prot · GV0973 · 2008-03-05 00:00:00 — Men för att klara av en minskning av avfallsmängden måste det till ändrade förhållningssätt från alla aktörer allmänheten, konsumenter, producenter, företag och myndigheter. Jag refererar dessa förslag som enligt betänkandet planeras behandlas i den kommande miljömålspropositionen 2009 för att ge en bakgrund till yrkande enligt reservation 1 som jag härmed yrkar bifall till. I denna reservation lyfter vi nämligen fram behovet av att genom en process som engagerar alla samhällsaktörer ta fram en vision och en strategi för hur avfallshanteringen i ska se ut . Vi vill att regeringen på lämpligt sätt engagerar hela i en stor dialog en studiecirkel skulle man kunna säga så att våra förhållningssätt kan förändras och avfallsmängderna i realiteten minskas. De restprodukter som jag och andra kastar i Librobäck och på andra ställen måste i mycket högre grad kunna återanvändas. Jag och mina gamla grannar och arbetskamrater som jag träffar på återvinningscentralen borde sätta oss ned och diskutera hur avfallsmängden ska kunna minskas. Producenterna måste ha en helhetsanalys på sina produkter grundad på livscykelanalyser. En bättre samordning krävs mellan samhällets aktörer. Den framtida avfallshanteringen måste grundas på insikten om att vår resursanvändning i den rika delen av världen inte kan fortsätta att öka. Avfallshanteringen, liksom energianvändning och klimatpåverkan, bör utvecklas under ledstjärnan miljöutrymme. Betänkandet i övrigt handlar om ett antal specifika frågor. Jag står givetvis bakom övriga reservationer i ärendet, men jag avstår för tids vinnande från att yrka bifall till dessa. Dock vill jag gärna lyfta fram reservation 2 om biologiskt avfall med förslag om en statlig biogasutredning för ökad produktion och användning av biogas samt reservation 4 om omhändertagande av avfall i miljöer. Kustkommuner får bära ett orimligt stort ansvar för skräp som kommer inflytande från utomkommunala källor som fartyg, turister med mera. 118 (): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2 och reservation 4. Kan man göra en bil av kapsyler? Faktum är att om varje svensk lämnar in alla sina kapsyler till återvinning räcker stålet till 2 200 personbilar. För varje kilo hårdplast som återvinns sparar vi en liter olja. Man sparar av energin om man gör aluminium av återvunnet material jämfört med om man gör det av jungfruliga råvaror. Om varje svensk källsorterar ytterligare aluminium kaviartuber och matformar skulle det kunna innebära att mer aluminium än kunde återvinnas. Det motsvarar en energibesparing olja och räcker till att värma upp 10 000 småhus. Mängden hushållsavfall motsvarar ungefär per person, enligt gamla uppgifter . är hushållsavfallet endast en del av allt det avfall som blir resultatet av vårt samhälles alla verksamheter. När vi ska strukturera upp avfallet i , i EU och i det här betänkandet talar vi om avfallshierarkier, alltså hur vi hanterar avfallet. Första prioritet är att förebygga uppkomst av avfall. Så står det. Sedan kommer återanvändning. Det är de retursystem vi har på flaskor och sådant. Därefter kommer den intressanta återvinningen, och det tredje är omhändertagande. Det är när vi inte vet riktigt vad vi ska göra av avfallet. Återvinningen är det som är ganska intressant. Här lurar också dolda saker. Det är här vi har all insamling av papper, plast, glas och metaller. Man talar om materialåtervinning eller om energiåtervinning. Det sista handlar i stort om förbränning av avfall. som det finns uttalat att man i sista hand ska förbränna förekommer en uppbyggnad av stora förbränningsanläggningar runt om i . Visserligen är det alldeles ny teknik och delvis fantastisk sådan, jag har själv varit och studerat den, men när man investerar i de här stora förbränningsanläggningarna innebär det också att man vill ha full effektivitet i dessa. Därmed blir incitamenten för att minska avfallsmängderna svagare. Ökad förbränning gynnar inte återvinningen. Återvinningen är