prot · GV0974 · 2008-03-06 00:00:00 — Jag tycker att det är angeläget och betydelsefullt att i kammaren försöka samla en så bred majoritet som möjligt bakom förslagen när det väl blir dags att gå till beslut. 45 (): Jag har en fråga till statsrådet . Alliansen gick ju till val på att minska utanförskapet. Vi kan konstatera att vi har lyckats bra. Vi är på rätt väg. Bland annat har ohälsotalen gått ned, och de korta sjukskrivningarna har minskat. Däremot är långtidssjukskrivningarna ett problem. Det har inte hänt så mycket. När jag hemma pratar med personer som är sjukskrivna tar flera upp problemet med det statiska sjukförsäkringssystem vi har, det vill säga att det endast finns tre nivåer 25, som man kan vara deltidssjukskriven. Min fråga till statsrådet är: Finns det några planer på att titta över systemet så att det blir mer flexibelt och utgår från individens behov och från den faktiska arbetsförmågan? Om man till exempel kan arbeta ska det vara möjligt att vara sjukskriven . 46 Statsrådet (): Tack för frågan! Det är en fråga som jag ofta möter när jag är ute och reser. Man säger: Jag kan jobba lite grann ibland, ibland inte. Jag kan jobba mer eller mindre. Varför ska vi ha de fasta gränserna på 25, ? Det har regeringen tagit till sig. Vi har lagt ett förslag som är ute på remiss när det gäller personer som har en så kallad förtidspension eller sjukersättning. För dem lägger vi nu en mängd förslag. Ett är att man ska få arbeta om man vill eller 25 eller 75 beroende på vad man kan. Man vill göra likadant med långtidssjukskrivningar. Vi tittar på det. Vi har inget förslag ännu, men frågan finns med hos oss. 47 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Det känns bra att ni tittar på systemet och att det kan gälla alla sjukskrivningar att det kan bli mer flexibelt. Om man är sjukskriven ska individen passas in i systemet. Vi ska i stället eftersträva ett system som anpassas efter individens behov. Om man är sjukskriven på och ska öka sin arbetstid till är det faktiskt en fördubbling av arbetstiden. Det är ett stort steg. Risken är att man misslyckas och att det blir en ännu jobbigare situation och katastrofalt för den enskilde som misslyckas. Genom att ta små steg tror jag att man lättare kan uppnå full arbetsförmåga. Finns det någon tidsaspekt på det hela? 48 Statsrådet (): Nej, någon tidsaspekt finns inte. Vi har, som sagt, just lanserat det flexibla sättet att försöka pröva från vars och ens förmåga och möjlighet när det gäller personer med sjukersättning. Jag skulle inte vara förvånad om vi därefter kommer in i en sådan diskussion. Det är viktigt att man i stället för att vara helt sjukskriven får möjlighet att ha kvar kontakten med arbetslivet och sina arbetskamrater för att kanske förkorta sjukskrivningstiden och inte känna sig utanför. Man kan vara med och få möjlighet till de insatser som finns i form av rehabilitering och kontakt med företagshälsovården. Det är en viktig fråga, och vi tittar också på den. 49 (): Jag har en fråga till socialministern. Som företrädare för blir man ju väldigt glad när man tar del av utvärdering av svensk sjukvård . Man konstaterar att den svenska sjukvården ligger långt fram när det gäller kvalitet. Man noterar att vi gör många insatser för patientsäkerhet och öppnare redovisning. Särskilt glad blir jag över att se hur man har nått framgång med att bättre koppla ihop psykiatri inom öppenvården. Man noterar avsevärda förbättringar . Det lilla mörker som finns och som vi måste jobba vidare med är tillgängligheten. Här är inte minst tillgången på primärvård avgörande. Regeringen har gjort vissa reformer för att öka utbudet och för att fler människor ska kunna välja. Det kallades av en tidigare frågeställare för vårdval. I de landsting där man inte jobbar med att få fler människor att komma in i primärvården blir det ett köval. Det är ju andra partier som styr det. Min fråga till socialministern är: Finns det några nya aktuella åtgärder som regeringen planerar för att öka tillgängligheten ytterligare och se till att vården kommer närmare människor så att vi får bättre betyg även där i utvärderingarna ? 