prot · GV09130 · 2008-06-17 00:00:00 — Vi har under den här debatten kommit tillbaka till att oppositionen visserligen är för ett samgående men inte med den danska post som finns. Man vill inte se de möjligheter som finns. Man vill ha kakan men är emot den post som finns. Det är det här som erbjuds, och det kommer att vara till gagn för Posten och dess möjligheter att bedriva en effektiv posthantering nu och . 42 () replik: Ja, det är det förslag som ligger som erbjuds. Men ni har inte ställt frågan. Det här är ett förslag som Posten har framförhandlat med Post , och regeringen har godkänt det har lagt sig platt för alla dess krav på privatisering och börsintroduktion. Inte med ett ord har regeringen protesterat mot dessa förhållanden. De här synergieffekterna är också det som Posten har lagt fram och pratat om, men inte summan. I alla omorganisationer, i alla sammanslagningar och i alla fusioner överskattar man vinsterna och underskattar problemen. Jag förstår inte att ni aldrig någonsin lär er av allt det som har hänt och skett rent historiskt. Det här är vilseledande uppgifter. Ett samgående tar . Det är en lång process. Man har olika kulturella traditioner som inte ska underskattas. Det gör att det är väldigt vanskligt att säga att synergieffekterna skulle vara en av orsakerna. Nej, orsaken är den att ni vill privatisera och börsintroducera. Det är det kravet som CVC har ställt på samgående. Erkänn det så kan vi gå vidare i diskussionen! 43 () replik: säger att han är oroad över detta samgående. Men egentligen är väl och hans parti rädda för allt vad privat företagsamhet heter, ser faror och vill att alla viktiga funktioner i samhället ska vara statligt ägda. Det är egentligen där skon klämmer. Det var också därför var emot avregleringen 1994, som har blivit ett föredöme för en stor del av . Det tycks vara självpåtagna roll att vara på defensiven och bromsa alla förändringar. Nej, en regering måste se till vår omvärld som den ser ut med den konkurrens som finns. Det finns inga möjligheter för Posten att verka vidare som det har varit . Om Posten ska stå stark även och klara sitt uppdrag att dela ut post i hela land måste det till förändringar och samarbete. Det bästa som stod att finna var detta samarbete som erbjöds via samgåendet med den danska Posten. Jag tror att det blir till stort gagn för Posten och alla dess kunder, såväl för företagare och entreprenörer som för enskilda. 44 (): anlände statssekreterare till näringsutskott för att där informera häpna ledamöter om en framtida fusion mellan och danska Posten. Alterå glömde att berätta att detta också innebär en privatisering genom börsintroduktion. En av styrelseledamöterna i uttryckte det så här strax före : Detta är en fot rakt in på börsen. Flera andra på denna årsstämma uttryckte sin förvåning över att detta inte rönt någon större uppmärksamhet i medierna. rapporterade och skrev utförligt om de framtida konsekvenserna av en börsintroduktion. har välkomnat en fusion mellan den svenska och den danska Posten, men precis som vi i oppositionen säger nej till en börsintroduktion. Jag tycker att det är viktigt att understryka det i den här debatten, eftersom man har citerat vad har sagt. Detta är något som det hade varit intressant att få en kommentar till från näringsminister , eftersom hon har hänvisat just till Sekos synpunkter på fusionen. Det känns lite märkligt att näringsminister inte deltar i dagens debatt, men det kanske är symtomatiskt eftersom regeringen gång på gång undviker debatter både i radio och i tv när det gäller just utförsäljning och privatisering av statliga bolag. Flera borgerliga ledamöter har i debatten tagit upp det faktum att man ska behålla max av Posten. Finns det någon här i kammaren som tror att de borgerliga kommer att värna ett statligt ägande i Posten då man faktiskt ogillar gemensamt ägande? Därför har jag frågor till de borgerliga ledamöterna. Ni har ju sagt att storleken på ägandet inte har någon betydelse eftersom samhällsuppdraget säkerställs genom lagstiftning. Hur kom ni fram till att just är den optimala ägarandelen? Regeringens utförsäljningsråd har yttrat sig i den här frågan. Det skriver bland andra och om i den debattartikel som refererades tidigare. Föredragande för rådet i postfrågan var , tillika styrelseordförande i och dessutom ledamot av regeringens utförsäljningsråd. Tycker ni att detta är ett bra hanterande av den här frågan? Vem vet hur den framtida brevmarknaden kommer att se ut med tanke på den borgerliga regeringens FRA-förslag. Kanske det fysiska brevet ändå har en framtid. