prot · GV0994 · 2008-04-11 00:00:00 — Sedan kom det tillbaka, och 2003 tror jag att i alla fall delar av det kom att modifieras. Det finns inget samband här. Jag tror att man ska se det som har förekommit på den militära sidan mer som relaterat till andra, externa faktorer och mindre till den interna utvecklingen. Det gör det också möjligt att särskilja den ena politiken från den andra. Det tror jag i grova drag också är bra när det gäller att försöka påverka den interna utvecklingen i landet. 22 AMINEH KAKABAVEH (v): Tack, utrikesministern, för din förklaring! Det gläder mig faktiskt att stå här i kammaren i riksdag och diskutera regimen i , framför allt mänskliga rättigheter, kvinnor, barn och arbetarnas rättigheter. Det är väldigt viktigt. Av den anledningen är jag också glad för att debatten inte ska stanna vid utrikespolitik. Det är jätteviktigt med inrikespolitik. Jag ser inte att frågan om kärnvapen inte är viktig. Självklart är det en viktig fråga. Men den iranska regimen har alltid använt den metodologin: Så fort det finns ett tryck inåt vill man visa upp något för att omvärlden ska blunda för vad som sker i . Irakfrågan är väldigt viktig, som togs upp här, och spelar en stor roll. Men jag är också övertygad om att mycket som sker i och i andra delar av inte har direkt med att göra. Men vill ju bli viktigt i området efter att har skaffat sig kärnvapen och finns där. vill också synas. Där är jag återigen rädd för att de mänskliga rättigheterna kommer i skymundan för att den stora utrikespolitiken finns. Man vill ju också avsiktligt göra detta. Jag måste återigen säga att jag är glad för att vi i är på rätt väg, men jag vill säga att vad utrikesministern än har att säga i debatten kvarstår en sak: Ingen av oss kan någonsin säga att vi har gjort tillräckligt. 23 Utrikesminister (): I detta kan jag självfallet i allt väsentligt hålla med. Vi ska fortsätta, inom ramen för framför allt och de direkta förhandlingar som sker från Europeiska unionens sida, ansträngningarna i de mer kärnteknologiska frågeställningarna med . Men viktigt är också att vi bibehåller perspektivet och diskuterar utvecklingen både av det iranska samhället internt på det sätt vi nu har diskuterat och fortsätter en dialog som gör det möjligt att se en utveckling mot ett som är ett stabilt, ansvarstagande och konstruktivt land som i tilltagande utsträckning utvecklas i riktning mot en rättsstat och också den typ av demokrati som det i det iranska samhället borde finnas fullt möjliga förutsättningar för. Kan vara en livskraftig demokrati så kan nästan varje annat samhälle, oavsett komplexiteten och oavsett historien, också vara en livskraftig demokrati. Det finns ingen anledning till att inte skulle kunna gå den vägen, och det finns ingen anledning till att detta inte skulle kunna vara en utveckling som också gjorde det möjligt för att spela den roll i regionen och också på den globala scenen som de flesta iranier, egentligen oavsett politisk åskådning, anser att landet genom sin historia, kultur och geografiska belägenhet har både möjlighet och rätt till. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2007/08:475 om flygplats 24 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en proposition om flygkapaciteten i och när den i så fall kommer. har vidare frågat om jag kommer att acceptera ett avtal som binder upp en kommun som med en flygplats som knappast kan anses miljövänlig. Vad gäller första fråga, så är infrastrukturpropositionen, där flygkapaciteten i också behandlas, under beredning. Jag avser att lägga fram den propositionen . I det sammanhanget bereds också förslagen från den av den förra regeringen tillsatta , som pekar ut som en av tio nationellt strategiska flygplatser. Avtalet om är ett avtal mellan två parter, staten och . vill också ha kvar . Om kommunen inte skulle vilja det skulle de inte ha skrivit avtalet med staten. Ett långsiktigt avtal ger också större förutsättningar för investeringar i ytterligare miljöförbättrande