viktig och förbättrar miljön. Den sluter kretsloppen. Det har varit vägledande för svensk miljöpolitik sedan den första kretsloppspropositionen antogs . Det är också grunden för EU:s avfallshierarki, som är styrande gentemot medlemsländerna. Det var en viktig grund för den överenskommelse statsbudget som är en del i den gröna skatteväxlingen. Då beslutades om en särskild skatt på avfallsförbränning, den så kallade BRA-skatten. Vi är relativt duktiga i på att källsortera, men vi kan bli bättre. som återvinningen ökar, ökar också förbränningen av avfallet, dels beroende på att vi har ett deponeringsförbud, dels beroende på en ökad konsumtion. Flödet av förpackningar och produkter kan nog sägas vara rikligt. Att försöka utveckla återvinningen och sorteringen så att man kan sortera ut materialet och inte bara förpackningen är ett välkommet förslag som det står om i det här betänkandet. Man pratar om materialströmmar som ska utvecklas. Det är väldigt intressant, och jag hoppas verkligen att vi kan komma dit. Två viktiga motioner tas upp i betänkandet. Jag vill börja med den som handlar om biogas. Att använda de restprodukter som kommer från matproduktion i olika former på ett effektivt och smart sätt är att producera biogas genom rötningsprocesser. Det är ypperligt. Det fungerar utmärkt att göra biogas av gödsel från djur, av restprodukter från livsmedelsproduktionen, av vallodling, ja, i stort sett av allt organiskt material som finns. Det innebär också att biogas blir energieffektivt för transportmedel eftersom det går att köra bilar, bussar och tåg på. Det blir också en rötrest kvar som går att använda på nytt i odlingen. Men då måste den vara av en säker kvalitet så att man inte bidrar till att sprida ut tungmetaller eller andra icke positiva restprodukter på åkern. Det är vad reservation 2 handlar om. Det är oerhört viktigt att veta att de restprodukter som man låter gå tillbaka i odlingarna är okej. Jag ser att det nu finns en mycket mer positiv syn på det här sättet att omhänderta och utnyttja energin i det organiska avfallet, och många intressanta biogasprojekt är på gång. Jag tror att det kan finnas ett samband med att man inser att det är smart, effektivt och även ekonomiskt lönsamt. Den andra viktiga motionen i betänkandet gäller problemet med strandstädningen på kusten, framför allt på . År flyter det iland mängder av avfall som havet transporterar till den svenska kommuner. Det innebär kostnader, och det innebär problem när det gäller vem som ska utföra den eviga strandstädningen. Det är ingen engångsföreteelse. Det är snarare med hundra procents säkerhet återkommande problem. Att kommunerna har ett renhållningsansvar vet vi. Men är det samma sak som att hålla kustremsan ren från globala sopor som flyter iland år ? Det känns inte som samma sak. I vart fall gör kommunerna sitt bästa för att hålla efter sina kuster och många områden som dessutom är naturreservat. Det är dessa kuster som vi ska marknadsföra kommunerna med. Jag tror att de flesta kustpolitiker, oavsett parti, ser den här frågan och förstår den på ett annat sätt än man kanske gör om man inte bor nära den här nedskräpningen. Det hade varit bra att försöka hitta en annan lösning än att bara bolla det här problemet tillbaka till de små kustkommunerna. Det här är ändå väldigt viktigt för många människor och djur som trivs på de skräpfria kuster som vi vill ha. Men kanske skräpet ska få ligga kvar . Trots alla överenskommelser är problemen kvar. Många av våra kustkommuner lider av en sinande åretruntbefolkning med minskat skatteunderlag som följd men med lika mycket nedskräpning eller mer. i betänkandet kommer frågan om förorenade områden. Det är ett större problem än man kanske tror. Och det finns många mycket förorenade områden utan någon ansvarig. har i en motion talat om att skydda nuvarande verksamhetsutövare från ekonomiskt saneringsansvar vid miljöföroreningar orsakade av tidigare ägare. Det är intressant, för vi hade en debatt här i kammaren om ett utökat miljöansvar där förslaget om ansvarsgenombrott just betydde det. Man fick absolut inget stöd av eller de övriga högerpartierna, kan jag säga. Ansvarsgenombrottet hade gjort det möjligt att ställa tidigare förorenare mot väggen. Det ville man inte, och det kan vara viktigt att tala om det som avslutning i den här debatten. 