prot · GV09112 · 2008-05-15 00:00:00 — Om det händer en katastrof som ska alla hjälpas åt för att få hem de människor som är på plats, oavsett vilken typ av katastrof det är. Jag upprepar att vi inte får ett tillräckligt bra underlag för att fatta det här beslutet. Ni redogör inte riktigt för kopplingen mellan de internationella åtaganden vi har och antalet flygtimmar. Som jag sade till är det ett antal parametrar som hänger löst. Det är ett antal utredningar på gång. Vi vet inte om det blir någon Nordic Battlegroup 2011 troligtvis inte, på grund av ekonomin. Vi vet inte vilka internationella insatser vi ska göra . Detta hänger naturligtvis intimt ihop med de flygtimmar vi beställer. Man kan inte ta det ena och lösa det andra på vägen. Det måste vara en samlad bild som vi i kan säga ja eller nej till. Den samlade bilden finns tyvärr inte. 34 () replik: Ett av problemen när hänvisar till Europeiska unionen är att inte fullt ut vill delta i det samarbetet heller. Som har varit inne på är det här det alternativ som står till buds. Det finns ett samarbete som heter , men de planen går inte att jämföra med de flygplan som vi diskuterar här. Flera länder i har sagt att man inte är beredd att sätta sin personal i de gamla ryska flygplan som ingår i Salissamarbetet. Jag kan bara konstatera att redan med dagens insatser fyller vi de . Då räknar jag inte in några civila krishanteringsinsatser. Jag räknar inte in beredskapsperioder för Nordic Battlegroup. Jag tror att det i den här kammaren fortfarande finns en stor samsyn kring att vi ännu mer bör fokusera på att möta efterfrågan på fredsskapande, säkerhetsskapande och humanitära insatser ute i världen. Då vågar jag som politiker känna att de här kommer vi inte bara att behöva och och , utan också om 20 och . Det är värt att påminna om att flera av de Herculesplan som vi har i den svenska försvarsmakten är gamla. Gripenflygplanen kommer innan de tas ur drift att vara kanske . Att köpa den här resursen innebär ett mycket mer långsiktigt och omfattande ekonomiskt åtagande och därmed också ett större risktagande. 35 () replik: Det blir lite upprepning, men jag vill ändå ställa en fråga till . Anser att Försvarsmakten har ekonomiska problem ? Om han anser att Försvarsmakten har ekonomiska problem, hur anser han i så fall att de ska lösas? Det finns en koppling till den diskussion vi haft för det finns ett åtagande . Det handlar om 7, 8, 9, kanske 10 miljarder, beroende på hur situationen ser ut, som vi ska låsa upp. Den svenska Försvarsmakten har andra stora behov som behöver täckas vad gäller försvarsmaterielsidan. I samtliga frågor duckar regeringen, utom just när det gäller den här frågan. Där är man glasklar. Den ska vi fatta beslut om , innan en grundlig analys gjorts. Det är det vi påpekar, och vi tycker att det är en felaktigt inriktad politik. Sedan finns behovet av strategiska och även taktiska flygtransporter. Det måste naturligtvis ha, självklart. På något sätt känns det som att regeringens politik är att lägga ned så många förband som möjligt. Man gick till val på jobbpolitiken. På många områden läggs nu försvarsmateriel såsom torped, mina, sensor ned. Hundratals människor kommer att bli arbetslösa på grund av regeringens politik, och det menar och är köp över hyllan. Er politik hänger inte ihop, och det är det jag pekar på. Slutligen: Vi sparar precis lika mycket pengar som regeringen, ingenting annat. Jag hoppas att det är sista gången står i talarstolen och ljuger om Socialdemokraternas budgetpolitik, för det är fortfarande inte 7 miljarder utan 4 miljarder vi ska spara. Det är precis lika mycket som regeringen. 