50 Socialminister (): Tack, , för frågan i ett angeläget ämne! Precis som beskriver ser väldigt mycket ut att gå åt rätt håll. Svensk hälso- och sjukvård står sig väl i ett internationellt perspektiv. Man ser positiva trender från sida när det gäller öppna redovisningar, det vill säga en möjlighet att jämföra vårdens kvalitet och tillgänglighet mellan olika utförare. Patientsäkerhetsarbetet går framåt. Det sjukdomsförebyggande arbetet går framåt. I kontakt med patienten diskuterar läkaren eller sköterskan patientens livssituation när det gäller motionsvanor, tobaksvanor, matvanor och så vidare. Det har naturligtvis en viktig effekt när det gäller hälsan ur förebyggande synvinkel. Jag tror att har rätt när det gäller att primärvården behöver utvecklas ytterligare. Man ser problem med en del grupper med lägre ekonomisk standard. 51 (): Vi är väl överens till en del, socialministern och jag. Något ytterligare som man pekar på och som gäller vården och det förebyggande nära människor är skolhälsovården. Här är inte minst de regionala skillnaderna stora. Jag undrar om socialministern är beredd att ta några initiativ på detta område. Unga människor kan nämligen ofta behöva hjälp och stöd för att förstå hur de ska få ett friskare liv helt enkelt. Det är mycket som kan göras där. Vi har sett att man har ned skolhälsovården. Hur tänker socialministern tillsammans med till exempel utbildningsministern rusta upp skolhälsovården? Det är i alla fall en central fråga för i vårt arbete i . 52 Socialminister (): har förstås rätt på den här punkten också, att just skolhälsovården är av central betydelse när det gäller inte minst det som han nämnde inledningsvis, nämligen den psykiska hälsan. När det gäller närheten till det enskilda barnet och till den unga har skolhälsovården ett försteg framför den vård som befinner sig lite på avstånd. Detta är naturligtvis väldigt centralt när det gäller det preventiva, alltså det förebyggande, arbetet. Här finns också ett samarbete som måste utföras tillsammans med folkhälsominister och med utbildningsminister för att vi ska se hur vi kan förstärka skolhälsovården eftersom den är en väldigt betydelsefull faktor kortsiktigt men också långsiktigt för att framför allt kunna förbättra situationen för enskilda men också för att minska trycket på sjukvården . 53 (): Jag har en fråga till migrationsminister . Jag börjar med att spetsa till frågan om arbetskraftsinvandringen och undrar vad ministern anser om möjligheterna för asylsökande med fast och varaktig anställning att få stanna. I som jag kommer från tvingades vi se på hur en av våra invånare hämtades av polisen och fördes till där han nu sitter i förvar i väntan på vidare transport till . Han är , kom till , har jobbat , haft en fast anställning på en däckfirma i och betalar skatt, talar bra svenska och är med i den lokala fotbollsklubben. Han är klart integrerad. Han ska nu utvisas. Regeringen kommer att öppna upp för arbetskraftsinvandring , vilket naturligtvis är mycket bra. Vi behöver arbetskraft i , det vet vi alla. 54 Statsrådet (): Först och främst måste jag inleda med att säga att jag naturligtvis inte kan kommentera enskilda fall. Det är välkänt även för ledamoten. Däremot vill jag gärna understryka hur viktigt det är att fundera över och problematisera kring dessa frågor. Det är viktigt att göra skillnad mellan den som är asylsökande och den som är arbetskraftsinvandrare. Det är viktigt att vi funderar över det nu när vi står i begrepp att ta fram en ny lagstiftning. Det tycker jag är en angelägen och viktig uppgift. Just nu pågår arbetet i där vi också berör de frågor som tog upp i sin fråga. När det arbetet är avslutat avser jag att återkomma mer i denna fråga. 