119 (): Jag vill börja anförandet med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Jag vill också påminna om den miljöproposition som regeringen kommer att lägga fram . Inte bara miljömål kommer att ses över, utan även samordning och styrmedel är under utredning . Många av de här frågorna behandlas även i där man nu tydligare prioriterar förebyggande av uppkomsten av avfall. Det är viktigt att påminna om avfallshierarkin, som också gjorde, där förebyggande av avfall är första prioritet. Sedan kommer ju återanvändning, återvinning och slutligen omhändertagande. Det är så dags att börja tänka på avfallet när det väl har uppstått. Beträffande det inledande avsnittet om avfallsfrågor kan jag konstatera att det inte finns några stora avvikelser i uppfattningen om framtidssynen på avfallsfrågan, i vart fall inte från Socialdemokraterna, som inte har någon reservation i det här avsnittet. Den reservation från Vänstern som talar om en mer omfattande återvinning, minskade mängder avfall samt ett bättre samordnat arbete mellan alla berörda parter är också allmänt hållen. De samlade visioner som man önskar ryms väl inom regeringens utredningsarbete inför kommande miljöproposition. Beträffande reservation om biologiskt avfall är frågan lite annorlunda. Den separation och behandling av biologiskt avfall som vill tillsätta en utredning om är en fråga som faktiskt redan är beslutad i nu gällande miljömål. Där sägs till exempel att ska av matavfallet från hushåll, restauranger, storkök, butiker samt livsmedelsindustrin återvinnas genom biologisk behandling. föreslår nu för regeringen en skärpning så att det även framgår att växtnäring ska utnyttjas vid återvinningen, varför förslag delvis slår in öppna dörrar. På en punkt skiljer sig dock våra uppfattningar. reserverar sig för att man bör utreda om deponering och förbränning kan beläggas med ytterligare skatter. Här anser jag att man inte har lärt sig läxan från den förbränningsskatt man var med och införde under den förra regeringen. Den hade inga som helst styreffekter och innebar endast en kostnadsökning för hushållen. Det vet åtminstone vi i alliansen. I avsnittet om nedskräpning reserverar sig Socialdemokraterna tillsammans med för en ny kampanj av typen Håll rent. Det är mycket vällovligt att påminna om detta. Nedskräpningen har ökat i samhället. Regeringen föreslog också i budgetpropositionen för att anslaget till skulle höjas med för åtgärder för att minska nedskräpningen i samhället. övervägde också att överföra just dessa medel till organisationen rent. Beträffande synpunkterna om avfall i miljöer. Regeringen verkar internationellt inom bland annat Ospar och Helcom för att komma till rätta med marin nedskräpning vid källan. Det handlar bland annat om att det internationella regelverket om avfall från fartyg och förbud mot dumpning efterlevs. Hamnar där fartyg anlöper ska ha mottagningsanordningar för avfall. Regeringen kommer även att avsätta resurser för såväl havsmiljön som för åtgärder mot nedskräpning. Den splittrade bild man får av oppositionspartiernas olika reservationer blir inte besannad i avsnittet om återvinning och pantsystem. Här föreligger tydligen konsensus med alliansen. Vi behöver en förbättring av insamlingssystemet för avfall. Materialsamling bör införas i stället för dagens system som bygger på sortering av produkter. är det kommunerna som har ansvar för sophanteringen medan producenterna har ansvar för förpackningsåtervinningen. När allt fler kommuner inför en fastighetsnära insamling av återvinningsmaterialet överförs kostnader som borde belasta producenterna till kommunerna i stället, vilket är otillfredsställande. Ett praktiskt