stimulera nya frivilligorganisationer att starta verksamhet när sådan inte finns. De här utvecklingsmedlen ska och sedan följa upp och utvärdera, och det är viktigt att vi utvärderar hur medlen används. Jag vill gärna understryka vikten av att detta nya krav inte får betyda att de ideella organisationernas roll minskas. Tvärtom vill jag se att de får en större roll. har presenterat en handbok med mycket matnyttig information för alla som arbetar med att stödja kvinnor som utsätts för våld. Den gör det lätt att starta och är en vägvisare under resans gång. Det är ett exempel på vad de ideella krafterna på det här området åstadkommer. och metoder i socialt arbete, IMS, har fått i uppdrag att ta fram en vägledning som kan vara till hjälp för i kommunerna. Bland annat ska kvalitetssäkrade bedömningsinstrument tas fram för arbete. Vi vet att kommunerna bedömer kvinnors behov väldigt olika, och avsikten med stödet är att bedömningarna ska kunna bli mer lika. Jag vill tydligt slå fast att ambitionshöjningen ska leda till en bättre verksamhet på kommunnivå. Alla kommuner ska ha sådan beredskap att man kan hjälpa när det behövs, och strävan är att mer likvärdiga bedömningar ska göras i hela landet. Vi arbetar hårt för att arbete i sin helhet ska bli mer kunskapsbaserat och för att metodutvecklingen ska ta fart. Därför har vi gett i uppdrag till att förbättra kunskapsstödet när det gäller arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld. Vi behöver mer kunskap om vad som fungerar och vad som inte fungerar i praktiken. En särskild utredning om kunskapsutveckling inom har lämnat förslag på hur de statliga resurser som avsätts till verksamhetsområde på bästa sätt ska kunna stödja just kunskapsutvecklingen. Regeringen vill skynda på utvecklingen mot öppna jämförelser. Det gäller både inom hälso- och sjukvården och inom . Därför har fått ett uppdrag att tillsammans med SKL utveckla ett nationellt system för öppna jämförelser. Då kan man systematiskt dra lärdom av vilka insatser som leder till framgångar och på så sätt skapa drivkrafter inifrån systemet självt. har också fått i uppdrag att utveckla metoder inom för att stödja våldsutsatta kvinnor. Det gäller bland annat dem som finns i missbrukarkretsar, där det inte är ovanligt att kvinnor utnyttjas på olika sätt. har regeringen beslutat om en missbrukarvårdsstrategi. Alla insatser vi kan göra för att minska alkohol- och drogmissbruket och förbättra missbrukarvården minskar också våldet mot kvinnor. Mäns våld mot kvinnor är ett mångfasetterat problem. Vi måste lära oss att förstå och behandla de mekanismer som gör att våldet uppstår. Insatser som riktar sig till våldsutövande män är en viktig del i arbetet för att bekämpa och förebygga våld. Därför har IMS fått i uppdrag att utvärdera och utveckla befintliga arbetssätt som vänder sig till män som utövar våld. Ett sådant uppdrag ska redovisas . Bara genom att män slutar slå kan vi långsiktigt lösa problemet. Jag vill införa en noggrann utredning av varje kvinnas dödsfall där våldet utförts av någon i familjen. Det syftar till att förebygga att det sker igen. har i uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa ett sådant system, och arbetet med de mänskliga haverierna är också oerhört centralt. 103 () replik: Det är glädjande att folkhälsoministern är här , för det här är i allra högsta grad ett folkhälsoproblem. Jag har pratat om kommunernas ansvar och berättat att vi från är missnöjda med den nya socialtjänstlagen eftersom vi menar att den inte är absolut. Det ska beaktas att regeringen inte valde att ta utredningens förslag med bara ska. Jag har varit ute och lyssnat i en del kommuner. Dessvärre finns det fortfarande kommuner, som ni bör ha kontakt med från alliansen, som inte ens har ändrat i sina egna handlingsplaner efter det att socialtjänstlagen blev ändrad. Man har inte vidtagit några som helst åtgärder för att förbättra det extra ansvar som man har fått. Jag undrar vad ministern tänker göra åt det. Sedan talar ministern om ökad kunskap. Det är jättebra. Jag undrar om ministern har en könsmaktsförståelse själv när hon pratar om kunskap eller vilket slags kunskap det är som ministern pratar om. Att öka kunskapen tycker jag själv naturligtvis är väldigt väsentligt, men som jag har sagt tidigare här har jag också upptäckt att det inte bara handlar om kunskap. Intresset ute i kommunerna är väldigt lågt. Det här det har man sagt länge betyder att det finns ett mycket stort motstånd där ute. Hur tänker ministern tackla det? 104 Statsrådet () replik: Det var många stora och, vad gäller en del av dem, inte alldeles lätta frågor. Det här är, skulle jag vilja säga, som med all annan ny lagstiftning. Det tar tyvärr ett visst mått av förberedelsetid innan det kommer på plats ute i kommunerna. Trots att lagstiftningen har varit i bruk ett tag ser jag också behovet av att intensifiera informationsinsatserna om vad som gäller. Det är ofrånkomligt att en skärpning av socialtjänstlagen har skett. Att ändra ett bör till ett ska har betydelse. Det som är glädjande är att det finns ett intresse från Kommuner och Landstings sida som jag tydligt möter. Vi har ett gott samarbete med dem naturligtvis på det nationella planet men innan det implementeras ned i varje kommun kan det ta tid. Det är naturligtvis inte rimligt. En lagstiftning ska egentligen vara på plats från den dag den beslutas att införas. Men det här är de faktiska förhållanden som vi har sett så . Jag skulle vilja säga att vi alla har ett ansvar för att informera våra respektive partier när det gäller kommunpolitiken, att ta tag i frågan och se till att saker händer. Det gör jag när jag träffar mina kommunpolitiker. Där har vi ett gemensamt ansvar att se till att saker händer betydligt fortare. Sedan var det frågan om kunskap. Vi kallar det här för en handlingsplan. Det är inte utan anledning vi gör det. Vi har talat oerhört mycket om teoribildning.