36 () replik: Vi kan börja där slutade. Jag är inte det minsta rädd för att stå här och påstå att mätt över perioden , 2009 och 2010 är den sammanlagda anslagsgivningen från Socialdemokraterna till försvaret 7 miljarder mindre än den som regeringen anslagit. Visst, Försvarsmakten har ekonomiska problem. Jag är lite glad att tar upp det, även om det delvis ligger vid sidan av ämnet. De besparingar som Försvarsmakten kommer att redovisa är i huvudsak inte förestavade av de besparingar som aviserades i finansplanen i budgetpropositionen . Det beror på att Försvarsmakten saknar 1 ½ miljard i den löpande budgeten, och precis som varje annan myndighet i landet måste Försvarsmakten få sin ekonomi i balans. Annars är fortsatt inriktning av denna verksamhet helt omöjlig. Då springer Socialdemokraterna runt i och säger: Stopp! Lägg inte ned TMS och Bamse. Gör ingenting med grundorganisationen. Inga regementen ska läggas ned. Vi ska tänka efter först. För som går med de överkapaciteter, skevheter och obalanser som finns i Försvarsmakten kommer, om ingenting görs, problemen och i övermorgon att bli ännu mycket större, , särskilt för ett parti som har 7 miljarder mindre för den här verksamheten. Vi kan inte stoppa verkligheten. Vi måste fortsätta att styra mot den övergripande inriktning som vi 2004, trots en socialdemokratisk regering, lyckades enas om. 37 () replik: Låt mig påminna om att ÖB kom till regeringen och hade ett förslag. Det var inte mer pengar ÖB ville ha i sin budget, utan han ville överföra ett antal från försvarsmaterielanslaget till förbandsverksamheten. Han ville utifrån sin utgångspunkt och sin kunskap om Försvarsmaktens situation lösa detta men fick inte det för regeringen. I stället säger regeringen att Försvarsmakten ska gå ut och låna. Tänk om vi förde den typen av politik vad gäller vår hushållsekonomi, att vi skulle låna till konsumtionen, alltså låna till att köpa mat. Hur länge tror att det skulle fungera? Det är självklart ett jättebekymmer att ni inte litar på ÖB. Det är lite frustrerande, för ÖB hade förslag till förändringar. måste han utifrån regeringens direktiv gå ut och skära mycket kraftigare i grundorganisationen. Det är ett bekymmer. som ÖB svettas och sliter sitt hår fattar vi i kammaren beslut om ökade utgifter på 7 ½ upp till kanske 10 miljarder. 363 000 kostar flygplanet, och då kanske vi inte ens ska flyga med det. Det tycker och är ansvarsfull ekonomisk politik. Jag förstår att håller fast vid de 7 miljarderna och inte inser att det inte är 7 miljarder. Utifrån den politiska utgångspunkt som gäller de frågor vi nu talar om är det väl detsamma när det gäller budgetpolitiken. 38 () replik: stod i kammaren och hade en metafor som gick ut på att försvarspolitiken och försvarspolitikerna var ett enda långt tåg där satt framme hos lokföraren och hejade på och kastade in nytt kol i pannan, medan vi andra uppenbarligen var sådana som satt längst bak och bara ville dra i bromsen och obstruera på olika sätt. Jag säger inte detta för att vara politiskt polemisk, , men om vi inte gör något åt strukturproblemen i Försvarsmakten skjuter vi ett berg av åtaganden, skulder och tillkortakommanden , till andra generationer av försvarspolitiker. Medverka inte till detta! Gå inte ut och ge löften om att verksamheter ska vara kvar och materielprojekt fortsätta att pågå för du vet lika väl som jag att det inte kommer att hålla. Det är riktigt att Försvarsmakten inte fick lyfta från materielanslaget till förbandsanslaget. Varför fick de inte det? Jo, för vid en närmare kontroll visade det sig att Försvarsmakten inte tänkte sig att avstå från investeringarna i nya materielprojekt. De tänkte skjuta dem ett par . Det är inte rätt sätt att hantera obalanserna på. De blir inte mindre och de försvinner inte genom att man skjuter dem . Det är tråkigt att behöva säga att Försvarsmakten därmed delvis kommer att instämma i den taktik som Socialdemokraterna nu bedriver, men icke desto mindre är det sant. kommer förslag som förhoppningsvis tar itu med strukturproblemen och överkapaciteten. Jag ser fram emot de förslagen, men jag varnar socialdemokratin för att utställa populistiska löften om att vi kan behålla allt, för det kan vi inte. 39 (): Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet FöU11 och därmed avslag på de motioner