prot · GV09135 · 2008-06-24 00:00:00 — Det finns delar i detta som gör att vi kanske får flera debatter som rör just vår skogsindustri eftersom den är hårt ansatt från omvärlden. Jag menar att synen på företagande, vilket vi debatterade för sedan här i kammaren, och myndighetsutövning gentemot företagandet i är viktig. Det gäller inte bara den statliga rådgivningen utan myndighetsutövningen i stort när det gäller och annan lagstiftning. Det är viktigt att se hur vi kan bli konkurrensmässiga även . är vi konkurrensmässiga. De flesta företag och arbetstillfällen finns ju kvar i . Inte alla har flyttat till så kallade låglöneländer som . Det finns många kvar och då gäller det att se möjligheterna. Ett av de hot som inte har nämnts är faktiskt bristen på arbetskraft. Det gäller inte , men det finns andra platser i där man har brist på arbetskraft. Det kan vara en annan problematik. 128 (): Jag vill rikta ett allmänt tack till och alla andra socialdemokrater som har ställt så utomordentligt många interpellationer under denna vårsession. Det har gjort att vi som tycker att det är roligt att debattera har fått tillfälle att tala väldigt mycket. Det har givit statsråden många möjligheter att komma till . Det har inte minst gjort att fru talmannen och hennes kolleger inte har riskerat någon arbetslöshet under . Hur ska det gå för svensk skogsindustri? Det är ytterst det som frågar. Per Lodenius och har vältaligt redogjort för situationen i . Jag har haft tillfälle att besöka . har jag skrivit en ganska stor motion om kommunikationerna till och från . Det har inte givit något stort utslag, annat än att det kommer upp på dagordningen. Det finns många orsaker till att svensk skogsindustri har det ganska besvärligt. Vi ser det i som flyttar till . Vi ser det i som också lägger ned. Jag var i och träffade Paper Province. Det är ett lysande exempel på hur man kan samverka för att få mer intäkter till orten. Hallsta pappersbruk har funnits . Det är alltså ganska gammalt. Om vi hoppar till dagens situation ser vi att det finns ett problem med svensk skogsindustri. Den förre partiordföranden i det socialdemokratiska partiet slog alldeles ned på detta i tidningen . Vi har för låg förädlingsgrad. Det mest centrala problemet inom hela skogsindustrin är att förädlingsgraden i är för låg. Vi har en alltför föråldrad struktur och kan inte få tillräckligt bra betalt för våra råvaror som vi ska förädla. Jag vill fråga statsrådet: Hur tänker regeringen se till att vi kan förädla mer av våra råvaror så att vi får ut mer pengar för dem så att vi i längden kan klara konkurrensen? Det finns många andra problem som till exempel de ryska exporttullarna. Det är ju lustigt att man inför tullar på exporten. ligger de på per ton, om jag har förstått rätt. Det är ju fantastiska summor. Det är för att de vill bygga upp sin egen industri. Jag och handelsminister har diskuterat detta i denna kammare . Jag vill uppmana regeringen att se till att konkurrensen inte snedvrids ännu mer . Det finns också glädjetecken. fick så sent som en order från på . Det visar att vi har konkurrenskraft i det här landet. Min fråga till näringsministern är: Hur ska vi få ut mer pengar för varje kubikmeter ved som vi får ut av skogen? Jag tror att det är det viktigaste för att säkra sysselsättningen i och alla de andra orter som är beroende av detta, inklusive i . 129 Näringsminister (): Det är många anställda som är oroade både i och och på många andra ställen. Just när man har fått beskedet att man blir utan arbete finns ju osäkerheten om vad som ska hända framöver och hur man ska klara försörjningen. Det är ju en jättesvår omställning. Trösten i den situationen är att man kan peka på exempel där man har klarat omställningen. Jag håller med tidigare talare om att det som är bekymret när man har en ort som är beroende av ett stort företag, alternativt en försvarsanläggning, är att man blir väldigt beroende av en enda arbetsgivare. Vi måste få en mer diversifierad