55 (): Min fråga var på det principiella planet. Sedan hade jag ett exempel från verkligheten. Min följdfråga är om ministern tycker att det är rimligt när man nu stiftar en ny lag att man inte beaktar verkligheten och därmed fullföljer den arbetslinje även inom detta område som vi alla är så överens om och tycker är så bra. Det är oerhört viktigt att beslut som fattas är begripliga för alla människor. Att utvisa personer som på något sätt är skötsamma skattebetalare, som bidrar till samhällsbyggandet och som trivs i är svårt att begripa och förklara. Vi vet att vi behöver arbetskraft mycket väl i . Att sedan säkerhetsläget i också har visat sig vara i högsta grad osäkert förstärker det bekymmersamma i denna situation. Men jag är väldigt tacksam för migrationsministerns uttalande . Han verkar ta situationen i på allra största allvar, och jag är tacksam för det. 56 Statsrådet (): Ledamoten och jag ska ha en interpellationsdebatt i denna fråga framöver, och jag tänker inte föregripa den nu i kammaren, utan en del av dessa frågor får anstå till dess. Jag vill understryka det som jag har sagt tidigare, nämligen att denna fråga måste problematiseras. Som det har påpekats från ett antal frivilligorganisationer runt om i finns det en risk om man börjar fundera över gränsdragningen mellan att vara asylsökande och att vara arbetskraftsinvandrare. Man skulle kunna få en situation där människor som kommer hit som asylsökande men som inte lever upp till skyddsnivåerna men som lyckas skaffa sig ett arbete får ett försprång och en möjlighet att stanna jämfört med dem som kanske nådde lika långt när det gäller skyddsnivåerna som den förstnämnda gruppen. Det skulle kunna skapa oklarheter i systemet. Därför måste vi fortsätta att fundera över detta, och det arbetet pågår som sagt för fullt i . Barnomsorg på obekväm arbetstid 57 (): Min fråga går till kulturminister . Den handlar om barnomsorg utanför kontorstid till kulturarbetarnas barn. redovisade TCO tillsammans med och en rapport som visar att endast varannan kommun kan erbjuda barnomsorg utanför kontorstid. Vi vet alla att detta är ett stort bekymmer för kulturarbetarna runt om i hela landet. Det är ett ständigt pusslande för musiker, skådespelare med flera som arbetar när andra är lediga och barnomsorgen är stängd. Dessutom inför nu regeringen ett vårdnadsbidrag som ytterligare minskar utbudet av barnomsorg. Min fråga till statsrådet är: Vad tänker statsrådet vidta för åtgärder för att barnen till kulturarbetarna på våra teatrar och i våra orkestrar runt om i landet ska omfattas av den kommunala barnomsorgen utanför kontorstid? 58 Kulturminister (): Tack för frågan, ! Jag vill inte vara onödigt formell och säga att det egentligen inte är min fråga. Den ligger på eller hos . Men jag ska försöka svara på den i alla fall. Den här frågan är inte obekant. Den har funnits med . Jag uppvaktades också i opposition av de fackliga organisationerna om denna fråga. Detta är ingenting som vi kan lösa från sida. Det är en fråga. Jag vill minnas att den också varit ända uppe i Regeringsrätten där man inte har fått rätt. Det är en fråga som man får driva i varje kommun, och de anställda på de olika kulturinstitutionerna får driva den med arbetsgivarna. Jag förstår och vet att detta är ett problem därför att många kulturskapare inte har 95-jobb. 59 (): Jag förstår att det inte är direkt kulturministerns fråga. Men den berör henne eftersom det gäller den grupp som tillhör kulturministerns ansvarsområde, nämligen kulturarbetarna i hela landet. Barnomsorg måste vara en rättighet för alla barnfamiljer och inte bara för dem som arbetar mellan 9 och 5. Det är därför som jag ställer följande fråga till kulturministern: kulturministern tänka sig att ta några initiativ för att förbättra kulturarbetarnas situation ? 60 Kulturminister (): Jag kan mycket väl ta en diskussion med mina kolleger i regeringen, även om det inte riktigt är en fråga för . Men jag kan ändå säga att vissa lättnader och möjligheter faktiskt har uppstått genom att man har fått möjlighet att dra av för hushållsnära tjänster. Det ger också en stor hjälp, inte minst ekonomiskt, för många kulturskapare som ibland har svårt att få lönen att räcka till och hitta en lösning. Då kan man också använda sig av de hushållsnära tjänsterna om man vill anlita en barnvakt som hjälper till på obekväm arbetstid. 