prot · GW0914 · 2008-10-16 00:00:00 — ägnar sig åt en ganska intressant argumentationsmetod här. Han säger att om det inte hade funnits ett behov hade man inte gjort det här. Det är som att säga att allt som vi gör finns det alltid behov av. Oavsett vad vi gör motiverar vi det med att det finns behov av det. Varför finns det behov av det? Jo, därför att vi gör det. Det blir en typ av rundresonemang. Det finns ingen orsak i botten helt enkelt. Man förklarar inte varför man gör en sak, utan man gör en sak för att man vill förklara att man har gjort den. Det är faktiskt rimligt att det finns någon sorts förklaring i botten som har någon anknytning till den riktiga världen och inte bara till vad regeringen gör och inte gör. Det är skillnad på signalspaning över huvud taget och signalspaning i kabel, vilket ibland inte verkar framgå när yttrar sig. 218 () replik: Myndigheten FRA har fått uppleva en sällan skådad hetskampanj. Den trogna personalen ute på utanför har i många fall förtalats och i flera fall också beskrivits som någon sorts snuskpellar som vill snoka i folks privata mejl. Det finns dock ett syfte med denna verksamhet, och det är därför som vi har den. Jag kan garantera att kommer att skydda även hans säkerhet, även om han som ledamot av riksdag inte är beredd att ta sitt ansvar för säkerhet. 219 () replik: Det känns givetvis skönt att någon skyddar min säkerhet. Jag skulle nog säga att det i betydligt större utsträckning handlar om att det är polisen och rättsväsendet som skyddar min säkerhet och även lagar där det sägs att staten inte får begå övergrepp mot mig när det gäller skydd av min säkerhet. Tyvärr verkar dessa lagar vara något ifrågasatta av vissa människor här. Jag vill slutligen säga att jag verkligen beklagar om det är så att enskilda människor som jobbar på en myndighet har utsatts för hetskampanjer och hot. Det tycker jag verkligen inte att det finns någon grund för att göra. Det som givetvis är fel i detta perspektiv är de lagar och de förslag och den vilja som finns när det gäller att inkräkta på människors integritet. Det handlar inte om de enskilda människor som jobbar på en myndighet. 220 () replik: Enligt den alliansuppgörelse som finns sker vissa förändringar när det gäller den lag som det har fattats beslut om här i . Så sent som i går fick vi ett tydligt exempel på behovet av skydd mot yttre hot. Det avslöjades då att en svensk medborgare hade varit en al-Qaidaledare i . De tillägg som har gjorts i alliansöverenskommelsen innebär att vissa av statens säkerhetsbehov lyfts ur den nuvarande lagen. Men detta kommer att utredas skyndsamt, framför allt säkerhetspolisens behov av signalspaning. Jag tycker att vi ska vara väldigt noga med att se till att vi har ett bra skydd mot terrorism. 221 () replik: Jag delar åsikt att det är väldigt viktigt att ha ett bra skydd mot terrorism. Jag tror dock att man ska vara medveten om att det inte är givet att det bästa skyddet mot terrorism är att skapa en övervakningsstat som granskar precis vad alla människor gör. Jag säger inte att det är detta som definitivt sker i och med detta. Det är inte riktigt så illa som det skulle kunna vara. Men det är åt det hållet. Jag tror egentligen att det finns mycket bättre sätt att skydda sig mot terrorism som är mer effektiva. Det kan handla om att man ser till att människor inte hemfaller åt den typen av verksamhet. 222 (): Jag ska inleda debatten om sjukförsäkringsfrågor med att tala om de människor som den faktiskt berör, nämligen de enligt senaste prognoser 144 474 personer som har varit sjukskrivna i plus den dryga halva miljonen människor som lever på sjukersättning. Detta är ett problem. Om det är vi överens, så jag börjar där. Men problemet är inte att man lever på sjukersättning eller är sjukskriven, utan problemet är att människor blir sjuka. Problemet är att vi har ett arbetsliv som gör att människor inte orkar arbeta hela livet. Vi har behov av alla gemensamma krafter. Människor i arbete ger tillväxt. Människor