arbetsmarknad så att vi har många små företag mer risker i flera korgar så att det finns flera att gå till. Det tycker jag att vi har lärt oss med försvarsomställningar och annat. Orter kan ju komma igen. var helt uträknat. Man skulle lägga ned den ena orten efter den andra. Vad händer nu med ökade råvarupriser? växer så att det knakar. Vi flyttar som stad för att vi behöver ta vara på nya fyndigheter. Man investerar från . investerar 5 miljarder. Jag ska till och titta på de investeringar som kanske kommer där från ett kanadensiskt gruvbolag. Man investerar 50 miljarder i vindkraft i Markbygden. Det investeras miljarder i ett län som har varit uträknat . Det är ju också något man kan lära sig, att saker och ting förändras . Dessutom hittar många orter nya möjligheter orter som har varit uträknade. Jag tycker att vi måste ägna skogsindustrin en särskild diskussion, för det är klart att låga råvarupriser och låga energipriser har gjort att man inte har förädlat så som man skulle ha gjort. Själv kommer jag från ett skogslän. Jag vet hur aktivt vi jobbat med att försöka öka förädlingsgraden. Där har vi en hel del att göra. Några bolag är väldigt duktiga på detta, medan andra inte har gjort det som krävs för att kunna överleva. Råvarupriserna kommer att öka i takt med ökad konkurrens. Energipriserna ökar, men de är lägre i än i andra länder. Vi måste öka förädlingsgraden. Från regeringens sida jobbar vi med trästrategin. Vi försöker där se hur vi kan öka förädlingsgraden. Också den nya skogspropositionen handlar om hur vi ska öka produktionen så att vi genom en effektivare skogsproduktion kan få ut mer virke från skogen. Det finns bolag är ett exempel som har gjort viktiga förädlingsinvesteringar, som producerar energi och som gör goda vinster. Vi måste se att det här är en omställning. Naturligtvis ska vi vara stolta över skogsindustri. Men förädlingsgraden måste öka för att vi fortsatt ska kunna ha många jobb i den här branschen. Vi har aktivt jobbat med när det gäller exporttullarna. Det är väl jag fick ett löfte om att sådana inte skulle införas, men det hjälpte inte. Man tänker sig ett genomförande. Från regeringens sida ligger vi på för att ändra detta. Det regeringen ska göra är att vi ska skapa en verktygslåda. När sådana här saker händer måste det finnas en verktygslåda som kommuner och andra kan använda. Arbetsförmedlingen, , och andra måste ha verktyg. De ska ju stödja människorna i omställningsprocessen, och det ska de göra tillsammans med företagen. Den verktygslådan har vi skapat detta för att se hur man utifrån de lokala förutsättningar som finns kan skapa nya jobb. Jag är glad över att höra Per Lodenius berätta om holdingbolag och om olika initiativ som tas lokalt och regionalt. På det sättet kan man klara en svår omställning. (: har jag suttit och funderat på var den här debatten hamnar. Det började med . Sedan blir det brukskultur, hela skogspolitiken och kubikmeterpris och även hur det är ute i världen. Eftersom ni är så debattglada och det är den sista debatten har jag låtit er hållas.) 130 (): Det var roligt att fru talmannen ville ge sig in i debatten. Jag började själv fundera på var den här debatten börjar hamna. Visst kan vi tala om skogsindustrins framtid i . Det är en viktig fråga, inte minst för . Men min interpellation handlade i grunden om vad näringsministern avser att göra. Lite långt från det har vi nu kommit i debatten. Tyvärr är det nog inte en slump. Näringsministern ger här en redovisning, med visst understöd, i en ganska märklig debatt. Man liksom hyllar regeringens politik att inte göra någonting och att det skulle vara det absolut bästa för och andra orter. När någonting av nämnda slag händer är det absolut bästa att inte göra någonting från regeringens sida. Jag tror att det är fel taktik. Jag menar att haft en tradition av aktiv näringspolitik. Men det innebär inte att man alltid ska springa in med krispaket. Det finns ett mellanting. Man kan vara på plats, och