prot · GV09100 · 2008-04-22 00:00:00 — Det beror helt på hur resultatlönesystemen är utformade. Vi har det för anställda och för mellanchefer. Vi ser att det finns en drivkraft i att veta att man får en ersättning om man ansträngt sig lite extra. Så fungerar det för många människor på olika ställen. Jag medger gärna att det inte är enkelt att hitta resultatlönesystem som fungerar väl, men det finns bolag som utformat dem på ett bra sätt. Då har man en lägre fast ersättning, och om man sedan gör ett bra jobb får man lite extra. Det är poängen med det. Det handlar inte om ifall aktiekursen går upp eller oljepriserna sjunker eller stiger. Man måste ha ett system som är relaterat till en arbetsprestation. Det är det vi talar om. Det gäller de anställda, det gäller mellancheferna och det gäller också de högre cheferna. Vi tycker naturligtvis att det är angeläget att ha ett tydligt mål om värdeskapande. Det jag sade i intervjun var att jag anser att det i första hand är styrelsens uppgift att ta ansvar för hur bolaget ska skötas, vilka vd:ar man rekryterar, hur bolaget ska fungera på ett bra sätt. Givetvis måste det också ske utifrån de etiska och moraliska normer som vi som ägare har. Jag tycker att de statliga styrelserna sköter detta bra. Vi förnyar en del i rekryteringen till de statliga bolagen när det gäller ordförande och styrelseledamöter för att ytterligare professionalisera, och det leder också till ett ökat värdeskapande. På det sättet är den nuvarande regeringen en bra regering vad gäller att leda de statliga bolagen. 46 (): Beträffande det sistnämna var i så fall den tidigare regeringen ännu bättre på att leda de statliga företagen eftersom värdeutvecklingen var extra exceptionell under den tiden. Värdeskapandet är givetvis viktigt. Jag konstaterar att ett företag som jag väl känner till blev efter att vi avskaffade bonusprogrammet gasellföretag när det gäller bemanningsverksamheten. Det finns många sådana success stories i de statliga bolagen. När man avskaffade de olika incitamentsprogrammen fick man en oerhört stark utveckling. Det förekom ingen flykt av vd:ar från företagen. Tvärtom blev det attraktivt att söka sig till de statliga bolagen och ha staten som arbetsgivare. Jag noterar att det är i denna interpellationsdebatt som beklagar de statliga vd:arnas löneökningar. Jag vill hävda att det är betydligt bättre att ha en bra lön än att i efterhand få orimliga bonusbelopp, vilket annars visat sig vara utvecklingen. Om nu löneutvecklingen är så stötande, vilket jag inte har underlag för att kunna bedöma, måste man ställa sig frågan om i så fall kommer att agera på de bolagsstämmor som hålls och kräva att löneutvecklingen för de statliga vd:arna bromsas. Jag tror inte det, men det vore intressant att få ett besked. Vi kan väl fundera på hur bonussystem fungerar generellt. har ju erfarenhet av att ha varit verkställande direktör för ett företag. vet jag inte om det förekom bonusar i det sammanhanget, för , men jag är inte säker på att det påverkade verksamhetens utveckling eller stärkte förutsättningarna för tillväxt i det bolaget. Grundfrågorna kvarstår: Kommer att ge grönt ljus för de statliga styrelserna att framöver återinföra bonussystem? Är det bra för staten som ägare, svenska folkets bolag, att öppna upp för bonussystem i statliga bolag som vi vet att det går att ha en mycket stark värdeutveckling utan den typen av bonussystem? En långsiktigt hållbar utveckling är väsentligt mycket bättre än kortsiktiga bonussystem och belöningar för ledande befattningshavare. 