och reservationer som finns. Jag ska helt kort framföra några synpunkter. Vi har hört att det klart framkommer av propositionen att det råder stor brist på strategisk flygtransportkapacitet och att det är viktigt att plan som avses användas i operativ drift har den kapacitet som behövs för säkra och snabba transporter, alltså hög lastkapacitet kombinerad med förmåga att landa på korta landningsbanor. För mig som kristdemokrat och det är också regeringens ambition handlar denna fråga om det grundläggande, nämligen att internationella insatser som ökar den globala säkerheten även ger nationell säkerhet. Det har vi hört vid den öppna utfrågningen. Det handlar också om solidaritet och hur vi på ett smidigt sätt kan sjösätta internationella insatser avsedda att skapa demokrati och frihet för våra bröder och systrar i andra länder. Det gäller även roll beträffande de humanitära insatserna och, vilket också togs upp tidigare, den civila krishanteringen. För mig och för oss kristdemokrater är solidariteten inte bara lokal och nationell. Den är global och den är gränsfri. Vi har i kammare ett antal gånger enhälligt fattat beslut om att medverka i internationella missioner, vilket för mig personligen är självklart. Jag tror också att det är självklart för svenska folket att det behövs god utrustning och säkra transporter. anser att , utifrån sin förmåga och sina möjligheter, har en skyldighet att skydda utsatta människor i andra länder när FN kallar, alltså utifrån de kriterier som jag tidigare nämnde. finns det behov av att ingripa till skydd för utsatta människor på olika håll i världen. måste vi vara medvetna om att alla ingripanden är förknippade med svåra politiska och praktiska problem. Var, när och hur det internationella samfundet ska ingripa i konflikter är svåra frågor. har en lång tradition av deltagande i olika FN-operationer och också i Natoledda insatser. Att fullföljer uppdrag i , har fått en utvidgad roll i och har fått ansvaret för en av EU:s så kallade snabbinsatsstyrkor är några exempel som påvisar att vårt bidrag till en säkrare och tryggare värld är efterfrågat. Försvarsmakten har också uttryckt ett behov av tillgång till strategisk flygtransportkapacitet, detta för att man snabbt och effektivt ska kunna transportera tung utrustning över stora avstånd till platser som saknar moderna flygplatser och där det finns en hotbild riktad mot de internationella insatserna. ligger det ett förslag från regeringen om multilateralt samarbete om strategiska flygtransporter. Det, fru talman, ställer vi kristdemokrater oss bakom. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 7 § Statsministerns frågestund Vi har kommit fram till statsministerns frågestund . EU och de svenska kollektivavtalen 41 (): Jag har en fråga om försvaret av kollektivavtal och kampen mot lönedumpning. Det är en fråga som jag också har försökt interpellera statsministern om eftersom han efterlyste en interpellation just från mig. Men den lämnade han över till , som klagar över att han får för många interpellationer. Jag hoppas därför att jag kan få svar här. Jag har två krav som jag också tog upp i går vid partiledaröverläggningen. Det handlar om att jag anser att statsministern på toppmötet bör ta upp frågan om att EU till exempel i alla sina nya direktiv måste garantera att varje land verkligen får möjlighet att i sina nationella regler skydda mot lönedumpning. Men det handlar också om kravet på att öppna utstationeringsdirektivet för omförhandling. Detta är prioriteringar som vi socialdemokrater anser att bör driva under sitt ordförandeskap i EU , som jag också tog upp i går. Min fråga är: Kommer statsministern på toppmötet att ta upp dessa frågor? Om inte: Varför? 