åtgärder. bedriver ett aktivt miljöarbete för att minimera flygplatsens miljöpåverkan. Flygplanen flyger enligt vissa bestämda flygvägar. Nära flygplatsen förläggs flygvägarna, i möjligaste mån, så att bullret vid in- och utflygningar stör så få personer som möjligt. Längre bort från flygplatsen lägger man flygvägarna så att flygsträckan blir så kort som möjligt. skapar incitament för flygbolagen att använda moderna flygplan, med renare och tystare motorer. I den startavgift som flygbolagen måste betala ingår en avgasavgift och en bulleravgift. Avgasavgiften ökar med ökande utsläpp av kväveoxider och kolväten och bulleravgiften är högre för de plan som bullrar mest. I bulleravgiften tas också hänsyn till flygplatsens känslighet. ligger i högsta avgiftsklassen. På har banavisningsmedlet bytts ut från urea till kaliumformiat, som är den miljömässigt bästa produkten på marknaden. Största fördelen med avisningsmedlet, jämfört med urea, är att det inte innehåller kväve som bidrar till övergödning och försurning. används biobränsle för uppvärmning av , och åtgärder för att spara energi pågår ständigt. Flygplatsen var exempelvis först i med att använda strömsnål banljusarmatur med dioder. har valt att göra sin egen verksamhet klimatneutral. Detta är de bland de första i med att göra. Klimatneutraliteten uppnås genom att så långt som möjligt vidtar åtgärder för att minska den egna verksamhetens koldioxidutsläpp till noll. Först när de egna åtgärderna inte räcker till för att nå nollutsläpp köper certifikat som visar att utsläppsminskningen har skett i projekt på annat håll. 25 (): Jag vill börja med att tacka infrastrukturministern för svaret. ska vi få ett förslag i den fantastiska infrastrukturproposition som ska komma. Den hör man talas om nästan varje gång man är i kammaren. Den ska lösa allsköns problem, nu även flygkapaciteten i . Det ska bli intressant att läsa den, vill jag initialt säga i detta sammanhang. Det intressanta är att i har majoriteten, de som har makten i kommunen, varierat , och ändå sägs det att vill ha . Hur kan statsrådet säga så? Om vill kanske inte alls ha den flygplatsen. Det är huvudfrågan. Under de innevarande fyra åren vill man ha den. kanske man inte vill ha den. Trots det säger statsrådet trosvisst att man vill ha den. Jag skulle vara väldigt försiktig, fru talman, med att göra sådana uttalanden. Man vill ha den för tillfället men kommer förmodligen inte att vilja ha den eller , eller vad det nu kan vara. Majoriteten i växlar nämligen väldigt ofta. Det finns det ganska god statistik på. Jag håller med statsrådet om en sak som sades i svaret, nämligen att långsiktiga avtal naturligtvis ger möjligheter till bättre investeringar och miljöförbättrande åtgärder. Det är ju rent allmänt ett problem när man har korta upphandlingstider, men jag kan tycka att det är den enda poäng statsrådet har i svaret. I övrigt handlar det som infrastrukturministern tar upp om att flygplatsen ligger i ett mycket tättbebyggt område. Inflygningen ligger i ett tättbebyggt område. Om det hände den minsta lilla incident vet vi att det skulle sluta i katastrof. Vi vet att bullerproblematiken är betydande. Man har blivit lovad, inte minst förra gången avtalet skrevs om, att bullret skulle minska. Det har visat sig bli tvärtom. Jag vet inte om det gjorts några mätningar men åtminstone upplevs bullret som minst lika högt eller till och med högre på grund av det ökade antalet flygrörelser. Hur vi än vänder och vrider på det hela bullrar varje plan när det flyger in och när det flyger ut, och med ett ökat antal flygrörelser ökar också bullret; det gäller i varje fall upplevelsen av bullret. Det är jättebra att man använder andra avisningsmedel. Det är jättebra att man byter till lysdioder. Jag förstår bara inte varför det i detta sammanhang skulle vara så fantastiskt. Vore det inte något som alla flygplatser egentligen borde göra, inte bara ? Det borde väl vara en ambition i det allmänna miljöarbetet, något som alla verk på transportpolitikens område borde ha. I det sammanhanget kan jag därför inte se att det skulle vara något som är bra enbart för . Snarare är det ett underbetyg till regeringen för att man inte satt ordentligt tryck på de andra flygplatserna att göra på motsvarande sätt. Jag måste säga att det är ett ganska svagt svar på en fråga som oroar väldigt många stockholmare. 