61 (): Min fråga riktar sig till socialminister . Pensionärer runt om i landet med PRO och SPF i spetsen är med rätta upprörda över hur de har behandlats av den borgerliga regeringen. Än så länge har de bara fått vara med och betala för andras skattesänkningar och inte själva fått ta del av de goda tiderna. I valrörelsen lovade att garantipensionerna skulle höjas, och så sent som lovade tre kristdemokratiska ministrar i en tidningsartikel samma sak. har statsministern i en intervju i slagit fast att det inte blir några höjningar. Jag och pensionärer undrar, , vad som egentligen gäller. Vad är regeringens besked, och när är det pensionärernas tur att få ta del av de goda tiderna? 62 Socialminister (): Jag tror att det är viktigt att förstå att den absolut viktigaste frågan för pensionärerna är hur många människor i vårt land som finns i arbete. Hur hög tillväxten blir i spelar en avgörande roll för utvecklingen av pensionerna. med den nya regeringen har fler människor kommit i arbete. Vi har en ekonomisk utveckling som är väldigt positiv. Det gör att vi får de största pensionshöjningarna . Men jag är inte nöjd med detta, utan jag tycker att det finns skäl att gå vidare. Beträffande den artikel som refererar till har jag sagt att för oss kristdemokrater är ett prioriterat område att förbättra situationen för de pensionärer som har de allra lägsta inkomsterna. Då talar vi framför allt om kvinnor väldigt långt upp som har väldigt låg pension. Vi ska komma ihåg att pensionärerna får stora förbättringar som ett resultat av den framgångsrika politik som regeringen har bedrivit när det gäller att fler människor kommer i arbete. 63 (): Svaret var väl ungefär det svar man kunde vänta sig. Vi får alltså inget besked om pensionerna. Vi har sett ett antal svikna vallöften framför allt från sida. Det gäller då skatten på bensin som skulle sänkas men som har höjts. Det gäller fastighetsskatten som skulle bli väldigt låg för de flesta, men många har fått en höjning. Och gäller det alltså garantipensionerna. Det är väl bara att konstatera att den nu förda jobbskattepolitiken ökar klyftorna i . Det gäller även, eller kanske framför all, pensionärerna. 64 Socialminister (): har i grunden fel när det gäller det resonemanget. Det som ökar klyftorna i samhället är en politik som bedrivs på ett sådant sätt att människor inte har ett arbete att gå till. Det är det som ökar klyftorna i det svenska samhället. har vi lagt om politiken. För som går är det allt fler människor som går till ett arbete. Det spelar naturligtvis väldigt stor roll för de här människornas självkänsla men också för den ekonomi vi har för att kunna förbättra för olika grupper. För övrigt vet jag inte hur det är i värld. Men i min värld har vi fyraåriga mandatperioder. Det gör att väljarna när mandatperioden är över får en möjlighet att summera fögderiet regeringen har styrt landet. Förra gången landade man i att Socialdemokraternas misslyckande gjorde att de nog borde få sitta i opposition och i stället ställa frågor. 65 (): Jag skulle vilja ställa en fråga till handelsminister . Regeringen och har slagit fast att världen behöver mer frihandel, inte mindre. Det tycker jag är mycket glädjande. Jag hoppas att kan vara frihandelns främsta försvarare ute i världen. har jag dock blivit något oroad då det har visat sig att det blåser alltmer protektionistiska vindar runt om i världen. Inte minst i EU har vi sett detta men också i den presidentkampanj i som pågår. Det är till och med så att nationella regelverk har införts för att begränsa konkurrensen från omvärlden. Jag är medveten om att kanske inte har inflytande och kan bestämma över andra länder om vad de ska och inte ska göra. Men jag har ändå en fråga om vilka planer eller strategier handelsministern har för att arbeta för att det verkligen blir mer frihandel i världen, inte mindre. 