42 Statsminister (): Jag har i olika sammanhang uttryckt stöd för att det vägval som gjorde för väldigt länge sedan, att ha en lönebildningsmodell som bygger på kollektivavtalsslutande parter, är bättre än en lagstyrd lönesättning. Det har tjänat oss väl. Det är inte så att den i alla delar är perfekt. Skälet till att detta nu diskuteras är att det finns en Lavaldom som i och för sig understryker denna rätt att man ska kunna fortsätta att ha en kollektivavtalsmodell och till och med också med möjligheter att använda stridsåtgärder mot arbetsgivare från en annan medlemsstat. Det som vi analyserar är om det kan ha någon sorts bäring på delar av vår lagstiftning och då kommer att beröra bara en mindre del av den svenska arbetsmarknaden. Jag tycker att om man räcker upp handen inom EU-systemet ska man verkligen ha belagt att det finns ett allvarligt problem av det slag som nu understryker. Och jag har helt enkelt inte det underlaget. Analysen och tidsplanen för denna har vi dessutom ingått en överenskommelse om tillsammans med arbetsmarknadens parter, och den löper fram till . Efter det vet vi bättre. tycker jag att denna fråga är för tidigt väckt. 43 (): Jag tycker att det är märkligt om statsministern inte tycker sig ha underlag för att ställa frågan oroligt och bestämt på toppmötet . Det är en sak att vi, precis som många andra länder, behöver förändra vår egen lagstiftning. Men efter Rüffertdomen, som berör frågeställningar som blir aktuella för hela löntagare, finns denna frågeställning i flera länder i , statsministern. Och om oron inte har nått dina öron, tycker jag att det bara är lyssna på debatten i många av länder. Det är snarare så att frågan kommer att ställas varför inte just statsminister gör det, som har ett så starkt ansvar för de kollektivavtal som statsministern också nu uttryckte ett stort stöd för. Direkt efter valet sade regeringen lite kaxigt i en artikel att man nu skulle ha en aktiv Europapolitik. Man sade: När talar lyssnar EU. Jag undrar: Vad är det de ska lyssna till om inte statsministern räcker upp handen också på toppmötet och talar om det som är så avgörande och viktigt, inte bara för svenska löntagare, utan det är faktiskt mycket större än så? Min fråga och mitt krav kvarstår. Statsministern bör ta upp detta. 44 Statsminister (): Förhoppningsvis lyssnar de till vårt stora engagemang i klimatfrågan, till hur vi beskriver hur folk får jobb i och hur vi har gjort det mer lönsamt att arbeta. Men låt oss hålla oss till denna fråga. Återigen tycker jag att verksamheten i den särskilda högnivågrupp som finns tillsatt är viktig. I bilaterala samtal diskuterar vi Lavaldomen. Men om vi verkligen vill sätta i gång hela EU-maskineriet bör vi ställa oss frågan: Vad är syftet med det? Tänk att vi till exempel säger att det utstationeringsdirektiv som förhandlades under en socialdemokratisk regering nu skulle återöppnas. I vilken riktning tror vi då att den debatten skulle gå? Förmodligen är det ogenomträngligt och möjligt att göra väldigt lite. I värsta fall går det i motsatt riktning jämfört med vad vill. Ska jag då ta på mig ansvaret för att initiera en process som i grunden urholkar kollektivavtalens ställning i ? Detta vet vi ingenting om, , vare sig du eller jag. Men det finns en sådan risk. Man räcker inte upp handen om man inte har underlag för att visa att det verkligen finns ett problem som dessutom EU är relevant part för att lösa. Om vi har det är jag inte rädd för att ta den diskussionen. Men jag äventyrar inte någon svensk modell utan den typen av underlag. 45 (): Jag vill, liksom , ta upp frågan om hur vi bäst värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen inom EU. Genom domar i Laval- och Rüffertfallen har faktiskt en av grundpremisserna för den svenska arbetsmarknadsmodellen förändrats. Dessa båda domar innebär som bekant att den fria rörligheten inom EU faktiskt kan användas för att utländska företag ska kunna konkurrera med lägre löner på den svenska arbetsmarknaden. Inför folkomröstningen gavs det ett löfte om att den svenska kollektivavtalsmodellen ska respekteras. Den visade sig formellt inte gälla i . har regeringen tillsatt en utredning med anledning av domen, och den utredningen ska vara klar . Min fråga till statsministern blir då: Är det inte rimligt, när ett av löftena inför inträdet i EU har visat sig obrukbart, att man väntar med beslut om ratificering av Lissabonfördraget det är nämligen där som vi kan begära ett undantag tills den tillsatta utredningen är klar med sitt arbete? Om utredningen kommer fram till att det inte räcker med att ändra i den svenska lagstiftningen har vi försuttit chansen att få ett undantag. 