prot · GV09118 · 2008-05-23 00:00:00 — Det är en himla skillnad i förutsättningarna om det saknas lite resurser. Enligt den information jag har fått del av har länsstyrelserna gemensamt äskat på mer pengar för att klara av kontrollverksamheten utifrån de krav som ställs. Det handlar om . Min fråga till jordbruksministern är därför: Kommer länsstyrelserna att få ytterligare ökad tilldelning av resurser för att klara av kontrollverksamheten? Vårpropositionen och tilläggsbudgeten är ju framlagda, och efter vad jag kan förstå finns det inte någon ökning där. Frågan är: Finns det några andra möjligheter för jordbruksministern att tillgodose länsstyrelserna så att de klarar av den arbetsuppgift som de är ålagda att göra i sin roll som myndighet? 42 Jordbruksminister (): Låt mig igen konstatera att totalt sett har inte kontrollfrekvenserna ökat jämfört med . Det har de inte gjort beroende på att efter ett nytt underlag från kommissionen kunde fatta ett nytt beslut om en betydande sänkning av kontrollfrekvenserna jämfört med vad som var fallet när diskussionerna fördes . Det gäller alltså både för gårdsstöd och stödet inom landsbygdsprogrammet. En majoritet av länen fick en sänkning av kontrollfrekvenserna jämfört med hur det var tidigare. När det gäller de medel som länsstyrelserna tilldelades via förvaltningsanslaget är det respektive länsstyrelse som beslutar hur man ska använda pengarna. Det är alltså inte upp till vare sig eller departementet att besluta om hur pengar som tilldelas via förvaltningsanslag ska användas. Det är länen själva som avgör detta. Finns det då inte några signaler från länsstyrelserna? Jo, det finns signaler som visar att de i alla fall inte får tillräckligt med medel. sägs det bero på den nya definitionen av betesmarker. sägs det bero på att nya beslut har fattats om kontrollfrekvenserna regionalt. Hur agerar då departementet apropå de nya signalerna? Vi har samråd med länsstyrelserna på grund av detta läge och signalerna. Så sent som märk att det var inkom en formell gemensam hemställan från länsstyrelserna om nya medel. Denna hemställan bereds inom , men beroende på att den inkom så pass sent som den gjorde var det inte ens tekniskt möjligt att ta med den i den tilläggsbudget som vi hade att lägga fram för . 43 (): Jag kan bara konstatera att jag får information från jordbruksministern utifrån vad som pågår med anledning av skrivelsen eller äskandet från länsstyrelserna och att den kom in så sent som . Men det spelar ingen roll om den kom in eller . Det svar och det besked man behöver ha på länsstyrelserna gäller om de får några ytterligare ekonomiska resurser för att klara av det de är ålagda att göra med en ökad kontrollfrekvens. Det är mycket möjligt att jordbruksministern får information om att det totalt inte är några ökade kontroller. Men det kan väl ändå inte vara så att i ljuger för när de säger att de har fått en ökad kontrollfrekvens jämfört med , . handlar det om 200 gårdar gentemot 140 , säger de. Låt oss titta på vårt eget län , där både , och jag bor. handlade det om 240 företag och 525 skiften. handlar det om 335 företag och 12 700 skiften. Det är väl ändå en viss skillnad i detta. Jag vet att man har gjort förändringar, precis som ministern sade här och som vi pratade om i den förra interpellationsdebatten. Det har skett förändringar i hur mycket man ska kontrollera. Men det är ändå ett visst antal länsstyrelser, bland andra , som har fått ökade krav. Det känns förstås för dem som är anställda på och som med samma personalstyrka ska klara av alltmer. Det gäller också i förhållande till den enskilda företagaren, jordbrukaren. Han eller hon är oerhört beroende av att detta fungerar hela vägen. Stödet ska betalas ut . Man driver ju företag utifrån de förutsättningar som är uppsatta. Det är oerhört angeläget att ministern ger besked. Kommer man att få ett tillskott till de ekonomiska resurserna så att man klarar av det man är ålagd att göra? Det håller inte att i