47 (): Det finns väl inga tecken som tyder på att det är några större problem med de regler som gäller . Vi ska inte ha några bonusar för företagsledningarna i de statliga företagen. De ska således vara ett föredöme för det övriga näringslivet. På så sätt undviker vi de situationer med skandaler som ägt rum också i sen tid. För bara hade vi den senaste bonusskandalen. Det som är förvånande och anledningen till att vi återkommer i denna fråga är det faktum att det tas upp ett problem från , och sedan händer ingenting. Av det drar jag slutsatsen att det egentligen inte finns något problem, eftersom ingen av företagsledningarna vad jag känner till framfört att dessa regler skulle vara ett bekymmer. Jag har inte läst den hemliga rapporten från , den kostar nämligen pengar, som näringsministern stödde sig på i en tidigare interpellationsdebatt då hon påstod att de statliga företagen blivit löneledande. Det jag emellertid kan konstatera är att tagit fram uppgifter om löneutvecklingen. Utredningstjänsten har redovisat både löner och förmåner, den totala ersättningen, och först på 20:e plats på lönelistan återfinns ett statligt företag. Det kan jag inte kalla för att vara löneledande tvärtom. Löneutvecklingen är nog ganska välbalanserad eftersom de statliga företagen gått väldigt bra. Vad som hänt beträffande löneutvecklingen har jag naturligtvis inte sett, men fram till dess har utvecklingen för de statliga företagen varit lysande. 48 Näringsminister (): säger att man inte ska ha orimliga bonuslöner. Nej, vem tycker det? Det är rimliga bonuslöner man ska ha, om det ska vara någonting. Jag försöker föra en debatt kring hur systemet är. Resultatlöner används i en del företag när man har en låg fast lön. Om man sköter sig bra får man lite extra. Det är ett rätt sunt system. Jag medger att det inte är någon enkel historia att hitta den balansen, men det finns ett antal bolag som har klarat av det på ett bra sätt. Man ska få rimlig ersättning om man gör ett bra jobb. Låt mig också säga att den här regeringen tycker att det är viktigt att vi har ett professionellt ägarskap. Vi ska ha bra villkor för våra statliga chefer, men inte vara löneledande. Vi ska vara professionella ägare, ge styrelserna ansvar för att leda bolaget och inte peta i detaljer i bolagens styrning. Vi ska skapa värde för våra medborgare. Det är det som är meningen med det statliga ägandet. Vi ska se till att man utför de uppgifter som är meningen med statligt ägande och följa upp den delen. Vi kommer också att genomföra hållbarhetsredovisningar för alla statliga bolag. På det sättet kommer ni att få ett bra sätt att följa upp vad som händer och sker i de statliga bolagen. Syftet med hållbarhetsredovisningarna är naturligtvis att ni som parlamentariker, men också som medborgare, på olika områden ska kunna följa hur de statliga bolagen utvecklas, hur man värderar och vad man utför. Det här tror jag blir ett bra verktyg och ett bra instrument också för er som parlamentariker att kunna förhålla er till. Ni kan jämföra dessa bolag med privata bolag som också genomför hållbarhetsredovisningar. Det arbete som vi genomför i de statliga bolagen leder till att medborgarna kan vara stolta över de bolag som vi fortfarande har kvar i statlig ägo. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2007/08:536 om ökat regelkrångel med regeringens företagarpolitik 49 Näringsminister (): har frågat mig om mål om lägre administrativa kostnader till 2010 är möjligt att nå samt om jag avser att följa upp konsekvenserna för de mindre företagen av de genomförda arbetsgivaravgiftshöjningarna. Regeringens mål att minska företagens administrativa kostnader till 2010 är satt med framgångsrika regelförenklingsländer som förebild, bland annat och . Målet är ambitiöst i ett internationellt sammanhang, vilket är viktigt för att bibehålla och utöka de svenska företagens konkurrenskraft. Vi har noga studerat de åtgärder som framgångsrika regelförenklingsländer har vidtagit. En viktig lärdom är att en avgörande faktor för framgång är ett systematiskt angreppssätt. Man måste vara mycket målmedveten, och man måste ha bra verktyg för att lösa uppgiften. Dessa nödvändiga och grundläggande verktyg fanns inte på plats när regeringen tillträdde, trots att den tidigare regeringen sagt sig arbeta med regelförenkling . Vi har metodiskt och på mindre än skapat en organisatorisk struktur och byggt upp centrala verktyg för regelförenkling. Vi har därmed lagt en stabil grund för regelförenklingsarbetet