46 Statsminister (): Som bekant tycker att varken detta fördrag eller något annat fördrag är något att ha eftersom till att börja med inte vill ha EU. Det är alltså inte någon ärligt känd omtanke om EU som gör att ni nu möjligen ifrågasätter själva fördragsändringen den här gången. Låt mig säga att om det är någonting som sker i fördraget så är det att det stärker arbetstagarnas rättigheter eftersom det antas en särskild rättighetsstadga som en del av detta fördrag. Det går snarare i rätt riktning. Det ställs frågor här, och detta är en väldigt angelägen diskussion och debatt. Men jag är väldigt oroad för att vi inte inväntar den analys som faktiskt är i gång. Jag såg på tv att någon facklig företrädare nu bedriver så kallad polackjakt i . Jag vet inte hur ni kände. Men jag tyckte att det var rätt obehagligt. Jag tycker inte att det känns så där väldigt bra om vi nu ska ha polackjakt runt om i , utan jag tycker att vi ska ordning och reda i våra regelsystem och att vi ska ge tid för den analys som vi har tillsatt en utredning om. Denna analys ska vara klar . Vi har varit överens med arbetsmarknadens parter om att det ska se ut på det sättet. Låt oss invänta detta innan vi påstår att vi vet vilka konsekvenserna är. 47 (): Statsministern kunde ha lyssnat på vad jag sade. Jag sade: Borde vi inte vänta på utredningens analys och kartläggning av vad domarna egentligen innebär innan vi ratificerar det nya fördraget? Den enda möjlighet som vi har är att då kunna begära ett undantag i det nya fördraget. Det finns en rad fackliga företrädare i bland annat fackförbundet som är djupt oroade över konsekvenserna. Även om statsministern inte bryr sig så mycket om deras oro tycker vi att det är rimligt att man då kan presentera ett underlag så att man i så fall ska kunna känna sig trygg. Men eftersom statsministern är så övertygad och inte är beredd att ta någon strid när det gäller svenska kollektivavtal eller kan tänka sig att vänta med att ratificera fördraget tills utredningen kommer med analysen, kan statsministern då garantera dem som är oroliga över att den svenska modellen håller på att avvecklas att det inte kommer att komma några nya domar som inkräktar på den svenska arbetsmarknadsmodellen? 48 Statsminister (): är medveten om att man inte kan ställa ut den typen av löften. Vad är det egentligen som händer i ? Jo, vi går från slutna nationella system, där vi förr bara jobbade i vårt eget land, till en ökad grad av rörlighet över gränserna. Vi försöker få regelsystem som ska underlätta och möjliggöra detta. Jag inser att inte har varit med och inte tycker att detta är en riktig utveckling. Men många av oss tycker att det är en riktig och bra utveckling att det finns en typ av gränsöppningar och möjligheter att röra sig och att regelsystemen då bör följa med och respektera nationell särart i form av kollektivavtalsmodell i . Skälet till att jag inte tycker att vi ska sätta det ifråga när det gäller ratifikationsprocessen är att jag inte anser att det har med fördraget att göra. Fördraget stärker arbetstagares rättigheter. Dessutom finns det ingen möjlighet att öppna på det sättet. 13 länder har redan ratificerat detta fördrag som innan vi skrev under jag var själv och undertecknade detta fördrag på var förankrat. Det fanns ett brett stöd i riksdag för att vi skulle göra undertecknandet, inte av men av övriga partier. Då är det fel svar på en möjlig oro som existerar. Bättre är då att utreda och försöka se vad vi kan göra inom ramen för nationell lagstiftning. 