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 8 § Ny förvaltningsstruktur inom näringspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken Föredrogs näringsutskottets betänkande 2007/08:NU15 Ny förvaltningsstruktur inom näringspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken (prop. 2007/08:78). 45 (): Vi socialdemokrater har inget att invända mot att man rationaliserar myndighetsstrukturer. Det är efter innehållet och inte efter formen som regeringes regionala utvecklingspolitik ska granskas. Det är när jag säger detta som vi socialdemokrater har anledning att bli oroliga. Tyvärr har det visat sig vid alltför många tillfällen att den borgerliga regeringen och den borgerliga majoriteten i fattar beslut som är negativa för den regionala utvecklingen i hela landet. Regeringens politik har gett och fortsätter att ge växande klyftor mellan män och kvinnor, mellan de privilegierade och de mest utsatta och mellan de olika delarna av landet. Exempel på hur beslut drabbar olika regioner är den kraftigt höjda arbetsgivaravgiften för de minsta företagen, som slår mycket hårt mot företagsklimatet i hela , men framför allt mot de mindre orterna. Den nya fastighetsskatten gör att slott och koja beskattas lika, vilket medför att glesbygdsbor med småhus betalar mer per kvadratmeter än storstadsbor med stora hus på flera hundra kvadrat. Regeringen har dessutom aviserat att det inte kommer att bli några ytterligare justeringar av det generella statsbidraget, vilket innebär att tillväxtkommuner kommer att gynnas på utflyttningskommunernas be-kostnad. Vi socialdemokrater anser att den regionala utvecklingspolitiken måste vara inriktad på att skapa tillväxt, en hållbar utveckling och en god service för kvinnor och män, barn och gamla i alla delar av vårt land. Ansvaret för detta delas av staten och regioner och kommuner. Den nationella tillväxten är summan av tillväxten i alla delar av landet. Företrädare för regionerna bör därför i stor utsträckning få ansvaret i fråga om utvecklingsmedel och strukturfondsmedel. Alla regioner har olika förutsättningar för tillväxt och utveckling. De bästa kunskaperna om de lokala förutsättningarna finns lokalt, inte centralt. Den regionala ut-vecklingspolitiken ska bidra till att skapa en hållbar tillväxt i hela landet, med väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner och en god servicenivå i alla delar av landet. En bra livsmiljö med ett brett utbud av social service, utbildning och kultur höjer allas livskvalitet och stärker regionernas attraktions- och tillväxtkraft. Regeringen säger att omvärldsbevakningen förutsätter en hög grad av flexibilitet och att utvärderingsmyndighetens organisation därför ska omprövas . Ambassaderna i , och har samtliga uttryckt oro för att regeringen ska ta bort den svenska närvaron i utlandet. Det är en oro som delas av oss socialdemokrater, då vi tror att regeringens omprövning kommer att innebära att ett flertal ITPS-kontor runt om i världen kommer att läggas ned. Detta görs i då den borgerliga regeringen har genomfört nedskärningar av export- och investeringsfrämjande samt återkommande ambassadnedläggningar. Allt detta innebär försämrad närvaro, vilket innebär försämrad konkurrenskraft. Vi vill i motsats till regeringen att stödet fördjupas och att marknadsföringen av intensifieras. Vi hyser också en oro för att regeringen när nu ITPS avvecklas passar på att