26 (): Jag hör att försöker hänga upp sin Brommakritik på att skulle vara för ett avtal om en flygplats. Då måste man ställa sig frågan: Vilken infrastruktur måste inte ses och planeras på lång sikt? Flyget är väl också en typ av infrastruktur, precis som vägar, järnvägar och broar, och därför en given del av , och varje annan regions, infrastruktur. Om vi tittar framåt till 2030 alltså endast fram i tiden kommer ytterligare en miljon människor att bo i . Jag hoppas att och jag tillsammans då kunnat lösa frågan så att man kan åka snabbtåg till och . Men jag kan försäkra, fru talman, att och andra trots det kommer att inse att flyget är ett viktigt transportmedel. Inte minst gäller det som, det är min övertygelse, då kommer att vara mycket mer integrerad än . är alltså en viktig pusselbit för att vi i ska kunna hävda oss i den internationella konkurrensen, och jag tror och hoppas att just den insikten gjort att tidigare socialdemokratiska regeringar varit minst sagt ljumma inför sina stockholmska partikamraters ständiga vilja att lägga ned . Ni har inte vunnit särskilt mycket stöd hos tidigare socialdemokratiska regeringar i den frågan. Jag tror att det är hög tid, fru talman, för , med flera att inse att stödet för deras nedläggningslinje är, milt uttryckt, svagt. En färsk opinionsmätning i visar ett starkt stöd hos stockholmarna för . Inte vill behålla flygplatsen. I själva vill behålla den. Till och med var fjärde miljöpartist vill behålla . Man måste ställa sig frågan vad alternativet till är, om man nu vill lägga ned . I sin interpellation påstår att merparten kan rymmas på och säger dessutom att det finns ledig kapacitet på de flesta flygplatser runt om i vårt land. Men kan väl knappast se eller ens som en fullgod ersättning för ? Och myten, för det är en myt, att skulle vara en fullgod ersättning är seglivad hos socialdemokrater. Självklart vet och andra att om lades ned skulle attraktiva start- och landningstider bli en bristvara på . Därtill kommer den problematik som brottas med, nämligen koldioxidutsläppen och koncentrationen på just . Det skulle knappast bli bättre om lades ned. Det talades länge om en ny flygplats på , men politikerna i dessa kommuner har knappast ställt sig i kö för att få välkomna och anlägga en ny flygplats inom just sin kommun. Den frågan måste därför betraktas som totalt död. är en nationell strategisk flygplats. Utan skulle konkurrenskraft minska och trängseln och miljöproblemen på öka. ligger, vilket statsrådet redogjort för, långt framme i ett aktivt miljöarbete, och jag tycker att visat framåtanda och ansvarskänsla när man arbetat fram ett modernt långsiktigt avtal, med stora miljöhänsyn, för . 27 (): Jag reagerade också på texten i interpellationssvaret. skriver: vill också ha kvar . Kanske är det nödvändigt att också blicka tillbaka lite grann i tiden. , alltså , kom de första klagomålen om buller och miljöproblem från de kringboende. sade hälsovårdsnämnden i nej till trafik på med bland annat DC 9:or. sade däremot ja. Men gav regeringen bakläxa och stoppade trafiken med jetplanen på . SAS flyttade sin inrikestrafik med jetdrivna plan från , medan Linjeflyg stannade på med sina propellerplan. Att är en förhållandevis liten flygplats innebär inte att verksamheten är betydelselös. Jag tror att den är nödvändig. Men det som man började klaga på 1945 har vi klagomål på , . säger att vi måste se framåt och pratar framåt i tiden. Men problemen med har funnits , och de boende i kan mycket väl intyga detta. Åk ut till Minneberg, Brommaområdet och villaområdet och lyssna på vilket trafikbuller det är! De boende där berättar om att när