försök pågår nu i kommun fram till . får i regleringsbrevet för ett mer specificerat uppdrag om materialåtervinning. ska enligt det brevet lämna förslag till hur ett system för insamling av förpackningsavfall och annat avfall i materialströmmar kan vara utformat. I reservation nr 5 vill Socialdemokraterna att reglerna för kommunernas medfinansiering vid sanering av förorenad mark ska ses över. är en förutsättning för att få statsbidrag att kommunen där objektet ligger går in som huvudman och bidrar av den kostnad som finansieras med allmänna medel. Man menar då att risken finns att de små kommunerna inte har ekonomisk möjlighet att sanera allvarligt förorenade platser. Utskottet har inhämtat att bestämmelsen om att kommunerna ska stå för kom till för att bland annat stimulera en så kostnadseffektiv sanering som möjligt. I 4 § i förordningen anges dock att om det är fråga om mycket höga kostnader eller om det finns andra särskilda skäl får bidrag lämnas med högst det belopp som motsvarar de godkända kostnaderna. Enligt kan även till exempel personresurser utgöra en sådan kostnad. Utskottet konstaterar därför att det finns en möjlighet att medge undantag från regeln om att kommunen ska stå för av kostnaden, och utskottet konstaterar avslutningsvis att det ankommer på att tillämpa gällande regelverk. 120 () replik: Det här är intressanta debatter, och det är klart att det spretar åt olika håll. Betänkandet handlar om skilda saker. Det är inte så konstigt om man hamnar i olika diskussioner kanske olika soptippar, vilket vi inte vill ha. Vi vill ha återvinning, och vi vill att materialflödena ska gå åt rätt håll. Jag vill ta upp två saker. nämnde att jobbar med frågan om att förebygga. Jag träffade precis i korridoren Europaparlamentariker. Han sade att frågan diskuteras just nu i parlamentet. Det är en duktig rapportör som håller på med frågan. Men man har inga instrument för förebyggande. När frågan ställs på sin spets finns det inga verktyg för hur vi ska förebygga. Det går bra att säga att man ska förebygga men hur ska vi förebygga? Hur agerar vi i i frågan, och hur trycker vi på i förhandlingarna? Frågan om strandstädning är intressant. Det är otroligt tråkigt att frågan bollas tillbaka till kustkommunerna. har det funnits 15 miljoner till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Då har man kunnat använda pengarna till de återkommande problemen med strandstädning. Man har kunnat få folk att hjälpa till med städningen. finns inte de pengarna heller. Det blir tuffare och tuffare för dessa småkommuner att konkurrera med alla andra verksamheter. Hur ser på det? 121 () replik: Utskottet har vid ett flertal tidigare tillfällen under förra mandatperioden tagit ställning till motioner om kostnader för strandstädning, speciellt på . Motionerna är av den graden att de är återvunna. Denna regering anser, och den förra regeringen ansåg, att man ska minska mängden av marint avfall genom att skapa attitydförändringar och beteendeförändringar hos dem som bidrar mest till nedskräpningen. 122 () replik: Det är bra. Vet vi vilka som skräpar ned i havet? Vi vet inte riktigt. Skräpet kommer från hela världen. Om vi kör en kampanj här i påverkar det knappast skräpet som flyter i land på . pratade om förbränning och att alliansen har dragit lärdom i frågan. Av återvinningsindustriernas hemsida framgår det att återvinningsbranschen ser ett ökat materialåtervinnande som en framtidsbransch. Det finns en mängd siffror som visar på hur energieffektivt det är att återvinna och inte bränna. Det är viktigt att sätta ned foten och veta vad man vill och vilken väg man vill gå. Det finns egentligen ingen motsättning mellan förbränning och återvinning om man bara förbränner det som det inte går att göra något med. Jag har varit i och tittat på den förbränningsanläggning som håller på att byggas för 800 miljoner. Det är inga små anläggningar, utan det är enorma anläggningar. De kräver att material går in. Det är otroligt viktigt att vi inte bygger fast oss i de systemen. vet jag att det pågår handel över gränserna med olika avfallssorter och så vidare. Det gör det ännu mindre kontrollerbart. Vad är åsikten om förbränning? Hur tycker ni att man ska ta i detta? 