man kan vara aktiv och en engagerad aktör. Man kan bistå i utvecklingen av nya branscher. Är det någonting som vi i denna kammare är överens om så är det att orter som lever av en enda arbetsgivare, ett stort företag till exempel, har svårigheter när konjunkturen svänger eller när någonting händer. Det är alltid en fördel att bredda näringslivet med fler arbetsgivare, med fler företagare. Men då måste man fundera på vad regeringen vill göra. Ingenting, blir svaret. Det bekymrar mig. Jag tror inte att man, som näringsministern gör, kan säga: Vi har skapat en verktygslåda med och . Till och med innan blev näringsminister fanns de här verktygen för regioner att jobba med. När vi hade diskussioner och näringsministern förut fick kritik angående pressades näringsministern till slut till att säga: Vi ger landshövdingen i uppdrag att samordna arbetet, och vi har regionstöd här som vi kan använda. Till slut pressades några initiativ fram. I det här sammanhanget behövs det tydligen inga initiativ, för finns i en bra arbetsmarknadsregion. Men ligger en bit från detta sagt ifall någon inte vet det. Det är inte helt nära in till Stureplanscentern från . Jag säger det för att man ska förstå vad det här innebär på kartan. Det krävs aktiva åtgärder. Jag tror att det hade varit bra om näringsministern i alla fall i någon del av svaret sade att elpriserna är ett problem för svensk skogsindustri och för stora delar av basindustrin. Där säger man när det gäller elpriserna: Vi vill ha långsiktighet. , du bröt det blocköverskridande samarbetet kring energipolitiken. Du har tidigare i debatten sagt att ni framöver ska bjuda in oss till diskussioner om energin. Jag hoppas att i den här sista debatten i kammaren på allvar bjuder in oss till diskussioner om energin. Det är viktigt. Där hade den förra regeringen en aktiv politik och sade: Vi ska använda vårt ägarskap i till att erbjuda långsiktiga, stabila och låga energipriser för vår industri. Men har intagit en helt annan ståndpunkt och sagt att inte kan agera på annat sätt än de andra elbolagen. Det tycker jag är ett märkligt förhållningssätt från en näringsminister som bryr sig. Råvarupriserna är viktiga och förtjänar en debatt om vad svensk skog ska användas till. Vad ger mest i tillväxt och jobb för vårt land? Den diskussionen behöver vi i , för det är det viktigt att skapa. Jag hade förväntat mig att näringsministern skulle ta upp någon av de trådarna om hon nu inte ville säga att hon är beredd att göra någonting för . bottnar det i att kommun ska fixa det här. Men jag kan säga att när man besöker är det inte bara positiva hejarop man får höra om just kommun, om att de bryr sig om och ser i varje läge. Jag kan informera om det stora skämtet när jag var där. Det gällde då de långsiktiga investeringar som det talas om. Busskuren och kiosken i brann ned . Kommunen vägrade att gå in och bygga upp den igen. har Folkets Hus varit tvunget att öppna en busstation så att man har någonstans att stå om det är kallt när man väntar på bussen. Det är lite väl långt från näringsministerns hyllning av kommuns aktiviteter för långsiktiga investeringar om man inte ens kan fixa en busskur så att folk kan stå där och vänta på en buss som inte särskilt ofta kommer till . Det krävs nog lite mer insatser än så. 131 PER LODENIUS (c): Att Folkets Hus var tvunget att öppna en vänthall för busspendlarna i stämmer väl inte riktigt. Däremot stämmer det att man erbjöd sig att ställa upp med de lokaler som man hyrde för att det snabbt skulle gå att få i gång en bra väntlokal för dem som åker buss. Den här diskussionen handlar om . En hel del av dem som bor i är helt beroende av hur det går för ortens stora arbetsgivare. Så är det; det har vi konstaterat. Det finns få alternativa arbetsgivare, och de som finns är ofta beroende av den stora industrin. måste man blicka framåt och skapa nya förutsättningar när de gamla ändras. Vi kan se att det i finns många nya företag. har företag funnits som inte är beroende av bruket utan som har hittat andra förutsättningar. Jag tror också att skulle kunna bli ett mycket gott exempel, en föregångare, när det gäller att ställa om verksamheten när en stor industri minskar antalet anställda. Vi ska komma ihåg att bruket är en stor arbetsgivare på orten. Det finns ungefär 4 500 boende i . 