de pratar i telefon och det kommer plan kan de inte lyssna längre, för det hörs inte. Sitter man ute i trädgården är det bara att gå in och stänga dörren. Att ha fönster öppna är bekymmersamt. Det här är inte någonting som enbart jag säger. Lyssna på dem som bor i inkörszoner och dylikt. Antalet landningar har också ökat, trots att man /03 sade att man skulle börja ett avvecklingsarbete i liten skala, så att man begränsade antalet landningar från 23 000 till 15 000. Detta var ett steg mot avveckling. Men vad har hänt? Precis som här sägs tycker man att man har fått tystare plan och av den anledningen kan ha flera landningar. är det alla möjliga plan som åker och vistas där. Trafiken har blivit minst sagt olidlig för de boende. Men det finns andra problem också. Infarten till från med är inte någon bra trafiklösning. Detta vållar också köer och bekymmer. Dessutom behöver man ha marken. Det finns flera anledningar att se över situationen på . Jag tycker att det är makalöst att ledningen i i tecknar ett avtal med , som kan sägas upp endast ensidigt. Det är inte att värna om en god utveckling. Det är framför allt inte att värna om miljön och de boende runt . 28 Statsrådet (): efterfrågade att man tar upp flygkapaciteten i i en proposition. Jag svarar att det kommer en infrastrukturproposition. Angående kommentar om att allt ska komma i en infrastrukturproposition är det mest förvånande att inte har förstått att denna infrastrukturproposition, precis som tidigare infrastrukturpropositioner, har till uppgift att blicka framåt. Den här har dessutom till uppgift att skapa utökade möjligheter mellan de olika transportslagen. Den stora utmaningen är klimatutmaningen. Landet behöver flyg, väg, järnväg och sjöfart. Men de måste hänga samman mycket mer miljösmart. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte en nationell flygplatsutredning. Det är bara beklagansvärt att inte har förstått att det hör ihop med vilka inriktningar och vilka prioriteringar man ska göra. I det sammanhanget är naturligtvis infrastrukturplaneringen i olika regioner, i detta fall , helt avgörande för att nå bästa resultat för de olika transportslagens samverkan. Den andra frågan berör det 30-åriga avtalet. Staten har för länge sedan sagt ja till ett 30-årigt avtal. Det är två avtalsparter. Det är upp till den andra demokratiskt valda parten att fatta sitt beslut. Det har fullmäktige gjort, och det gör de på egna mandat och egna meriter. Det tänker jag inte lägga mig i. Den kritik som både och riktar mot arbetet i fullmäktige och i må riktas dit. Staten har naturligtvis sina egna intressen att bevaka i ett avtal. Den andra parten har sitt ansvar att utifrån sina premisser och sina intressen bevaka ett avtal. Det vore knepigt om jag som statens företrädare skulle lägga mig i hur kommunfullmäktige i tänker eller agerar. Det tycker jag hör hemma på den demokratiskt valda arenan fullmäktige. 29 (): Statsrådet får ursäkta, men ibland får man i den debatt som vi har här i kammaren intrycket att alla problem som över huvud taget finns inom transportsektorn kommer att lösas när infrastrukturpropositionen kommer. Det blir ytterligare en sak. Man ska lösa den ganska sega fråga som förmodligen inte, vad jag kan se i alla fall, kan vara löst bara för att man får ett 30-årigt avtal med . Det skulle också lösas där. Det ena efter det andra ska lösas. Jag tror att jag kommer att ha någon interpellation också, om kollektivtrafiken eller vad det var, där det i svaret står att frågorna ska lösas genom infrastrukturpropositionen. Jag hade dessutom en debatt med departementschef. Då skulle även konkurrensfrågorna lösas genom infrastrukturpropositionen. Det blir lite komiskt ibland att debattera de här frågorna i det perspektivet. Jag vill kommentera . Den hade ett ganska fritt mandat att tala om vilka som var de viktigaste flygplatserna, som den utredaren uppfattade det. Sedan har man att ta ställning till detta. Det innebär inte per definition att man behöver lägga sig