i arbete ger människor ett människovärde. Frågan om sjukersättning, arbete och arbetsplatser handlar om en syn på samhället och om en syn på människan. Efter att ha sagt detta vill jag för tydlighetens skull säga att den som är sjuk ska ha rätt både till ett gott ekonomiskt skydd och till ett stöd för att kunna komma tillbaka till arbetslivet, eller till livet. För mig som socialdemokrat är sjukförsäkringen djupt ideologisk. Det handlar om en samhällssyn. Det handlar om vilken syn vi har på ekonomin om hur vi vill att den ska utvecklas. Det handlar om en människosyn om hur vi ser på människor och på människovärdet. Jag och vi i det socialdemokratiska partiet och den samlade arbetarrörelsen tycker att grunden för sjukförsäkringen är en standardtrygghetsmodell baserad på inkomstbortfallsprincipen och en solidarisk fördelning med en tydlig arbetslinje. Det här är våra utgångspunkter. Utifrån det vill vi få möjlighet att diskutera hur man kan utveckla en sjukförsäkring som omfattar alla och som ger ekonomisk trygghet för den händelse att någon av oss alla kan ju drabbas är borta från arbetet under en kortare eller . Det gäller också de så att säga aktiva möjligheterna att komma tillbaka. Vi är öppna för sådana samtal. Vi har sagt, och jag säger det igen: Vi vill utveckla sjukförsäkringen. Om ni inte lyckas läsa in det mellan raderna kan jag säga att det betyder att inte allt var bra , så slipper vi den diskussionen. Det fanns en hel del brister. Men det som händer nu är att regeringen och den samlade högermajoriteten i denna kammare fullständigt slår sönder basen för den svenska modellen. Det går inte att kalla förändringarna för någonting annat än ett systemskifte. Ni sänker taket. Men trygga människor vågar. Samstämmiga remissinstanser visar att det är fråga om kraftiga försämringar. Sänker man taket får människor mindre pengar. Och sänker man taket får människor mindre möjligheter att komma tillbaka i arbete. Fattigare människor blir inte friskare, väldigt enkelt uttryckt. Det är snäva tidsgränser enbart riktade till den enskilda individen, inte till de andra som har ansvaret i en sjukskrivningsprocess. Det är fråga om en ettårsgräns för att sedan slänga ut folk. Möjligen kan man, efter en ansökan, få till och då till en ännu lägre ersättning. Sedan kastas man ut. Vem som efter en ansökan ska få den här förlängningen är lite svårt att bedöma, speciellt som med jämna mellanrum blir tillrättavisad av ministern. Arbetsmiljöansvaret har i sak inte förändrats lagligt. är det inte ens ett papper. Rehabiliteringsansvaret ligger helt på den enskilde sjuke utan några extra pengar. kan man förlora rätten till den anställning man har. Ett borttagande av den tillfälliga sjukersättningen gör att människor som faktiskt hade en möjlighet att komma tillbaka nu helt slås ut, helt förtidspensioneras bort. Det är en rättsosäker och djupt orättvis politik. Det är hjärtlöst och fullständigt otillständigt för ett välfärdssamhälle. ser vi effekterna. Enligt prognoser kommer 33 000 människor att utförsäkras, kastas ut, från sjukförsäkringen . Till detta kommer de 19 000 människor som har en tidsbegränsad sjukersättning en ersättning som upphör. Sammantaget är det 52 000 människor som försvinner ut. Ja, till någon form av sysselsättning och till någon form av ersättning har vi hört. Men vi har inte sett det. De nyfriskjobb som regeringen inrättade har inte ens gett tusen nya platser. Och detta sker i en lågkonjunktur när socialbidragen i hälften av landets kommuner ökar. Det är en mörk människosyn och en oansvarig ekonomisk politik. Ökade orättvisor är inte lösningen på problem! 