123 () replik: Avfallsförbränning med energiutnyttjande anses vara ett återvinningsförfarande, inte bara i utan i hela EU. Det är inte så att för att man har byggt upp effektiva anläggningar behöver återvinningen minska. är det höga priser på återvinningsmaterial. Det är i så fall de materialströmmarna som får användas i stället för att bara lägga det i soptunnan, som många gör. Det finns problem med detta, nämligen de nya reglerna om skatt på förbränning som ni var med om att införa. Det är en schabloniserad skatt på den fossila delen av förbränningen. Den syftar till att minska andelen med fossilt ursprung och öka utsorteringen av material. Men på det sätt skatten är konstruerad har den inte gjort det. Där finns skäl att göra en översyn av effekten av skatten. Utskottet har väl också sett positivt på att sorterat träavfall ses som en resurs. På grund av förbränningsskatten finns ett problem , nämligen att det ligger mängder av flisat träavfall hos kommunernas avfallsbolag som är osäljbart på grund av förbränningsskatten. Det är inte rimligt att nytt trä ska konkurrera ut återvunnet som biobränsle på grund av en orimlig förbränningsskatt. 124 (): debatterar vi avfalls- och kretsloppsfrågor med stort engagemang. Det är något som också engagerar många runt om i . Avfallsfrågorna och återvinningsfrågorna är kanske de frågor som ligger närmast människan i vardagen. De flesta möter dem när man står i sitt hem och funderar på var man ska sortera en viss produkt. Vad är det för något? Hur ska den återvinnas? Var ska jag lägga den? Vi märker det i vår vardag när vi väljer att kompostera, om vi har den möjligheten. Det är oerhört viktigt att vi har den möjligheten och de systemen i . Det är oerhört viktigt att de fungerar fullt ut för att vi ska kunna bibehålla kretsloppet. Det system som vi har byggt upp med producentansvar måste fungera. Producentansvaret har funnits , och det har gett effekt. Vi vet alla att återvinningsnivåerna är väldigt höga inom producentansvarssystemet. Men är jag helt övertygad om att det går att utveckla, att det går att göra systemen för återvinning och återanvändning enklare i vardagen. Det går att göra det enklare för den enskilda människan att veta hur man ska hantera det avfall som uppstår. Därför har regeringen tillsatt den här utredningen för att se över hur man kan ha återvinning utifrån materialströmmar. Den bygger på ett förslag från miljö- och jordbruksutskottet under den förra mandatperioden där vi i bred enighet pekade ut att vi behöver fortsätta att utveckla och göra det enklare för människor i vardagen. Regeringen har sedan valet gjort ett antal satsningar och tagit ett antal steg för att se hur vi kan använda de resurser vi har i samhället på ett bättre sätt. Avfallet är en stor del i det hela. För mig är avfallet en resurs, och det har utvecklats än mer till att bli det. Vi har gjort satsningar via klimatmiljarden som leder till att vi får större möjligheter att utveckla förnybara bränslen och förnybar energi. har gett i uppdrag att utreda hur vi kan få ut mer än biomassaenergi från jordbruket. Det ska komma ett svar på detta tämligen snart. Vi vet också att det tas väldigt många initiativ runt om i landet utan statens inblandning av enskilda företag som ser möjligheter att använda avfallet som en resurs. Många kommuner runt om i landet har satsat på att producera biogas från det organiska avfall som man genererar i kommunen. Det är satsningar som är oerhört välkomna och viktiga även framöver. Jag tänker beröra något av det som har sagts tidigare i debatten och vad som sägs i några av reservationerna. berörde satsningen på som regeringen har valt att göra för att minska nedskräpningen. Jag tycker att det är en mycket viktig satsning. Det är också viktigt att man samlar