kammaren försöka slingra sig med att detta går över förvaltningsanslaget och så vidare. Jag kan inte reglerna för förvaltningsanslaget fullt ut vad gäller länsstyrelserna, men om man ska dra det till sin spets är frågan: Är det så att alla landets länsstyrelser generellt fått neddragningar och det alltså är det man kan avläsa när det gäller problemen med att klara av den ökade kontrollverksamheten? Jag ställde också en fråga om nya betesmarker och dungar. Ministern debatterade detta med , men jag har en annan ingång i frågan. Också här finns en oro vad gäller ökade kontroller. Om länsstyrelserna ska ut och räkna träd påverkas det dagliga arbetet, liksom de ekonomiska resurserna, vid länsstyrelserna. Det är därför oerhört angeläget att vi för svensk del får till stånd en annan definition på betesmarker, men det handlar också om de ekonomiska resurserna. 44 Jordbruksminister (): Jag väljer att i detta inlägg ta den sista frågeställningen först eftersom den är ny för denna debatt. Vi har, som jag påtalat i mitt svar, anslagit pengar för att uppdatera den blockdatabas som vi har i . Vi kommer med stor sannolikhet att fortsätta det arbetet under nästkommande år. Det kommer att påtagligt minska risken för fel i ansökningarna. Det kommer att påtagligt minska risken för sanktioner för , men också för enskilda lantbrukare, vilket jag är glad över. beror felen oftast på att det är fel i den blockdatabas som används. Vi har alltså innevarande år anslagit inte för det ändamålet. Vad gäller den andra frågan måste jag åter påtala att inte fått en ökad kontrollfrekvens. Däremot kan det ha skiftat mellan länen beroende på att felfrekvensen varit större eller mindre i respektive län. Då är det naturligt att man måste omfördela pengar mellan olika områden i landet. Jag vet att ett sådant arbete bedrivs både på det berörda departementet, vilket alltså inte är mitt departement utan Finansdepartement, och också på eftersom de har kunskap om hur stor kontrollfrekvensen är i respektive län i . Därtill finns det, som jag nämnde tidigare, signaler om att pengarna inte räcker. En sådan ansökan fick vi in så sent som i mitten av månaden. Den normala beredningsgången i är . Både interpellanten och jag måste acceptera att det går till på det sättet. Därav mitt uteblivna svar på den framställda frågan om ytterligare pengar eller inte. Jag kan bara konstatera att i den tilläggsbudget som regeringen presenterade var det inte ens tekniskt möjligt att ta med den, men vi kommer med ännu en tilläggsbudget i, om inte minnet sviker mig, månad. Fram till dess pågår ett beredningsarbete. 45 (): Jag kan konstatera att det inte blir några besked till de företagare som bedriver i jordbruk i och är beroende av jordbruksstödet och av att kontrollverksamheten fungerar. Att säga att det finns signaler när det kommit in ett äskande tycker jag är att se på verkligheten på ett lite annorlunda sätt. För mig är ett äskande ett äskande, och det finns ett behov av ytterligare 1617 miljoner. Om man behöver anställa mer personal för att klara av kontrollverksamheten brinner det i knutarna. Det är nu man behöver börja för att klara av det, och man behöver vara färdig november för att kunna betala ut stödet. Ingenting blir ju utbetalt om det inte är kontrollerat och godkänt. Jordbruksministern har lämnat ett väldigt bra svar. Däremot kommer vi inte vidare vad gäller ytterligare besked i kammaren. Det kan alltså gå till innan man får ett svar, ja eller nej, och därefter ska man börja rekrytera personal. Det har sagts mig att personal lämnar vissa länsstyrelser då kraven på effektivitet blivit högre och tuffare på grund av den ökade kontrollverksamheten. De söker sig till andra jobb, vilket är en oroväckande signal i dessa tider. Slutligen, fru talman, vill jag komma tillbaka till skiftena. Det är bra att man även fortsättningsvis för samtal med kommissionen. Jag hoppas att jordbruksministern i sitt avslutande inlägg inte försöker skylla på den socialdemokratiska regeringen och använda samma argumentering som i debatten med . Det är ministern som här och har ansvaret för dessa frågor och kan föra talan i kommissionen. Gör det så att får behålla sina betesmarker. 