223 () replik: Detta med att utveckla sjukförsäkringen var intressant. Jag har två konkreta frågor till dig, , som jag tror att det är ganska enkelt att besvara. I er budgetmotion läser jag att den så kallade rehabiliteringskedjan mer korrekt kan beskrivas som en utsorteringskedja. Du var själv ganska kritisk. Kan du som en läsanvisning tala om var i er budget vi hittar ert alternativa förslag eller är det så att ni kommer att rösta för en bibehållen rehabiliteringskedja? Min andra, konkreta, fråga handlar om att ni vill tillföra 1 miljard för arbetslivsinriktad rehabilitering. hade vi en debatt där flera av dina partikamrater sade att 3,4 miljarder var helt otillräckligt för detta syfte. är 1 miljard uppenbarligen helt tillräckligt. Var det så att dina partikamrater hade fel och att behoven bara är en tredjedel så stora som vi bedömer att de är? 224 () replik: Om man läser den socialdemokratiska budgetmotionen det gläder mig att du gör det kan man där se att vi när det gäller konkreta åtgärder pekar på mer av rehabilitering i början av vårdkedjan. Vi säger inte nej till att det behövs också i slutet av vårdkedjan, så som det är med rehabiliteringskedjan. Problemet är att de pengarna plockas från början av vårdkedjan. Där vill vi alltså föra in mer pengar. Det handlar om en rehabiliteringsmiljard tydligt riktad till början av vårdkedjan och om att kunna utveckla möjligheter att möta de människor som har komplexa problem och som hamnar väldigt långt utanför. I en pågående lågkonjunktur har de ännu svårare att komma in. Sedan vill jag vara glasklar med att en framtida socialdemokratiskt ledd regering inte kommer att acceptera den grundläggande syn som den här utsorteringskedjan innehåller. 225 () replik: Okej, i brist på ett annat svar tolkar jag att ni ändå kommer att vilja fortsätta med det här hemska systemet. Så blir det ju om du inte har ett nytt system att föreslå. Vi är lite vana vid den diskussionen. Jobbskatteavdraget var ni ju först emot. Sedan röstade ni för det. Det där är alltså ingenting nytt. lät det på dig, , som att du inte tycker att det är fel av oss att satsa 3,4 miljarder, vilket dina kamrater tyckt, och att ni ska ha 1 miljard till. Är det så vi ska tolka det? Du är alltså egentligen för det som ditt parti röstade emot. Eller är du emot satsningen på 3,4 miljarder? Kan du reda ut begreppen? 226 () replik: Vi tycker att det är bra att man förstärker företagshälsovården. Vi tycker också att det är bra att man ger resurser till för arbete med rehabilitering, även om man tar från andra viktiga insatser. Vi vill dock förstärka tidigare i vårdkedjan och när det gäller den samlade rehabiliteringen kring människan. Det gäller alltså samordnade finansiella insatser. Återigen vill jag vara glasklar: Nej, en socialdemokratiskt ledd regering kommer att riva upp när det gäller stora delar av de systemförändringar som den här rehabiliteringskedjan innebär. Vi kommer att höja taket. Ekonomisk trygghet kommer att vara reell för fler. Vi kommer att ta bort de snäva tidsgränserna riktade mot den enskilda individen. Vi kommer inte att ha några stupstockar. Vi kommer inte att ha någon avräkning på ersättningen. Vi kommer att fokusera på tidiga reella insatser riktade till individen, med ett samlat ansvar. Det gäller då arbetsgivaren, individen och . 227 () replik: När alliansen tillträdde 2006 hade vi 750 000 människor i någon form av sjukfrånvaro. Ett stort problem som jag tror att få förnekar var att alltför många var sjukskrivna alltför länge och att alltför många blev förtidspensionerade, fastän de borde ha erbjudits en chans att komma tillbaka. Alliansens hela politik går ut på att ge människor en chans att snabbt komma tillbaka och att ge tidig rehabilitering. Jag har två frågor. Håller med om att väldigt många människor i onödan var passiviserade genom långa sjukskrivningar och förtidspensioneringar fram till ? Är i grunden med på den rehabiliteringskedja som vi tvingar fram, med både avstämning och träff med arbetsgivare och rehabiliteringsorgan mycket tidigare? är den absoluta deadline för en avstämning som ofta skedde först . 