hela samhället i det här arbetet. Det är viktigt att man samlar organisationer, kommuner, politiker, företag och enskilda människor för att minska nedskräpningen, som är ett problem. Jag tror inte att vi gör det genom att peka finger uppifrån, utan vi behöver samla det engagemang som finns. Det engagemanget finns bland annat i Håll Rent. I betänkandet säger vi att vi har erfarit att kommer att dela ut pengar till Håll Rent. Det är precis så som det ska fungera. Sedan är det upp till myndigheterna att diskutera och peka ut hur detaljerna ska se ut. Jag har svårt att se att vi här i skulle peka ut att de pengarna ska gå till en enskild organisation. För mig fungerar inte politiken så. pratade ganska mycket om på förbränning. Ja, den har ökat , och med senare tid menar jag inte bara utan även åren . Efter att ha lyssnat på debatten här tror jag att det är oerhört viktigt att påpeka att detta är någonting som har pågått . Jag tycker att det är bra att vi skapar fler möjligheter att använda vårt avfall så att det leder till ren energi i form av värme och till en ökad elproduktion. Det kommer också att göra att kretsloppen sluts i mycket större utsträckning. måste vi givetvis jobba för att bibehålla den avfallshierarki som finns så att man använder avfallet på bästa möjliga sätt. Det handlar om att återvinna, återanvända och förbränna det som är mest lämpat för det. Avslutningsvis vill jag också kommentera det som sade om motioner från . Det finns inga motioner från , däremot finns det centerpartistiska motionärer. Jag kan lyfta upp motionärer också från som har valt att inte stödja. Jag tyckte att det var viktigt att få med det i protokollet. 125 (): Återvinning av material är en undanskymd klimatinsats. Om man använder återvunnet material för att göra en produkt i stället för att göra den av alldeles nytt material, så kallat jungfruligt material, sparar man mycket energi. Det finns beräkningar som visar att om vi återvinner material kan en hel del koldioxidutsläpp undvikas någonstans i världen. Här är några exempel. För varje kilo plast som återvinns sparas ungefär koldioxidutsläpp. Det betyder att den som återvinner diskborstar, ketchupflaskor, blomkrukor och annat är klimatsmart. Återvinner man ett kilo stål minskar koldioxidutsläppen med drygt ett kilo. Det finns en tävling för fjärde- och femteklassare som går där de samlar kapsyler. fick de in hela kapsyler. Tack och bravo till er, skulle jag vilja säga. Men är det tråkigt att konstatera att mycket metall läggs på deponi. Vi vuxna når inte insamlingsmålet för metall. När det gäller aluminium sparar man av energin om man gör aluminium av bara återvunnit material i stället för att nytillverka. Det finns beräkningar som visar att om varje svensk källsorterade ytterligare aluminium, som kaviartuber, matformar och värmeljusformar, skulle koldioxidutsläpp motsvarande oljeuppvärmning av 10 000 småhus sparas. Återvinning som klimatinsats har förbisetts av många. har som mål att av hushållsavfallet ska återvinnas . Vi är inte där riktigt , men det finns goda chanser med ökad källsortering. Det finns helt klart potential att sortera ut fler förpackningar, mer matavfall och göra annan materialåtervinning. Om vi når målet att hälften av soporna återvinns är det bra, men i längden är det en alltför låg ambition. För att återvinningen ska öka måste det finnas ett stort förtroende för insamlingssystemen och bra styrmedel. Huvudtanken måste vara att det är enkelt för konsumenter och effektivt för samhället att återvinna. Därför måste producentansvaret utvecklas och ses över och servicenivån för konsumenterna ökas. I morse tänkte jag gå till den återvinningsstation som jag använder här i . I det hus där jag har övernattningslägenhet finns det ingen insamling av plast, metall eller kartong. Visserligen har återvinningsstationen varit ganska smutsig, och det finns inte någonstans att tvätta händerna när man har kastat sitt avfall i boxarna, men jag går ändå dit . Men var stationen borta.