66 Statsrådet (): Först vill jag tacka för en intressant fråga, ! Ja, det stämmer att jag uttrycker att världen behöver mer frihandel, inte mindre. När jag är ute i världen brukar jag säga att jag inte bara är minister for trade utan också är minister for free trade just för att verkligen peka på hur viktigt jag tycker att det är med frihandel och fri handel. Vi ser protektionistiska vindar från både och sida. Det första jag avser att göra är naturligtvis att närma de kamrater vi har inom EU. Det finns ändå flera länder där man fortfarande väldigt mycket tror på frihandel. Det handlar om att bli mer sammansvetsad i olika diskussioner i EU. Nästa möte är nu Gaercmötet. 67 (): Först vill jag tacka för svaret. Det gläder mig oerhört mycket att vi äntligen har fått en handelsminister som tar de här frågorna på allvar. Det är med glädje jag ser fram emot kommande arbete i EU och inte minst att vi under ordförandeskap extra mycket kan lyfta fram de här frågorna och lägga tonvikten på dem så att vi verkligen får med oss övriga länder i EU som kanske ändå har vänt något och förespråkar mer protektionistiska regler. Jag önskar ministern lycka till och tackar för svaret. 68 Statsrådet (): Jag kan ta ett tydligt exempel. Det handlar väldigt mycket om frågor som rör handel och klimat. En av den här regeringens främsta prioriteringar är just klimatfrågan. Klimatet är ett viktigt område och ett område där vi mycket mer kan länka oss samman för att se dels hur vi kan stimulera konsumenterna till att använda mer klimatvänliga varor, dels hur vi kan sänka tullar inom de här områdena. För att få en tätare sammansvetsad liberal klubb inom EU handlar det, tror jag, just om att se positiva fördelar och om att stimulera till mer frihandel, för det är klimatvänligt när vi också kan handla närmare, med våra grannar. 69 (): Jag har en fråga till migrationsminister med anledning av den afghanske utrikesministerns besök . Situationen i är, som vi vet, mycket allvarlig. är det en skör demokrati med instabila institutioner. Våldet har ökat markant. utrikesminister vädjade till några av oss riksdagsledamöter som träffade honom om att inte ska skicka tillbaka flyktingar till . är verkligheten att ungefär 700 afghaner i som har fått avslag väntar på att med tvång bli avvisade till . utrikesminister säger: Att skicka unga afghanska män tillbaka till utan familj eller socialt nätverk, utan bostad, arbete eller annan möjlighet till uppehälle gör dem lättare till offer för talibaner, lokala krigsherrar och narkotikabaroner. Migrationsdomstolen ger samma bild i en dom som kom . Där pekar man på att det inte är säkert för personer att skickas tillbaka till . Vidare deklarerar utrikesminister att det återvändandeavtal länderna emellan som skrivits inte är legitimt. Jag är väl medveten om att och migrationsdomstolarna fattar beslut i enskilda fall. Men ämnar migrationsministern vidta några åtgärder generellt utifrån samtalen med utrikesministern från ? 70 Statsrådet (): Svaret på den första frågan är, som jag utgår från att ledamoten vet, naturligtvis nej därför att frågan om handläggning av asylärenden inte är en fråga för regeringen. Frågan är inte heller en fråga för , utan den är en fråga för och migrationsdomstolarna. Jag hade ett mycket bra samtal med den afghanske utrikesministern där vi diskuterade de här frågorna. Jag klargjorde mycket tydligt den svenska positionen: att människor som har fått avslag på sin asylansökan naturligtvis ska, oavsett vilket land de kommer från, lämna , för annars hotas integriteten i det svenska systemet. I anslutning till talen och till de problem som finns i med återvändande vill jag också påpeka att från återvände 25 personer . Jag har väl skickat tillbaka tre personer. Jag tror inte beträffande de här siffrorna att står och faller med de människor som återsänder; det kan jag inte tro. 71 (): Det handlar om 700 afghaner som väntar på utvisning från . Vidare skulle jag vilja höra