228 () replik: Man kan välja på vilken sida man ställer sig när man ser ett problem. Om man ser att människor blir sjuka, att de blir sjuka av sitt arbete, att människor faktiskt kan bli sjuka av att vara sjukskrivna kan man välja att ställa sig på olika sidor. Jag väljer att se det utifrån ett samhällsekonomiskt, ett ideologiskt och ett medborgarperspektiv. Då är min utgångspunkt att du som individ som är sjukskriven har rätt till aktivt stöd för att komma tillbaka. Ett aktivt stöd innebär också ett arbetsgivaransvar, inte att släppa arbetsgivaransvaret. Arbetsgivaransvaret, ansvaret från innebär inte att jag rycker undan dina pengar och hoppas att du kryper till ditt jobb. 229 () replik: Arbetsgivaransvaret är kvar, skillnaden är att har rätt att kräva avstämning vid vissa bestämda tidpunkter, vilket man inte hade tidigare. En annan skillnad är att inte längre automatiskt prövar förtidspensionering , som man gjorde med ert system. Jag ställer samma fråga som föregående talare. Vad är det ni är missnöjda med när vi nu får in aktiva rehabiliteringsinsatser, aktiva uppföljningar och avstämningar tidigare i processen än vad som var fallet då ni hade ansvaret för de här frågorna? 230 () replik: Det där är inte riktigt sant. Avstämningsmötena fanns redan innan. Ansvaret hos för att ha avstämningsmöten med arbetsgivare och arbetstagare fanns redan innan just för att kunna få in tidiga aktiva insatser. Jag säger inte att det var bra, jag säger inte att det funkade alla gånger. Men där skulle jag vilja lägga ned mer arbete, inte säga att avstämningsmötena handlar om att rycka undan tryggheten och försörjningen för människor. Att ramla ut ur trygghetssystem, att bli utkastad och utförsäkrad ur de gemensamma sjukförsäkringarna handlar inte bara om att man får mindre pengar. Det handlar om att man måste kvalificera sig in i systemet igen. Den som står längst bort från arbetsmarknaden måste kvalificera sig in. Det handlar om att man måste skaffa sig en billigare lägenhet och göra sig av med bilen innan man kan gå till och ställa sig i den kön för att söka socialbidrag, för det är där som man kommer att kunna ha sin försörjning. Detta sker som vi går rakt in i en lågkonjunktur och socialbidragskostnaderna ökar i hälften av landets kommuner. 231 FINN () replik: Allt var inte bra , säger . Det får väl betraktas som dagens understatement. En och en halv miljon människor var i utanförskap vid regeringsövertagandet, som vi hörde av föregående talare, och 750 000 i sjukfrånvaro. Så talar om att hon går in i en diskussion med en djup ideologisk förankring och med ett människovärdesynsätt. Låt mig upplysa om att forskningen visar att överdödligheten är ungefär sju gånger större för dem som är i förtidspension jämfört med åldersmatchade individer i arbete. Sedan talar om att vi skulle stå för en mörk människosyn. Då kan man ställa sig frågan: Att ha förtidspensionerade för förtida död, vad är det för en människosyn? Är inte den mörk? 232 () replik: tror jag att man måste backa bandet lite för att hänga med här. En positiv människosyn för mig är en syn att alla människor, oavsett om man är byggnadsarbetare det är också en grupp som har överdödlighet eller något annat har rätt till ett värdigt liv, och ett värdigt liv är att få rätten att göra rätt för sig. Rätten att få göra rätt för sig är att ha en koppling till det gemensamma, rätten att finnas på arbetsmarknaden. För att komma dit krävs det aktiva insatser och rehabilitering, inte att man rycker undan pengarna för en i tron att någon blir friskare av det. Det är det som är den grundläggande skillnaden. Vi ser inte några stupstockar, inte någon nedräkning av ersättningen. Vi säger att det finns andra saker. Det är inte bara den enskilde sjuke som bär ansvaret för sin egen rehabilitering. 