900 personer jobbar på bruket drygt 600 om varslade nedläggningar blir verklighet. I ett tidigare inlägg har jag tagit upp hur man i nu skapar egna förutsättningar för att utveckla sin bygd. Vad som diskuteras i är bland annat hur man ska kunna utveckla utbildningen där. har man en mycket bra gymnasieutbildning med en lärlingsutbildning. Den skulle kunna vidareutvecklas inom ramar. Man har också natur- och kulturområden som skulle kunna utvecklas med turism. Det finns många sommarboende runt omkring. startar ett stort afroamerikanskt swingdansläger i , norr om . Det är faktiskt världens största dance camp av sitt slag. Förutsättningar finns alltså i . Det gäller bara att ta vara på förutsättningarna för människor och företag i så att det kan bli en vidareutveckling. Regering och riksdag ska ge instrumenten och de bästa förutsättningarna för företagande och utveckling även i . 132 (): Jag tycker nog att det är rätt att diskutera utifrån de nivåer vi ändå befinner oss på. En parallell diskussion är den om bensinstationen. Jag tycker att den gränsar till detta. Det Stockholmsengagemang som finns i frågan jag tror att de socialdemokrater som just nu finns här i kammaren är från och representerar är bra. Vi som inte är från har våra utgångspunkter. ligger i om jag inte är felinformerad. Rimligen är ett arbetsmarknadsområde. Jag har några siffror här som säger att sysselsättningen har ökat med 12 500 personer. Mellan minskade antalet arbetslösa med 1 057 till 3 462, en minskning . Jag tror inte att det är helt oväsentligt. Jag tror att det är viktigt att veta i en bygd att man har närhet till ett annat arbetsmarknadsområde. Jag är från västra och har närhet till som arbetsmarknadsområde. Det är viktigt att se alla möjligheter i det här och inte skriva människorna i på näsan hur det ska vara, vare sig på det ena eller på det andra sättet. Det ska inte riksdag göra, och det ska inte ens en näringsminister göra. ska det ske i samförstånd och i diskussion. Jag ser att dialogen finns med näringsministern och Per Lodenius i det här fallet med koppling till det lokala näringslivet. Låt mig vara petig. Jag vill tacka för den här interpellationen. Men det finns en sak som jag vill påpeka. Ordet glesbygd tycker jag inte riktigt passar in här. Jag tror inte att människorna där, i alla fall inte enligt egen utsago, tycker att de bor i en glesbygd. Glest bebyggt kan det vara, men är väl i alla fall landsort och inte glesbygd. Men det kanske präglar socialdemokratins syn på vad glesbygd är eller inte och vad stad är och inte. (: Jag drar en djup suck. Det börjar bli alltför mycket vidlyftiga saker som inte har med och jobben där att göra. Jag vädjar till er som är kvar att sträva efter att hålla er till ämnet.) 133 (): Jag tycker att det verkligen är roligt att haft tillfälle att besöka . Själv har jag överlevt tre platschefer på bruk som jag har träffat vid olika tillfällen, så jag har något större erfarenhet. Vem bryr sig om ? Det är en intressant fråga. Den ställdes i en artikel av som publicerades i med anledning av nedläggningen av bruket i . Då märkte jag tyvärr inte något från Socialdemokraterna, så jag tycker att det är väldigt roligt att så många socialdemokrater engagerar sig på samma sätt som Per Lodenius och har gjort i den här frågan. ska jag flytta från bruket i till Björks Rostfria i . Det är en liten firma som jag har besökt. Det finns många andra små firmor där. Björks Rostfria sysslar med olika sorters vattenreningsprojekt. Det är väldigt intressant. De har inte så många anställda, ett tiotal. Med det intressanta med detta företag är den teknik och den kunskap som de besitter. De har verkligt mycket att bidra med, för de exporterar så otroligt mycket till andra länder. Uppe i det lilla kan det alltså finnas ett vattenreningsföretag som i grund och botten har världen som sina kunder. Det här tycker jag är väldigt intressant och ger hopp till alla de större orter som har levt på ett enda bruk. Det finns många olika möjligheter. En allra sista sak vill jag skicka med till statsrådet: Den här typen av orter lämpar sig väldigt bra för satsningar på turism. Det är vackert där. Alla kan ju inte ha eller någon annan sådan ort som sin sommarort. 