46 Jordbruksminister (): Jag tackar för debatten. Det är angeläget att föra denna typ av debatter och diskussioner i kammaren. Låt mig avslutningsvis säga att medel till länsstyrelserna tilldelas i huvudsak över förvaltningsanslag. Det är upp till respektive myndighet, respektive länsstyrelse, att fördela pengarna på de verksamheter som myndigheten i fråga, i detta fall , har att bedriva. Det skiftar från tid till annan vilken verksamhet som är mest angelägen att utföra, och det kommer att skifta . Om det är angeläget vid någon länsstyrelse att nu få fram pengar till ytterligare kontrollverksamhet är det upp till myndighetschefen att ta de avgörandena. Det kan inte vara så att det ska behöva avsättas nya friska pengar från regeringens sida. Vi får en alldeles omöjlig budgeteringssituation i samhället om vi varje gång det fattas lite pengar vid en länsstyrelse ska behöva gå till . Därav det budgeteringssystem som vi har. Vad beträffar betesmarkerna vill jag, fru talman, hänvisa till min tidigare debatt med . Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellationerna 2007/08:670 och 714 om regeringens ansvar för flyktingmottagandet 47 Integrations- och jämställdhetsminister (): har frågat statsrådet om han avser att verka för att regeringen tar ansvar för flyktingmottagandet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att ge stöd åt kommuner med stort flyktingmottagande för att åstadkomma en bättre integration. Jag besvarar de båda interpellationerna i ett sammanhang. Mitt svar är i korthet att regeringen har vidtagit och vid behov kommer att vidta ytterligare åtgärder för att stödja kommunerna i flyktingmottagandet. Regeringen tar sitt ansvar på området. Detta hindrar inte att kommunerna också själva har ett ansvar och ett handlingsutrymme. Det är detta som jag i olika sammanhang har velat betona. Det är kommunerna som utformar introduktionen i enlighet med förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Förordningen detaljstyr inte mottagandet och ger därmed kommunerna goda möjligheter att utforma introduktionen efter lokala förutsättningar. Jag tror att kommunerna är måna om denna möjlighet till självbestämmande. Regeringen har, som jag nämnt, vidtagit olika åtgärder för att stödja kommunerna. Till exempel har kommuner som tecknat överenskommelser om flyktingmottagande för åren 20072009 möjlighet att få en extra ersättning. Ersättningen ges dels per mottagen person , dels som en prestationsbaserad ersättning. Regeringen har också infört en ny ansvarsfördelning mellan statliga myndigheter kring mottagandet av flyktingar från . Den nya ansvarsfördelningen med , länsstyrelserna och Arbetsförmedlingen har redan inneburit en gynnsam utveckling. Ett regionalt perspektiv har på ett tydligt sätt förts in i flyktingmottagandet. Samverkan och dialogen mellan kommuner inom länen, men också mellan länen, har utvecklats positivt. Fler kommuner medverkar i mottagandet och det pågår eller förbereds utvecklingsprojekt kring bland annat bosättning både nationellt och regionalt på flera håll i landet. kommer Utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering att redovisa sina förslag till regeringen. Utredningen har bland annat till uppgift att överväga och lämna förslag om lämplig ansvarsfördelning mellan statliga myndigheter, kommuner och andra aktörer för flyktingmottagande samt andra insatser för nyanlända (dir. 2007:52). Också frågor om den statliga ersättningen för flyktingmottagande och individens försörjning ska behandlas. En viktig utgångspunkt är att individen ska ha möjlighet att göra egna val och ges incitament att snabbt etablera sig på arbetsmarknaden och lära sig det svenska språket. Jag räknar med att utredningens förslag ska kunna bidra till ett bra och effektivt