233 FINN () replik: Men det är bara tomma ord, . Fakta säger att , när vi hade flest förtidspensionärer i , var tvungen att gå in och föranstalta om ett så kallat mål för ohälsotalet. Efter regeringsskiftet har detta mål infriats , fast målet var uppsatt att nås . Detta är konkret politik som alliansen har lyckats med. Vad Socialdemokraterna eventuellt hade lyckats med har vi ingen aning om, men om man tittar på det som var tidigare måste man förskräckas över det utanförskap som rådde när vi tog över. Då återstår min fråga. När tar till så stora ord som mörk människosyn och utifrån ideologisk utgångspunkt måste jag utmana detta. Vad är det för människosyn att förtidspension i denna stora omfattning skulle vara bättre för människor och medborgare ur, som du nämnde själv, ett samhällsekonomiskt, ideologiskt och medborgarperspektiv? Jag vill inte dö som förtidspensionär. Det tror jag ingen vill. 234 () replik: Jag vill erinra Finn om hans partikamrat som vid ett flertal tillfällen har sagt att effekterna av den politik som den här regeringen för när det gäller jobben, arbetsmarknadspolitik och ekonomisk politik och att få människor tillbaka i arbete, kommer att märkas om ungefär . Det är , det är nu när vi står inför en lågkonjunktur. Det som har skett är effekten av det som vi pratade om tidigare, de tydliga avstämningsmötena, att sätta upp tydliga mål, att säga att människor måste få vara välkomna tillbaka till arbetsmarknaden. Återigen: Jag är inte nöjd med allt som har varit tidigare, men vägen tillbaka är inte att skrämma bort människor och dra undan deras ersättning. Vägen tillbaka var precis det som den förra regeringen påbörjade, alltså tydlig fokusering på att ge människor möjlighet att komma tillbaka i arbete. Det ser vi effekterna av, och det gläds vi åt tillsammans. Men jag är orolig för de effekter som den här nya politiken kommer att ge, och ger . 235 () replik: För det första får jag välkomna att Socialdemokraterna äntligen har släppt den oerhört hårda låsning som de haft tidigare och som har gjort att vi inte kommit fram till direktiv för att kunna få en utredning om socialförsäkringen. Det välkomnar vi från samtliga allianspartier, tror jag. För det andra vill jag ge dig rätt i att det är ett systemskifte som vi har infört, ett systemskifte från ett evighetslångt utanförskap där man inte kunde få hjälp och där man fortfarande kanske inte hade de kontakter som verkar tro var de allena saliggörande , till att vi i stället gör en historisk satsning på rehabilitering för att hjälpa människor att komma tillbaka. Då behöver man inte, som sade, krypa slagen och rädd till sitt arbete utan rak i ryggen och med glädje kunna gå tillbaka till sitt arbete. Det handlar också om att minska antalet sjukskrivningar, och det handlar om en minskning av antalet i sjuk- och aktivitetsersättning. Vi har infört ett systemskifte bort från en människosyn med människor i passivitet och omöjlighet att komma tillbaka till en tro på människor, att alla kan vara med och bidra. 236 () replik: En kvinna, , i som lider av en allvarlig skada i armen som hon har åsamkats i sitt arbete när hon var har varit sjukskriven . Till och från får hon kraftiga smärtanfall och säger själv: Jag skulle gärna vilja jobba lite grann. Det vore väldigt bra för mig, men jag kommer inte att kunna arbeta speciellt mycket, och jag kommer att behöva bestämma över min egen arbetstid. Den kvinnan, som står med beskedet att hon är utförsäkrad, har jag svårt att se att kan se i ögonen och säga: Gå till ett nytt arbete rak i ryggen! Det handlar inte om huruvida man är rak eller böjd i ryggen. Det handlar om vilken syn man har på människor. Blir folk friskare av att man tar deras pengar? 237 () replik: Nej, folk blir inte friskare av att man tar deras pengar, däremot av att man lösgör resurser för rehabilitering så att de har möjligheter att komma tillbaka. Från alliansens sida kommer man nu att införa generösa system som är betydligt mer flexibla än de som var med och införde tidigare. De möjliggör att man kan arbeta mer när man kan, mindre när man inte kan och därtill tjäna lite extra pengar. Det som kanske är mest slående i hela anförande är att hon inte med ett enda ord sade vad det egentligen är ni vill, bara vad ni inte vill. Det är klart att det är lätt att säga: Jag vill inte ha regn på min semester, jag vill inte ha slut på pengar på min semester, jag vill inte att glassen ska vara slut på min semester, jag vill inte att någon i familjen ska vara sur på min semester. Men vad är det du egentligen vill, och hur vill du ta dig till detta som du inte vill? Inte med ett ord kommer du fram till detta. Kanske har det sin grund i att Socialdemokraterna inte arbetat seriöst med de här frågorna, för man har satt sig i en politisk låsning. Det har också gjort att vi inte kommer framåt med den utredning som är så oerhört viktig för framtiden och där vi hoppas att Socialdemokraterna nu ska vara konstruktiva. 