134 (): Jag begärde ordet med anledning av att den här debatten var så yvig att man kunde prata om nästan vad som helst, men jag lovar att jag ska försöka hålla mig till debatten om . Jag var inte i men i Häverödal som ligger alldeles i närheten av , men dessa har gemensam företagarförening. Ett ex till mig driver ett ställe där och är medlem i styrelsen för företagarföreningen. Jag måste säga att hans beskrivning inte är den som Per Lodenius ger uttryck för. Den beskrivningen var snarare att det inte fanns något engagemang från regeringen eller staten. När något händer på andra orter kommer minsann regeringen dit och hälsar på och visar sin goda vilja, men i det här fallet gör man det inte. Det är minst en lika stor katastrof för som nedläggningar har varit för många andra orter. Jag vet inte riktigt vems verklighet som man beskriver här. Den allmänna viljan tycks vara: Bara regeringen eller staten inte gör någonting så löser sig alla problem. Jag skulle kunna peka på många exempel, men för att inte få fru talmannens onda öga på mig får jag väl säga att jag inte tänker göra det i detta sammanhang. Men visst finns det många orter där man på olika sätt, ibland med stora saker, ibland med mindre saker, försökt att i varje fall få en ort på fötter igen efter det att den stora industrin har lagts ned. Jag har ett exempel som jag brukar ta, och det är , men det finns fler där det har gjorts olika insatser, utbildningsinsatser och insatser från statens sida för att hjälpa till med företagsetableringar. Visst har det gjorts sådana, och det har lyckats, och där är det strålande kommuner . Det har också hjälpts till, som tog upp, i . Jag tycker att det är passivitet som verkar prägla regeringens uppfattning. Engagemanget verkar vara att man inte ska ägna sig åt de här orterna förrän man blir så hårt pressad som man blev i fallet . Då möjligen kan man göra någonting, men i det här fallet ska man inte göra någonting därför att det allra bästa är att inte göra någonting. Då löses alla problem. Jag tror att det möjligen bara är väldigt ideologiska centerpartister och som tycker att detta är rätta sättet att hantera den här typen av kriser på. Jag tror inte att detta har med verkligheten att göra. Det som krävs är engagemang från staten, ett engagemang från inte minst och naturligtvis från kommunen. Tillsammans kan man göra de här insatserna. Ingen ensam kan göra det. Jag tror inte att staten ensam kan göra det, jag tror inte att kommunen kan göra det själv. Jag tror inte att företagarföreningar och andra lokala aktörer kan göra det själva. Det krävs ett samarbete, men om det säger man bara en enda sak från talarstolen: Det behövs inga insatser. Det här ska lösas helt och hållet lokalt. Där finns det däremot åtskilliga exempel, som jag skulle kunna dra från talarstolen, på att man har övergett bygder och att bygder har dött. Jag tycker inte att vi ska ha fler sådana, i varje fall inte i den moderna tid vi lever i. 135 (): har ställt den raka frågan till näringsministern vilka initiativ hon tänker ta för att mildra effekterna av de nedläggningar av jobb i hundrapersonsklassen som förestår i pappersbruk. Svaret är: Regeringen gör inget speciellt. Jag tror inte att , även om hon är duktig på att skryta, påstår att hon har skapat . Hon hänvisar till . Det är inte heller produkt. Hon hänvisar däremot inte till arbetsmarknadsmyndigheterna, och det förstår jag. Det är