för varje förslag en utredare lägger fram. Man kan naturligtvis göra egna ställningstaganden och motivera dem. Det har även den här regeringen gjort vid ett antal tillfällen. ville plocka in hela Stockholmsdebatten här. En sak har rätt i: är inte för en infrastruktur. Det kan jag villigt hålla med om. Men är väldigt när man har kontroversiella saker som . Det finns ett antal ganska tydliga skäl som redovisas emot den. Det handlar framför allt om bullret. Miljön kanske kan förbättras; det kan jag inte uttala mig om. Men jag kan säga att bullret är ett stort problem på . Jag håller med om att flyget kommer att vara ett viktigt transportmedel. Däremot vet alla som har studerat utvecklingen av flyget att det inte går så spikrakt uppåt som man gärna vill tro, och framför allt som förståsigpåarna gärna vill tro. Det går ganska mycket upp och ned vad gäller flyget. skulle i så fall ha varit fullt för länge sedan, för att ta det exemplet. säger att det finns en myt om . Nej, det är ingen myt. Så sent som bara kollade jag denna uppgift. Det man säger från är att man kan ta emot betydligt mer trafik än vad man har och förmodligen hela kapacitet. Ett annat alternativ är att använda flygplatserna runt omkring. Det kräver också att man vågar göra andra insatser för att till exempel bygga ut infrastrukturen till andra flygplatser så att det finns snabbtåg att ta därifrån. Men när man inte vågar ta den diskussionen kommer det att vara problem. Jag tror att tillsammans med andra moderater i alltid har lyssnat för mycket på vad har sagt. Det käraste de har är . Det gör att debatten blir något snedvriden när man inte kan lyssna på någon annan. Jag går till den fråga som tog upp. säger här att kommer att växa. Jo, just det, det kommer den att göra. Den behöver mark att bygga bostäder på. Detta vägrar att inse. Det finns snart inga reservat inom att bygga bostäder på mer än just på . Det finns små gluggar. Det vet både och jag efter vår gemensamma karriär i i . 30 (): Det är alldeles givet att man måste jobba vidare med buller- och miljöfrågor. Det är frågor som ännu inte är lösta fullt ut även om situationen har förbättrats betydligt. Om man bara blickar har det hänt saker. Det är just långsiktigheten i som ger möjligheten att arbeta med miljöfrågorna. Det har också förts in som en mycket aktiv del i . Det är inte nytt. Man har haft miljöfrågorna där tidigare, och man har betonat det ännu starkare i detta avtal. Det är klart att det finns invånare som berörs och störs av flygtrafiken. Så är det. Det gäller även . Det har vi också en debatt om. I de kommuner och bland de boende som är runt har vi en debatt. Om vi flyttar hela Brommatrafiken till är jag inte så övertygad om att debatten slutar. Jag tror att den kommer att öka, även om den då inte berör . Det är ändå intressant att av Brommaborna i en opinionsundersökning säger att de vill ha kvar flygplatsen. Jag tror att det handlar om två saker. Det finns en insikt om att det är bra för att ha en citynära flygplats. Det finns också en insikt om att det kanske inte blir så jättemycket bättre miljö med de planer som Socialdemokraterna har för alternativanvändning av . Jag är inte övertygad om att den marken är den bästa mark vi kan bygga bostäder på efter att den har varit flygplats med allt vad det innebär av föroreningar av marken. Jag är inte så säker att har hittat ett bra område för bostadsbyggande. När det gäller legitimiteten i beslutet är jag lite förvånad av den debatt som Socialdemokraterna för. En vald majoritet måste kunna fatta långsiktiga beslut. Det är ganska självklart. Det är ändå samma parti som i en annan fråga vänder helt om. Där säger man att det ska skrivas in i grundlagen att statliga bolag inte får säljas. Där vill man verkligen bromsa på alla sätt. En vald majoritet måste ha den legitimiteten. 