för att kunna uppnå målet. För att få en uppfattning om hur verkligheten ser ut för företagen har vi på genomfört mätningar av företagens administrativa kostnader på alla för företagen relevanta regelområden. Mätningarna visar att kostnaderna uppgår till ca . Det har visat sig att en stor del av de administrativa kostnaderna på flera områden härrör från lagstiftning som har sin grund i EG-rättsliga krav, vilket påverkar möjligheterna att förenkla. En ny förordning om konsekvensutredning vid regelgivning beslutades , enligt vilken effekterna för företag ska belysas särskilt. Regeringen kommer också att besluta om inrättandet av ett regelråd. Ett omfattande och kontinuerligt samråd har skett och sker med näringslivet på myndighets- och departementsnivå. Regeringen har också i två steg presenterat en handlingsplan som omfattar ca 600 åtgärder, baserat på ett underlag från 12 departement och 52 myndigheter. 170 av dessa åtgärder genomfördes , och resterande ca 430 åtgärder genomförs 2008 och framåt. uppskattar att de förenklingsåtgärder som regeringen har vidtagit innebär besparingar med för företagen. De slopade generella avdrag som nämner som socialavgiftshöjningar togs bort av regeringen för att de var ineffektiva. Regeringen har i stället genomfört ett flertal andra åtgärder som gör det mer enkelt och lönsamt att starta och driva företag, åtgärder som ger bättre effekt. En rad sänkningar av företagens arbetsgivaravgifter har genomförts. Dessa har utformats för att ge en så stor och varaktig effekt på sysselsättningen som möjligt. är socialavgifterna för personer som fyllt 18 men inte nedsatta. Regeringen avser dessutom att föreslå att denna satsning på unga utökas genom en sänkning av socialavgifterna för alla till . Vidare har införandet av nystartsjobb, instegsjobb och nyfriskjobb medfört väsentligt lägre kostnader för att anställa. Ytterligare en åtgärd som småföretag får del av är jobbskatteavdraget. Slutligen kan även nämnas att företagens medfinansiering av sjukpenningen har slopats . Detta tillsammans med andra åtgärder som regeringen har genomfört har minskat utanförskapet med 164 000 personer. Det är något som för den här regeringen har högsta prioritet. 50 (): Jag ska be att få tacka för svaret, även om jag har svårt att se vilka konkreta åtgärder för att nedbringa regelbördan för företag som regeringen kan anföra. Det är lite svårt att se det, både av svaret och av den skrivelse som överlämnats till . har det mest handlat om den organisation som näringsministern tänkt sig, men knappast om konkreta åtgärder. Regeringen har efter en rejäl försening kunnat lägga fram sin skrivelse. I denna anger regeringen inte minst vilka ambitioner den har. Men det finns knappast någon konkretisering av vilka förslag som kommer . Det är ungefär samma typ av redovisning som det var i den skrivelse som den föregående regeringen lade fram 2004 tror jag att det var. Det är naturligtvis utmärkt att regeringen har samma höga ambition som den förra regeringen, men då man lyssnade på regeringen i valrörelsen var det en annan ton i skällan. Statsrådet anger att regeringen har lagt fast att man ska minska regelbördan för företagen . Vilket parti i denna kammare har inte denna uppfattning? Är det någon som har en avvikande uppfattning? Jag har i alla fall inte hört något. Från höger till vänster har vi ställt upp på detta. Jag förstår inte vad som skulle vara så speciellt med det i sig. Det är positivt att det finns en bred uppfattning i riksdag, men för det första är det ingen ny uppfattning som den här regeringen har, och för det andra måste regeringens pratande börja handla om vilka konkreta förslag som kommer att läggas fram för att minska regelkrånglet för företagen. Näringsministern säger i sitt svar att det har tagit att skapa en organisatorisk struktur för att minska regelkrånglet. Men då måste vän av ordning fråga sig: Hur ska det ta för att få ändringar i regelverket? Vi vet av erfarenhet att det är komplicerat, i synnerhet att döma av Nuteks rapport, som