verk. Hon har tagit bort länsarbetsnämnden. Hon har tagit bort just de arbetsmarknadspolitiska insatser som har varit ganska vanliga i under hela strukturomvandlingen , . Man har använt sig av just länsarbetsnämndens olika insatser. Jag förstår att inte hänvisar till arbetsmarknadsmyndigheterna. Dem har hon gjort sig av med. Hon har avskaffat länsarbetsnämnden. Där har hon varit duktig. Hon har inte hunnit med och ännu, men jag är inte säker på att hon är så duktig att hon klarar det på de som är kvar. och kanske överlever . Jag tycker att det är häpnadsväckande att i debatten har ett väldigt stöd av sina partivänner Per Lodenius och , som uppenbarligen är något slags filial till Stureplanscentern. En filial finns numera i , en i . Stureplanscenterns motto är: Gör ingenting, låt den osynliga handen sköta näringslivsomvandlingen. Det är en sak att åker land och rike runt och propagerar: Vi behöver inte göra någonting på olika bruksorter när det blir problem! Men att hon har fått filialer i och är imponerande, måste man säga. har vad jag vet inte synts till i , , , eller andra orter som har drabbats av problem . Men det är klart att närvaro där kanske inte är mycket att skryta med heller; hon har ingenting att erbjuda om hon väl kommer dit. Regeringen har ingen politik. Regeringen har ingen regionalpolitik. Den finns inte. Regionalpolitik är inte bara att säga att det finns länsstyrelser och . Det fanns det långt före . Regionalpolitik är om man har något eget, . har lyckats med konststycket att i stället minimera och begränsa de regionalpolitiska instrument man kan ha vid näringslivomvandlingar. Det har varit duktig på. Jag vill gratulera till de nya filialerna till Stureplanscentern i och . Sprider den sig till fler delar av vårt land är det säkerligen fler som kommer att bäva vid nedläggningar och inskränkningar av arbetstillfällen i åren framöver. 136 Näringsminister (): Det är härligt när vi håller oss till ämnet. Det är skönt att Socialdemokraterna gillar Stureplanscentern. Det speglar väl den avundsjuka ni har för att vi har vunnit insteg i storstäderna. Men ni verkar ha gjort en analys som innebär att ni också ska rikta er mot storstäderna, om jag läser rätt. När jag försökte prata om skogsindustrins betydelse handlade det om att lyfta blicken lite grann. Vad är det för strukturomvandling vi står inför? Vi har ett antal orter som står inför den här strukturomvandlingen. Jag försökte säga att vi måste öka förädlingsgraden för att vi ska förbättra konkurrensen framöver och säkra jobben här hemma. Det är en viktig lärdom. Sedan måste vi naturligtvis ha en aktiv energipolitik, som gör att vi har tillgång till bra energi här hemma till rimliga priser. Som det ser ut ökar investeringarna på energiområdet. Vi ser också att vi kommer att få ett överskott när det gäller energibalansen framöver. Det Socialdemokraterna säger när det handlar om elpriserna är att man tycker att ska ha statlig prispolitik. Det är för mig helt främmande. Det är det ni skriver i ert eget program. Att är en aktiv part i att skapa långsiktiga avtal är helt självklart, och det gör man , men det gör också Eon och Fortum. I den dialog som jag har haft med kraftbolagen har vi precis haft en diskussion om hur vi ska säkra den svenska basindustrins etablering här i . Vi måste ha långa kontrakt och stabila villkor. Men jag kommer inte att vilja ha någon statlig prispolitik när det gäller el, som Socialdemokraterna vill. Jag trodde att ni hade lämnat den sortens socialistiska förslag för länge sedan. Man kan fundera över vad som är en regerings bästa sätt att stödja den här typen av orter och andra orter som drabbas av nedläggningar. Jag tror att det handlar om att skapa en bra verktygslåda. Det var precis det jag försökte förklara. Jag kan inse att detta inte är Socialdemokraternas sätt att angripa problematiken. Ni tycker att man ska åka ut, demonstrera och ha ett paket med sig sedan är det färdigt. Det har inte varit den bästa lösningen.