flyktingmottagande . Regeringen utsåg också en särskild kontaktperson med uppdrag att genom dialog bidra till att stödja kommunernas flyktingmottagande (dir. 2008:16). Kontaktpersonen ska bland annat diskutera möjliga lösningar med de kommuner som tagit emot många flyktingar. Han ska också ta reda på vilka hinder och möjligheter som finns för flyktingmottagande i kommuner som endast tar emot ett fåtal flyktingar eller inga alls och på olika sätt verka för ökat mottagande i kommuner med god arbetsmarknad och lågt mottagande. En annan uppgift är att lyfta fram goda exempel och att verka för att informationen till nyanlända om förutsättningar att få arbete och bostad i andra kommuner än den de vistas i under asylprövningen förbättras. Det gäller bosättning i kommuner som trots goda förutsättningar för introduktion och vilja att ta emot nyanlända invandrare har ett lågt mottagande. ser vi också över om det på kort sikt behöver vidtas åtgärder för att underlätta så kallad sekundärflyttning, det vill säga flyttning till en annan kommun än den man först togs emot i. Formellt sett finns det inget som hindrar att en person flyttar till en annan kommun. Det handlar i stor utsträckning om att två kommuner kommer överens. Sker en sekundärflyttning från första mottagandet får den andra kommunen också full schablonersättning enligt ersättningsförordningen. Avsikten med översynen är att underlätta möjligheten för en organiserad flyttning från de mest utsatta kommunerna som individen får bra förutsättningar för en introduktion som kan leda till arbete och egen försörjning. Sammanfattningsvis har alltså betydande insatser gjorts för att underlätta flyktingmottagandet och ytterligare åtgärder kommer att övervägas. Flyktingmottagandet är en högt prioriterad fråga för regeringen och jag följer självfallet utvecklingen mycket noga. 48 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag vill börja med att poängtera att jag tycker att det är ganska konstigt att statsrådet besvarar min interpellation. Den handlar om själva migrationspolitiken, mottagandet, inte integrationen. Det får statsrådet gärna förklara . Bakgrunden till att jag skrev min interpellation är följande uttalande av statsrådet, som jag tycker är viktigt att läsa upp här i kammaren för protokollets skull. har sagt: Vi har ett kommunalråd i vars enda uppgift just nu är att gå ut i medierna och tala om hur dåligt det fungerar där och att regeringen måste ta sitt ansvar. Det finns kommunalt självstyre, med resurser och möjligheter att göra saker, som inte har något med regeringen att göra. Men man väljer att spegla det på olika sätt beroende på vilket ansvar man själv vill ta. Av det uttalandet får man genast intrycket att och kommun inte tar det ansvar som de skulle kunna ta. Jag kan upplysa statsrådet om ansvarsfördelningen i det här fallet. Vi kan jämföra med en annan kommun i , , med ett stort borgerligt inflytande. Ansvarsfördelningen är 1 286 flyktingar jämfört med 50 flyktingar. 26 gånger mer ansvar tar och kommuns invånare för, i slutändan, kriget i och de flyktingströmmar det har orsakat än Täbys mycket rikare och mer välsituerade invånare gör. Det är för övrigt ett krig som vi socialdemokrater aldrig har stött. De enda jag har hört stödja detta krig är . Borgerliga kommuner borde, om man har den synen på världspolitik, kunna ta ett större ansvar för konsekvenserna flyktingmottagandet. Jag tycker att det är intressant med regeringens kontaktperson som har utsetts här. Statsrådet skriver att han ska ta reda på vilka hinder och möjligheter som finns för flyktingmottagandet i kommuner som endast tar emot ett fåtal flyktingar eller inga alls. Jag skulle vilja säga att det finns ett stort hinder för att ta emot flyktingar borgerligt styre i kommunerna. De kommuner som tar stort ansvar för flyktingmottagandet är socialdemokratiska kommuner med stor allmännytta i storstadsområdena: , , och . Det är de borgerliga kommunerna som inte tar något ansvar: , och . Det blir verkligen som att ovanförskapet talar till det som man själv har pekat ut som utanförskapet. Man tycker: Men ta lite mer ansvar! Då blir det ett von oben-perspektiv som jag inte tror gynnar vare sig integrationen eller flyktingmottagandet i landet. Det var det som jag reagerade på, och det är det som jag vill få svar på. Hur ska du, , övertyga dina partikamrater och dina alliansvänner runt om i om att det inte kan vara så att internationell solidaritet bara visas av dem som har det tuffast i vårt svenska samhälle? Det är det som händer . De med lägst inkomster tar det största ansvaret för att världen är så odemokratisk och präglad av krig. Det är de som tar det största ansvaret. Dina partikamrater får fastighetsskattelättnader och förmögenhetsskattelättnader regnande över sig i kommunerna. Men de tar inget ansvar för svårigheterna. 49 (): Jag vill börja med att tacka för svaret från integrationsminister . Min fråga är ställd mot samma bakgrund som . Flera av landets kommuner har tagit emot många flyktingar och anser att den borgerliga regeringen genom sin politik har försvagat de stödsystem som ska medverka till integrationen i det svenska samhället. Den borgerliga regeringen har bland annat kraftigt reducerat arbetsmarknadspolitiken, halverat vuxenutbildningen och tagit bort stödet till byggandet av nya hyreslägenheter. Enligt integrationsminister är det upp till kommunerna att använda sina egna resurser för att åstadkomma en bättre integration, trots att flera kommuner redan har tagit mycket stort ansvar. Precis som min kollega har preciserat visar det sig att är en av de kommuner som har tagit ett oerhört stort ansvar. kommun, som jag kommer från, har också tagit stort ansvar. Det är klart att om det inte finns en arbetsmarknadspolitik som erbjuder arbetsmarknadsutbildningar är det svårt att bli integrerad i det svenska samhället. Min fråga handlar också om vilka åtgärder integrationsministern är beredd att vidta för att ge stöd åt kommuner för att åstadkomma en bättre integration. Man pekar i svaret bland annat på att kommunen har tillsatt en särskild person som ska vara någon sorts konsult. Jag vill konstatera att den person som ska ge det här extrastödet till kommunerna heter . Han var tidigare kollega till oss här i , men är borgarråd och har just nu fullt upp med att bland annat försämra skolor. Jag gissar också att man som borgarråd arbetar heltid. Jag tror att hans stöd till kommunerna är starkt begränsat, i alla fall hans förutsättningar att kunna ge det. Man har fullt upp som riksdagsledamot. Att vara kommunstyrelseordförande är också tufft. När det gäller utredningen som integrationsministern har pekat på skulle jag vilja veta om den har haft ett barnperspektiv och ett jämställdhetsperspektiv. Det är en utgångspunkt för att kunna bedriva en bra verksamhet. , som har nämnts här, sade i gårdagens följande: Statsministern slår sig för bröstet och säger att tar ett stort ansvar för flyktingar. Men det stämmer inte. Han sprider en falsk bild. menar att det är vissa enskilda kommuner som tar ansvaret. Det som händer nu är att bristen på till exempel bostäder åstadkommer en oerhört pressad situation för stora barnfamiljer som tvingas bo i källare. Man hade bland annat upptäckt att en familj bodde i ett skyddsrum utan fönster och fungerande avlopp. Det är naturligtvis kommunen som får se till att familjen får ett bra mottagande och får något stöd till bostäder. Men om vi har en regering som monterar ned alla stödsystem blir det svårt för kommunen att ta sitt eget ansvar, eftersom den har begränsade resurser. Jag tycker inte att jag har fått något riktigt bra svar från integrationsministern om vilket stöd kommuner med stort flyktingmottagande ska få för att kunna åstadkomma bättre integration. Jag vill ställa frågan igen. Vad avser statsrådet att göra? 50 (): Jag vill ha hjälp av ministern att förstå varför ministern helt plötsligt uttalar sig så nedlåtande om populära socialdemokratiska