konstaterar att de dyraste regelverken för företagen finns just kring komplicerade frågor som elsäkerhet, driftshjälpmedelssäkerhet, säkerhet kring olika typer av maskiner och redskap, arbetsmiljö med mera. Det är lätt att säga att man ska ändra regelbördan, men ibland svårare att genomföra. Om man ändrar till exempel det som har med elsäkerhet att göra måste det ändå finnas ett regelverk som skyddar människor från att skadas eller till och med dödas. Väldigt många myndigheter är starkt engagerade på sina områden för att minska regelbördan, men uttrycker de flesta att man ser det som svårt att ta bort . Man anser att det inte räcker med osthyvelsprincipen. Hela regelverk måste tas bort. Då börjar vi närma oss pudelns kärna. Vi vet att av 150 nya regler har 95 regler inneburit större krångel för företagen sedan denna regering tillträdde. Man måste ställa sig frågan vilka regelverk som helt eller delvis kan tas bort. Regeringen ger inte någon hint om det i sin skrivelse och inte heller några andra konkreta åtgärder. I näringslivets egna organisationers förslag på områden är det lika ofta man vill ta bort regler som man vill omarbeta regelverk så att de blir bättre anpassade till just den branschen. Regeringen införde en ny förordning om konsekvensbeskrivning vid regelgivning . har utrett om denna efterföljs i de propositioner som har beretts och beslutats efter att förordningen trädde i kraft . I endast ett fall har man i en proposition angett hur många företag som omfattas av regeländringen. Dessutom är det oklart om regelbördan verkligen minskar enligt vad propositionen tar upp i sina konsekvensbeskrivningar. Det anges att det blir lättare att följa regler och att det blir smidigare för företag. Det är mer vanligt förekommande än att man anger hur mycket regelbördan minskar. 51 (): Regler är till för att hjälpa och inte för att stjälpa. Tyvärr har ett omfattande regelverk för företagande här i landet varit ett hinder för att starta och bedriva företag. Många människors kreativitet har dämpats av myndighetspålagor. Blanketter och krångliga regler kan dämpa även den mest företagsamme. fanns enligt uppgift 22 000 sidor med regler för företagande. Under den förra regeringen tillkom ytterligare några hundra sidor. Vid en manifestation här i på jag tror att det var stod det företagare från olika delar av landet och högläste ur dessa regler. Vi var flera centerpartister som på olika sätt deltog i läsningen. Även var med då. Men märkligt nog var intresset från den dåvarande regeringen med stödpartier inte så stort. Det visar än en gång hur väl det stämmer med det bevingade ord från latinet som jag ofta använde under förra mandatperioden: Ut desint vires tamen est laudanda voluntas. Det betyder: Även om den goda viljan är berömvärd fattas krafterna. sade: Företagarna är vår tids hjältar. Ett regelförenklingsarbete påbörjades men rann ut i sanden. Här tycker jag att vi ser skillnaden mellan alliansens och Socialdemokraternas politik. är det både god vilja och krafter. Regeringen talar inte bara om hur viktiga företagarna är utan nu blir orden till handling. Det blir enklare, roligare och lönsammare att vara företagare. Det innebär många viktiga steg att bryta utanförskapet genom fler jobb i nya och växande företag. När det gäller att bryta utanförskapet har de sociala företagen en viktig roll. De kan skapa arbetstillfällen och tillfredsställa behov som varken den offentliga sektorn eller den privata marknaden kan tillgodose. Det är ett sätt att bedriva företag med medarbetarna och deras förutsättningar. Därför vill jag fråga hur hon ser på de sociala företagens betydelse och hur dessa företag gynnas genom regelförenklingar. 