lite grann om det återvändandeavtal som ministern säger inte är legitimt och om hur man kan agera utifrån det. Orsaken till att skickar tillbaka människor till är att har tolkat utlänningslagen och begreppet väpnad konflikt på ett sådant sätt att det endast är sex provinser i som man inte kan skicka tillbaka människor till, utan man säger att väpnad konflikt råder. Detta har gjort att rättspraxis har förändrats i samband med den nya instans- och processordningens införande. Det går emot den dåvarande regeringens intentioner. Lagstiftningen säger att uppehållstillstånd ska beviljas till personer som behöver skydd på grund av yttre och inre väpnad konflikt eller på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet. Vi har vid olika tillfällen diskuterat begreppet väpnad konflikt, men vi kanske också ska börja diskutera vad vi lagstiftare menar med svåra motsättningar i hemlandet. säger i sin tolkning att det inte är svåra motsättningar i , i eller i . Det är klart att detta kan kritiseras. Min följdfråga är om det finns någon vilja till en översyn av utlänningslagen i syfte att göra definitionen av väpnad konflikt och svåra motsättningar i ett land tydligare och bredare. 72 Statsrådet (): Jag kan konstatera att under mitt samtal med utrikesministern från , , framfördes inga av de synpunkter som nu ger uttryck för här i kammaren. Vi talade inte om någon uppsägning av återvändandeavtalet eller något motsvarande. Beträffande den ytterligare fråga som lyfte fram kan jag bara konstatera att regeringen redan har tillsatt en översyn av den nya instans- och processordningen för utlännings- och medborgarskapsärenden. Det gjordes , och den kommer att vara färdig . I det arbetet ingår de frågeställningar som ledamoten tog upp. Arbetet har alltså redan påbörjats. 73 (): Landets socialsekreterare tycker att trycket har ökat betänkligt. Jag vill redan nu nämna att jag vill ställa min fråga till . En av de grupper som kommer till socialen är pensionärer med låga pensioner. Något som gör saken ännu allvarligare är att det är allt fler socialkontor som hänvisar dessa människor till kyrkorna, därför att de klarar helt enkelt inte trycket. De har fått politiskt tillsagt att de inte ska ge så mycket hjälp, och dessutom är det många fler som har kommit dit. Då undrar jag om det verkligen är rimligt att våra svenska äldre människor som faktiskt inte kan arbeta de allra flesta är inte kapabla att göra det ska ha som sista möjlighet att gå till socialen och även till kyrkan. Det finns dessutom ett mörkertal av pensionärer som tycker att det är förnedrande att gå till socialen. Hur ser regeringen på den här frågan? 74 Statsrådet (): Jag kan referera till svar tidigare, att det bästa sättet för oss att hjälpa de här pensionärerna är att se till att vi har en tillväxt och en ökad sysselsättning i det här landet. Det innebär att pensionerna kommer att stiga väldigt mycket mer än vad de har gjort de föregående åren med socialdemokratisk majoritet, så det kan jag glädja frågeställaren med. Den här regeringen har också höjt bostadstillägget för pensionärer ganska betydligt. Men där har vi ett problem som jag vill påpeka, nämligen att det finns pensionärer med låga inkomster som av olika anledningar inte söker bostadstillägg för pensionärer fast de har rätt till det. Det finns ett antal som inte tror att de ska få det eller som helt enkelt inte vill ansöka om det. Därför får man med förenade insatser och information se till att de söker det bostadstillägg som de faktiskt har rätt till. 75 (): Ja, det är riktigt, och det är faktiskt många pensionärer som inte vet att de har den möjligheten. Därför krävs det en stor informationskampanj, som jag ser det. Men jag tror inte att det räcker, för något som vi har sett är att det är allt fler pensionärer som går till socialen, som ändå är den sista utvägen, och i sin tur hänvisas vidare till kyrkorna. Pensionärer har ju utgifter liksom alla vi andra. De kan till och med ha extra utgifter. Det kan handla om mediciner.