31 (): Det är ett svek mot de boende och att flygplatsen på ännu inte har avvecklats. Buller, miljöproblem, trängsel, avgaser, transportbekymmer och säkerhetsaspekter är bara några av bekymren som många under en tvingats leva med. vill gärna bolla över frågan till kommunen och . Det är fullständigt orimligt att regeringen låter en myndighet binda upp nuvarande regering och framtida regeringar för en så som i en fråga som är så viktig för stockholmarna. Den här frågan är minst sagt kontroversiell. Det är många som är utsatta för negativa miljöpåverkan. Det har vi talat om en del här. Visst finns de bekymren också runt omkring . Men det finns en annan täthet. Det handlar om , Minneberg och hela infarten. Där bor väldigt mycket människor. Det finns också redan buller av annat slag vilket ökas ytterligare. Det är nedfall och dylikt av partiklar från bensin som också påverkar trädgårdarna runt omkring . Det är inte nog med att man inte kan ha fönstren öppna. Man kan inte heller äta äpplena från den egna trädgården. Det har vi försökt att tala om. Men man förlänger utan vidare avtalet och med enbart en part som kan säga upp detta avtal. Men placeringen av är i högsta grad olämplig. Det vore förödande för miljön och de boende om det ska vara . 32 Statsrådet (): tog sin kraft från det som hände och hänvisade framåt och beskriver sveket mot stockholmarna och . är antagligen svaret skyldig. Hon beskriver en situation för där man som majoritetsbildare i inte har engagerat sig, hittat lösningar och lagt ned . Det är uppenbarligen vad och vill göra. De vill lägga ned . De har haft sina redskap att göra det. är beslutat av regeringen. har godkänt sin del av avtalet. Det är två självständiga parter som utifrån självständiga positioner och intressen i var sitt avtal har ansvar för att se till att man är tillfreds med det man skriver under i avtalet. Så har skett. Det finns ett intresse från av långa avtal för att kunna vidta miljöinsatser och göra investeringar som kostar pengar. Där är långa avtal en viktig parameter. Det är en av grundinställningarna som har haft. Översynen av avtalet som sådant har skett på initiativ av den andra parten, . I det sammanhanget är det återigen två parter som har att ta ansvar för var sin del i en förhandling. 33 (): Jag ska inte vara lika osjyst som statsrådet är när jag debatterar. Jag brukar inte angripa mina motståndare när de inte har något inlägg kvar. Jag kan bara för del säga att problemet är, statsrådet, att praktiskt taget har varit nedlagt för allt trafikflyg under för att sedan upptas igen. Det var en borgerlig majoritet som upptog trafiken. Jag vill i det sammanhanget erinra om att det skedde mot vilja. Infrastrukturdebatten är oftast väldigt regional. Det är sällan statsrådet behöver stå och diskutera snöskoterleder och sådant med oss stockholmare. Har det hänt? (Statsrådet (): Jo, men inte när det gäller .) Det har inte hänt med oss stockholmare. Jag tror inte att vi diskuterar andra frågor, andra vägar och andra järnvägar som ligger utanför vårt område. Det brukar vara extremt regionala frågor. Det är klart att vi inte kan kräva något jätteengagemang i denna fråga. Jag har en kommentar om . Man säger så här: Varför tas det inte hänsyn till de boende vid ? Jag är medveten om de miljöproblem och andra problem som finns kring . Men det gör ju inte situationen på så mycket bättre! Skillnaden mellan och situation är måhända att det vid är mellan de boende och flygplatsen. I är det några . Det är stor skillnad, och det gör att vi har en annan situation när det gäller . Den ligger mitt bland de boende. Såvitt jag vet finns det ingen flygplats i och ganska få i som har ett sådant läge. Detta är intressant. Jag tycker att man ska ta del av debatten om , som ligger lite för nära bebyggelsen. Men den ligger inte så nära som . 34 Statsrådet (): Naturligtvis är placering i sig mycket speciell. Det är en av orsakerna till det långa perspektivet när hänvisar till den diskussion som har förts om . Precis som interpellanten säger menar jag att situation inte är någon uppkommen situation. Men det har samband med annan flygplatsinfrastruktur när vi tittar på vara eller icke vara.