avskaffa en kritiskt granskande uppföljningsmyndighet genom att knyta den nya utvärderingen hårdare till regeringen. Vi an-ser att utvärderingsmyndigheten bör ha en självständigare ställning gentemot regeringen. Sist men inte minst vill vi socialdemokrater påpeka att bör tydliggöra vissa saker när det gäller lokaliseringen av verksamheten hos de nya myndigheterna. Vi anser att genom ett uttalande bör framhålla vikten av att omstruktureringen inte leder till att ytterligare arbetstillfällen centraliseras. Tillkännagivandet bör även omfatta ett klarläggande om att det är angeläget att den utlokalisering som genomfördes till följd av försvarsbeslutet ska bestå. Med detta yrkar jag bifall till reservation 1. 46 (): Vi lever i en föränderlig värld och påverkas av vad som händer runt omkring oss. För att vi ska förstå vad som händer och hur det påverkar oss måste vi ständigt se över våra myndigheter och statliga verk och anpassa dem efter de nya förhållanden som uppstår. Det handlar om att se över målen för verksamheterna, hur organisationen ser ut och om att se till att det finns resurser så att man kan jobba utifrån de mål som är fastställda. Det betänkande vi nu ska ta ställning till innehåller förslag om omorganisation av fyra statliga myndigheter till att bli två. Det är , , ITPS och delar av som kommer att få en ny roll . Det handlar om företagandets roll i världen och i i hela . har i princip ingen annan uppfattning än regeringen och utskottet i denna fråga. Vi tycker att det är bra att man ser över verksamheterna och lägger förslag om nya inriktningar när så behövs. Men det finns anledning att ta upp några frågeställningar som jag anser är oklara eller som bör förtydligas något. För det första finns det en allmän tilltro till att omorganisering av myndigheter eller verk är lösningen på problem som uppkommit. Jag menar att det finns en alldeles för stor tilltro till de vinster en sammanslagning kan ge och en underskattning av de svårigheter som sammanslagningar alltid ger upphov till. Historien är full av sådana, inte bara inom den offentliga sektorn utan också när det gäller fusioner av privata företag. Inte sällan är det kulturella skillnader det handlar om. För det andra skapar alla omorganisationer en oro bland medarbetarna. Därför är det viktigt att de anställda som berörs görs delaktiga i processen och att det finns tillräckligt med tid till genomförandet. I detta fall finns det anledning att rikta kritik mot regeringens handlande, vilket också visar sig genom att avvecklingen av har flyttats fram , vilket också är rimligt utifrån de förutsättningar som har givits. För det tredje måste regeringen vara mer tydlig när det gäller lokalisering av de statliga verken än vad som är fallet. Regeringen skriver att verksamheternas lokalisering i huvudsak bör vara densamma som . Vad menar regeringen och utskottets majoritet med en sådan skrivning i huvudsak bör vara densamma som ? Det behövs ett förtydligande. Vi vet att är lokaliserat till . har kontor inte bara i utan också i och . Det finns dessutom kontor med alla verksamheter som har anknytning till . ITPS finns representerat vid sex utlandskontor och spelar en viktig roll i analysen av viktiga exportmarknader. Om regeringen menar allvar med sitt förslag är det viktigt att myndigheter faktiskt finns närvarande i hela landet och inte bara i . Det är inte minst viktigt med en internationell närvaro. Avslutningsvis, fru talman! Om de nya myndigheterna ska lyckas fullgöra sitt nya uppdrag måste de ha ett tydligt medborgar- och företagarperspektiv som utgår från tillväxt i alla delar av , som dessutom är hållbar. Där borde regeringen ha varit tydligare i sina skrivningar. Jag yrkar bifall till reservation 1. 