238 () replik: Vi vill höja taket i socialförsäkringen, vi vill ha en aktiv rehabilitering i början, vi vill ha mer fokusering på individen, vi vill ha tydliga avstämningsmöten med ett gemensamt ansvar mellan arbetsgivare, och den sjuke individen. Det är några konkreta saker som vi har sagt . Vi vill inte ha några stupstockar och nedräkning av pengar. Visst har jag sagt det, och visst är det så att vi för de samtalen. I vår budgetmotion kan man tydligt se att vi har ett ganska långt resonemang om hur vi vill att vägen dit ska gå. Men det är inte vi som lägger fram propositioner. Vi måste också som opposition kunna få agera när man genomför ett, som säger, systemskifte i den grundläggande välfärdspolitiken, som sjukförsäkringen är. Lösgör det pengar? Ja, det lösgör ganska mycket pengar att dra undan de här ersättningarna för folk. Men dessa pengar använder ni ju till att sänka skatten för dem som tjänar allra mest. Visst lösgör det pengar, men det är ingenting som kommer de sjuka människorna till del. 239 () replik: Det är ju så med sjukdom att man inte är antingen sjuk eller frisk. Det är där människosynen kommer in. Om man tror på människan och satsar på det friska hos människan, vinner man mer framgång än om man fokuserar på ersättningen och att ersättningen ska vara lång, evighetslång, att taket är högt, att ersättningarna är generösa och rikliga, att standardtryggheten består. Det är tron på att människan av inneboende kraft ska kunna återvända till arbetslivet som är den springande punkten. 240 () replik: Det finns en koppling mellan en ekonomisk trygghet som är så pass god att man inte behöver gå från hus och hem, att man inte behöver sälja sin bostadsrätt för att kunna söka socialbidrag, och möjligheten att våga. säger att den människa som har gått från en arbetsplats ska komma tillbaka till samma. Det kanske är så att man behöver omskolning, att man behöver få möjlighet att ta nya kliv i sitt liv. Man kan då välja två sätt att se på det, antingen att stödja den här människan så att hon kan komma tillbaka då har man trygghet och trygga människor vågar eller så kan man säga att om vi sparkar lite till kanske hon tvingas ut att pröva någonting annat. Jag väljer det förstnämnda, både för att det är mest humant och för att det är mest ekonomiskt effektivt ur ett samhällsperspektiv. 241 () replik: Att gå från hus och hem i min värld blir friska , och är man nog inte ruinerad i de flesta fall. Socialdemokraternas tes är att man ska ha möjlighet att våga, att trygga människor vågar. Jag har alltid undrat över den mekanismen, för om människorna är alltför trygga, vad har de då för anledning att våga? 242 () replik: Det kan man fundera på, men alla bevis säger det motsatta. I samhällen som har ett inlåsningssystem, ett dogmatiskt system, ett fattigbidragssystem, där vågar man inte. har den mest flexibla och rörliga arbetsmarknaden, inte för att folk känner sig tvingade att våga utan för att man känner en trygghet. Man vågar testa, vågar gå en vuxenutbildning som gör att man även som vuxen kan starta på nytt. Vi har en arbetslöshetsförsäkring, eller åtminstone delar kvar av en arbetslöshetsförsäkring, som gör att man känner sig trygg om en olycka skulle inträffa. Till detta har vi en öppen ekonomi, en av världens mest öppna ekonomier som slår på internationella konjunkturer. Men vi klarar det just för att vi har ett grundläggande välfärdssystem som gör att människor känner: Jag får vara med, jag är viktig, min insats är viktig. Det är den grundläggande skillnaden.