kommunalråd . När jag och debatterade flyktingpolitik här i kammaren för inte så länge sedan, , var tongångarna helt annorlunda. Då berömde ministern för hans engagemang och framgångsrika arbete med integration och flyktingmottagande i . Varför har ministern nu svängt helt om? Det kan väl inte vara så illa att ministerns beröm av för en månad sedan berodde på att ministern ville sola sig i glansen av uppmärksammade och hyllade framträdande i amerikanska kongressen? När kritik riktas mot regeringens passivitet och brist på flyktingpolitik försöker ministern komma undan kritiken genom de märkliga påhopp på som nämndes av mina kolleger . Att jag vill gå in i debatten här i kammaren beror på att jag tycker att frågan är mycket större än ministerns syn på . Han är fullt kapabel att försvara sig själv. Men när ministern på det här sättet uttalar förakt för kommunernas rätt att kritisera regeringens flyktingpolitik bådar det inte gott för framtiden. Goda relationer mellan kommunerna och regeringen är helt avgörande för att ska kunna klara ett bra flyktingmottagande. Ministern säger i att lagen inte hindrar . står det: Även det statliga ersättningssystemet måste enligt ministern ändras för att underlätta flyktingars flytt mellan kommuner. Vidare säger hon: Pengarna måste följa personen på ett enklare sätt än . Det innebär att det inte är så enkelt för dem att flytta. Som jag sade tidigare finns det många irakier i som vill flytta. Men de får inte flytta, eftersom de inte kan flytta. Vad tänker ministern göra åt det? Det är mer än akut. 51 Integrations- och jämställdhetsminister (): Jag vill först börja med att säga att under denna regerings tid har 164 000 personer lämnat utanförskapet. De kan leva på sin egen inkomst och sitt eget arbete. De kan också få känna den värdighet som en egen inkomst innebär i stället för att leva på bidrag och andra ersättningar. Det finns anledning att uppmärksamma. Under denna regering har 265 kommuner tecknat avtal för att ta emot flyktingar. Många av de kommuner som har tecknat avtal fyller inte sina kvoter. Det finns säkert många olika förklaringar till det. Vi måste ta reda på vilka orsaker det finns. Det är därför vi har tillsatt en kontaktperson. Det stämmer som säger i sitt inlägg att har gått vidare till andra uppgifter. Vi jobbar därför för fullt med att bereda för att en annan person ska ta vid efter honom. Däremellan har vi en sekreterare som jobbar på för fullt, är i kontakt med landshövdingarna och fortsätter det arbete som påbörjade. När det gäller mottagandet i är det klart att tar ett väldigt stort ansvar. Men det kan väl inte låta som att det är som tar in alla dessa människor och säger välkommen? De människorna har på grund av den frihet vi har i valt att bosätta sig i . Därför finns de där. Jag ser att det är ett stort problem med trångboddhet och så vidare. Därför är det angeläget att tillsammans med oss i regeringen hjälps åt för att de personerna ska kunna förstå att det finns bättre möjligheter till bättre boende och arbete i andra kommuner. Det arbetet pågår för fullt. Jag är väldigt glad att Kerimo i denna kammare beskriver vad jag sade om . Det är viktigt att det är de saker som kommer ur munnen som ska citeras och ingenting annat. Jag säger att gör ett väldigt bra jobb. I är man väldigt duktig på introduktion och integration, och det finns väldigt mycket att lära av . Det som Yazdanfar citerar är ur en krönika skriven av en krönikör som tydligt och öppet har sympatier för Socialdemokraterna. På en konferens lyssnar hon till vad jag säger jag vet inte ens om hon var där om att de i är duktiga. Men de berättar inte om allt bra de gör. I stället berättar de om det som inte funkar. Jag beklagade det. Sedan citerar man mig som att jag inte tycker att de i gör det de ska göra. Jag står fast vid att de är duktiga i och tar sitt kommunala ansvar. Kommunerna har ett stort öppet mandat att hantera introduktionen på det sätt som passar dem, och sköter det bra.