47 PER (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 2. Det här ärendet rör hur samhället ska organiseras för att vi ska få en hållbar tillväxt i hela landet. Begreppet hållbar tillväxt kan behöva definieras. Jag vill definiera det som tillväxt som bidrar till en hållbar utveckling. Det innebär för mig att politiken ska bidra till att nuvarande och kommande generationer ska erbjudas sunda ekonomiska, sociala och ekologiska förhållanden, det vill säga att våra barn och barnbarn ska ha lika goda möjligheter att leva som . Tittar man i handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning där regeringen redovisar sina ståndpunkter inom ramen för Lissabonstrategin till EU ser man att det i en av riktlinjerna för arbetet anges att hållbart användande av resurser och stärkande av samordningen mellan miljöpolitik och tillväxt är viktigt. Och i den förordning som gäller regionalt tillväxtarbete anges att det regionala tillväxtarbetet ska bedrivas så att man främjar en hållbar regional tillväxt. Enligt regeringens riktlinjer ska de regionala tillväxtprogrammen vara ett regionalt program för tillväxt och utveckling där mål som miljö och jämställdhet och integration ska beaktas i samtliga insatser. När man nu gör en sådan här reform är det kanske dags att analysera hur dessa vackra målsättningar följs upp i praktiken. Tyvärr visar det sig då att det finns stora brister i hur miljöarbetet bedrivs inom ramen för de här programmen. har i en rapport granskat den projektverksamhet som bedrivs inom den regionala utvecklingspolitiken. Man kom då fram till att miljöaspekter väldigt sällan prövas aktivt vid besluten och att det är väldigt få projekt som är inriktade på att förbättra miljön. För att komma till rätta med det här menar att man borde stämma av de ekologiska aspekterna av hållbar utveckling mot de nationella miljökvalitetsmål som finns, och man borde integrera miljöskyddskraven i utformningen av och i genomförandet av strukturfondernas insatser. Man säger att orsaken till att miljödimensionen är svagt integrerad i programmen är att miljömålen kommer in väldigt sent i beredningen av projektansökningar, och man har bristande kompetens i handläggningen av de här frågorna. Också , , har gjort en utvärdering av de regionala tillväxtprogrammen. Där konstaterar man också att det finns stora svårigheter med att integrera hållbarhetsaspekter, eftersom det på regional nivå råder väldigt stor osäkerhet omkring hur hållbarhetsbegreppet ska kopplas till andra processer som då skapar ekonomisk tillväxt. Trots att det finns riktlinjer som anger att hållbarhetsdimensionen ska vara en del i den regionala tillväxt- och utvecklingspolitiken är det ofta väldigt oklart hur man ska göra det här i praktiken. Från sida anser vi att de två myndigheter som ska skapas för hållbar tillväxt i företag och ökad regional konkurrenskraft borde få i uppgift av regeringen att ge miljödimensionen av hållbar utveckling en mycket tyngre roll i politik för regional utveckling och tillväxt. Vi beklagar att regeringen försitter den chans som ges. har också gjort en rapport. Den heter Miljömålen i det regionala utvecklingsarbetet Synergier och målkonflikter. Där visar man att det finns tydliga konflikter mellan miljömål och den politik som förs för regional utveckling. De består huvudsakligen i att man har satsningar som leder till ökat tryck på exploatering av mark och resurser och satsningar som ger ökade utsläpp från energi-, transport- och jordbrukssektorerna. Med anledning av det anser att man i ett tidigt skede borde göra en analys av målkonflikterna och också titta på de synergier som finns mellan mål och åtgärder. presenterade också en utvärdering av miljökvalitetsmålen och de delmål som finns. Den här utvärderingen bygger på underlagsrapporter från ett antal olika ansvariga myndigheter. Den här utredningen ger regeringen underkänt och visar att 9 av de 16 miljökvalitetsmål som finns inte kommer att kunna uppfyllas . Bland de målen finns målet Begränsad klimatpåverkan. anser att ansvar och befogenheter för miljömålen behöver stärkas och utvecklas just på regional nivå. Det kan vi bara instämma i från sida. Vi tycker därför att regeringen borde se över hur det regionala och lokala arbetet för att nå