49 (): Regeringens reformer av a-kassans finansiering är ett misslyckande som helt i onödan minskat anslutningen till a-kassan. Vid nästa lågkonjunktur kommer många arbetslösa att stå utan försäkringsskydd, skriver i en rapport inte oppositionen. Regeringens misslyckande har lett till att vi har över 1 ½ miljon människor utan a-kassa. kommer ytterligare ett meningslöst men välriktat stolpskott. Regeringens utredare föreslår att en tvångsanslutning ska genomföras. En del av dem som står utanför ska tvingas in. Men orättvisorna ökar genom att akademiker med trygga jobb och höga löner slipper undan med en liten avgift, medan handelsanställda får betala mer än dubbelt så mycket. Studenter och deltidsarbetande får inte vara med. Andra måste vara med men kan ändå inte kvala in för ersättning om de blir arbetslösa. Tror inte statsministern att det kommer att kännas orimligt att vissa får betala till a-kassan utan att kunna få någon trygghet eller ersättning vid arbetslöshet? Är inte trygghetssystemen tillräckligt orättvisa och urholkade även för en borgerlig regering? 50 Statsminister (): För det första: Vad är för någonting? Jo, det är ett särskilt råd som denna regering har tillsatt för att granska vår finanspolitik, alltså ett sätt att säkerställa att fler röster kan höras och genomlysa regeringens arbete. konstaterar att vi varaktigt har ökat sysselsättningen, framför allt med vår a-kasseförändring och med vårt jobbskatteavdrag. De ser mycket positiva effekter. De är kritiska mot det första steget när det gällde a-kasseförändringen för att det inte tillräckligt mycket differentierade beroende på arbetslöshet. Det finns också en a-kasseutredare som har presenterat sin utredning . Vi ska naturligtvis titta på detta men har inga svar att ge . Han har fullgjort det uppdrag vi begärde, och vi får återkomma. Men om vi nu ska beskriva effekterna av regeringens politik och hur det har beskrivits är den samlade bilden att vi för en skarpt sysselsättningsskapande politik, bra för svenska folket dessutom, med följden att också inkomstskillnaderna minskar i . 51 (): Den samlade bilden av regeringens politik när det gäller trygghetssystemen och särskilt a-kassan är att hundratusentals människor har tvingats ut ur a-kassorna och står utan försäkringsskydd. Om vi skulle komma in i en ny lågkonjunktur kommer väldigt många människor att riskera att hamna helt utanför en vettig försörjning. Det här är oerhört allvarligt, och det är också vad skriver i sin rapport. Regeringens egen myndighet som granskar regeringens ekonomiska politik säger att det här är ett misslyckande. Jag tycker att det är lite märkligt att inte regeringsföreträdaren nummer ett, alltså statsministern, vill kännas vid ett sådant tydligt angrepp. Jag tycker att det vore anständigt och rimligt att erkänna att man har misslyckats och att man borde tänka om. Från sida har vi föreslagit en allmän sjukförsäkring och arbetslivstrygghet där vi för in a-kassan och sjukförsäkringen och ser till att inte så många faller i kläm mellan stolarna och försäkringssystemen på det sätt som sker. Jag skulle föreslå att statsministern säger att vi är beredda att skrota det här förslaget som kommer från utredaren, tittar på förslag som är mycket mer anpassat till dagens arbetsmarknad och vänder den här politiken som bara slår mot svaga människor. 52 Statsminister (): Det är ungefär 460 000 personer som har lämnat a-kassan sedan valet. Vilka är det? Det har vi inte fullt ut svaret på, men vi vet åtminstone att några grupper är tydligt överrepresenterade. Det handlar dels om dem som har fyllt , förmodligen grundat på en uppfattning att de inte har någon betydande arbetslöshetsrisk kvar under denna sista del av sitt förvärvsarbetande liv. En annan grupp är förtidspensionärer som alltså har varit med och finansierat ett system som de rimligen inte får särskilt mycket ut av, även om vi anstränger oss för att de som lever med sjuk- och aktivitetsersättning ska kunna återkomma till arbetsmarknaden.