miljömålen kan förbättras. Trots att det i de här nämnda rapporterna visas på målkonflikter mellan den regionala tillväxtpolitiken och miljömålen och andra mål om hållbar utveckling diskuteras inte det här över huvud taget i regeringens proposition. Det ser vi som ett problem. I regeringens skrivelse om regional utveckling och tillväxt anges att den regionala utvecklingspolitiken ska inriktas mot att skapa tillväxt och en hållbar utveckling och en god servicenivå i alla delar av landet. Vi tycker att det är anmärkningsvärt att regeringen inte redovisar några som helst åtgärder för att införliva arbetet för en ekologiskt miljömässigt hållbar utveckling och tar med de utgångspunkter som finns i de 16 miljömålen i de nya myndigheternas verksamhet, de myndigheter som man nu vill skapa. Vi tycker självklart att regeringen borde ta ett större ansvar och ta hänsyn till de brister som tidigare utredningar har visat just när det gäller miljöhänsyn i arbetet. Därför anser vi att regeringen nu borde sätta upp tydliga målformuleringar i regleringsbreven som anger hur den ekologiska aspekten av hållbar utveckling ska integreras i de här myndigheternas verksamhet både när det gäller den löpande verksamheten och i utvärderingsarbetet. Och tydliga krav måste ställas på att den ekologiska dimensionen för hållbar utveckling aktivt ska prövas i varje ärende och i ett tidigt skede, eftersom utredningarna mycket tydligt har visat på att så inte sker . Jag vill också lyfta upp en annan fråga. Den rör utbudet av service och handel runt om i landet. Vi tycker att ett varierat utbud av service och handel är en grundläggande förutsättning när det gäller en orts förmåga att locka till sig investeringar och arbetskraft. ser vi en utveckling där kommersiell service och handel i mer och mer går mot en bilorienterad dagligvaruhandel, och fler och fler externa handelscentrum etableras utanför tätorternas stadskärnor. Det är en snabb trend mot att mindre butiker i förorter och i stadskärnor och på landsbygden tvingas lägga ned sin verksamhet. Det här ser vi som en väldigt oroande utveckling som har flera negativa konsekvenser, inte minst ur miljösynpunkt. Det finns en studie från om effekter av ökad etablering av externa handelscentrum som visar att externhandel har lett till en ökad bilanvändning vid matinköp, och det sker på bekostnad av cykling och gående. Den här studien visar att koldioxidutsläppen för dem som bytt från närbutik till extern stormarknad ökar med mellan 200 och 1 . Man konstaterar också att ökningen av biltrafiken, som en ökad externhandel ger upphov till, kommer i konflikt med flera av miljömål, bland annat Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning, Ingen övergödning samt God bebyggd miljö. Genom att försämra miljön, öka transportbehovet och utarma variationen i den bebyggda miljön motverkar en ökad externhandel en uppfyllelse av alla de här miljömålen. Enligt , biffen och bostaden fanns det 320 externa köpcentrum 2005 som tillsammans stod för en tredjedel av all detaljhandelsförsäljning i . Utredningen visade också att 59 av landets kommuner hade planer på att etablera en ny externhandel eller utöka befintliga anläggningar. Siffror från visar att 300 mindre orter förlorade sina sista livsmedelsbutiker , alltså bara , just på grund av ökad extern handel. Den här utvecklingen slår självklart mest mot de icke bilburna, de äldre, de sjuka och handikappade som har svårt att transportera sig långa sträckor. Med anledning av detta krävde en utredning kring möjligheten att införa ett tillfälligt stopp för större handelsetableringar utanför tätorter. är det enda land i som inte har någon central reglering av utbyggnaden av externhandeln. Det ser vi som ett stort problem och också som ett hot mot en hållbar utveckling och tillväxt runt om i landet. Vi anser därför att regeringen måste ge de två myndigheterna för hållbar tillväxt i företag och ökad regional konkurrenskraft ett ansvar för att minska nyetableringen av externa köpcentrum och den negativa effekt på miljö och kommersiell service som det här ger upphov till i gles- och landsbygd. Regeringen skriver i sin proposition att den nya myndigheten för hållbar tillväxt i företag och ökad regional konkurrenskraft borde verka för fler och växande företag i alla delar av landet. Den nya myndigheten ska enligt förslaget i propositionen ansvara för frågor om kommersiell service som ansvarar för och offentlig service som ansvarar för. Vi anser med det som jag har nämnt att regeringen också borde ge de nya myndigheterna i uppdrag att tillförsäkra att dessa funktioner även fortsättningsvis kommer att finnas, att fortlevnaden av redan etablerade företag i framför allt lands- och glesbygd ska fortsätta att gynnas och att se till att nyetableringen av externhandel inte bidrar till att konkurrera ut mindre, lokala företag. Om miljömålen ska kunna nås måste varje beslut i denna kammare genomsyras av miljöhänsyn. Så är tyvärr inte fallet med detta förslag. 48 (): Ny förvaltningsstruktur inom näringspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken det kanske inte låter som den allra sexigaste politiska frågan, och det är inte så väldigt ofta myndighetsstrukturer över huvud taget har en så central roll i den politiska debatten som dock inte i detta betänkande utan i det som kommer efter, om . Icke desto mindre och förty tror jag att det här är en viktig delfråga i närings- och tillväxtpolitikens framgång. Om vi kan få en förbättring i de myndigheters verksamhet som är satta att genomföra näringspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken och att utvärdera och komma med förslag till förbättringar kan också politiken i sig bli effektivare med den här nya strukturen, där man samordnar näraliggande verksamheter som är spridda på flera olika myndigheter. Det hoppas jag ska kunna bli ett bättre, effektivare och slagkraftigare verkställande av de beslut som vi tar här och ge oss ett bättre beslutsunderlag för kommande förändringar och förbättringar. Som har framgått av diskussionen är hela utskottet överens om att det här är en bra lösning, så de frågeställningar vi är oense om är i sammanhanget förhållandevis små, även om de naturligtvis tenderar att vara det som debatten fokuserar på. Jag vill bara passa på tillfället att understryka att jag är glad att vi i själva huvudfrågan är helt överens: Det kan bli förstärkningar och förbättringar av både politikens genomförande när det gäller regionalpolitiken och den allmänna tillväxtpolitiken, vi kan framöver få beslutsunderlag som gör att vi i stället för att bita oss fast i metoder som vi tror är bra kan se till att vi har det bästa resultatet för ögonen. Jag tänker bara kort kommentera några frågor som vi åtminstone till synes är lite oense om. Jag tror att den oenigheten ganska kraftigt överdrivs. När det gäller den första frågan om lokalisering kan det inte vara lokaliseringen av myndigheterna i sig som är det centrala utan den verksamhet som bedrivs. Inte heller antalet anställda kan vara någon huvudfråga. Den regionala tillväxten kan inte i sig baseras på de anställda i myndigheten, utan resultatet av de åtgärder man genomför måste vara det som är centralt för den regionala tillväxten. Med det sagt vill jag återigen klargöra det som står i propositionen och i utskottsbetänkandet, nämligen att verksamheterna i huvudsak ska vara lokaliserade som de är . De är utspridda på sammanlagt ett gan-ska stort antal orter, men i huvudsak är det och . Det sägs både i propositionen och betonas av utskottet att det i huvudsak ska vara detsamma . Det är helt klara uppdrag till dem som ska genomföra förändringen. Man kan förstås inte på millimetern exakt säga att det ska vara precis likadant. Även andra sakfrågor måste kunna vägas in, exempelvis hur verksamheterna som finns i och annat bäst kan samordnas. Reservationerna på dessa punkter tar alltså inte sikte på något annat än det som redan står i beslutet, så det föreligger i sak ingen oenighet.