52 Näringsminister (): Låt mig först vända mig till interpellanten. Han säger att han inte ser de konkreta åtgärderna i interpellationssvaret. Man kan inte begära att vi ska räkna upp alla de förslagen. Jag kan upplysa om att hela handlingsplanen och alla förslagen finns att läsa på vår hemsida. Vi har tagit ut en del när vi skrivit skrivelsen till . När vi tittat på hela regelkrånglet och gått igenom alla områdena har vi konstaterat att kostnaderna motsvarar . Ska vi få bort innebär det att vi ska ta bort . Näringslivets regelråd, som bland annat är vår samarbetspartner, har räknat ut att det vi har gjort och det som närmast ligger i pipeline motsvarar ett minskat regelkrångel på . Vi är alltså en god bit på väg. Det är bara det att ni socialdemokrater inte riktigt ser det. Jag tror att förklaringen till att ni inte ser det är att ni själva är så ineffektiva på att ta bort regler. Jag har försökt att studera förslagen som har kommit från olika grupper vilkas arbete pågår inom Socialdemokraterna. Det lättaste ni har att ta till är att krångla till livet för företagarna och höja skatterna för dem. Det är genomgående när man granskar förslagen. Det vi har lärt oss av omvärlden och som är väldigt viktigt är att vara systematiska. Det är därför vi jobbar med mätningar och utvärderingar. Det är därför vi arbetar interdepartementalt, det vill säga mellan alla departement med som sammanhållande. Det är därför vi jobbar med konsekvensutredningar. Det är därför vi har en handlingsplan, och det är därför vi inrättar ett regelråd som ska granska våra förslag från ett småföretagarperspektiv. Jag kan konstatera att Socialdemokraterna inte vill införa regelrådet. Ni har strukit det i er budget. Tycker man inte att man behöver det instrumentet? och , som har kommit långt, säger att det är en absolut nödvändighet för att man ska nå framgång. Jag är jättenoga med att det finns en ordentlig struktur, en ordentlig vilja och en ordentlig drivkraft för att förenkla för företagen. Om det nu innebär 10 miljarder i minskade kostnader motsvarar det mer än 1 procents arbetsgivaravgiftssänkning. Det väldigt viktigt för landets företagare. Jag är stolt över att vi redan har kommit så här långt med det systematiska regelförenklingsarbete som regeringen har påbörjat. För de sociala företagen innebär det naturligtvis minskad byråkrati och minskat krångel. Det är också en fördel för de sociala företagen. Det handlar om människor som arbetar ideellt inom de sociala företagen. Kan vi minska statistikuppgiftslämnandet, göra det enklare när det gäller semesterlagar, göra det enklare när det gäller kemikalielagstiftning och utförande av olika saker som har funnits i det gamla regelverket kommer de sociala företagen att gynnas av det. Det är vi väldigt glada åt i den här regeringen. 53 (): Det var just att detta var så viktigt som jag hörde säga i valrörelsen och före valrörelsen. Men ändå är det så när kommer till makten att 95 av 150 förslag innebär fler regler och inte minskade regler. Regelbördan har ökat under tid. Det är inte så att den har minskat. Det är en sak att man ville ha organisationen på plats och arbeta för att minska bördan. Men den har ökat, fru talman, och inte minskat. Då måste man fråga sig om det stämmer när man har ökat regelbördan med 95 av 150 förslag. Hur är det då med den berömda handlingskraften? Var tog den i så fall vägen? Det är gott och väl att få en organisation på plats. Men måste det inte bara handla om organisation. Det kan inte bara handla om formen. Det måste också handla om de konkreta förslagen. Dem kan man se på en lista. Jag kan för övrigt informera statsrådet om att lista inte finns utlagd på hemsidan. Det gör de flesta andra departements men tyvärr inte de från och som är rätt väsentliga i de här sammanhangen. säger att vi vill höja skatter för företagen. Hur kan säga det när det första hon gjorde var att höja arbetsgivaravgifterna för alla företag för att sedan dela ut lite här och lite där? Vad får de företag som inte kommer att omfattas av sänkningen av arbetsgivaravgifterna för incitament att anställa och driva sina företag vidare? Detta är ingenting som generellt sett ger företagen en bättre situation. Låt mig också säga en sak som jag inte hann med i mitt förra anförande. Det är väldigt lätt att säga att man ska minska regelbördan. Men när man tittar vad man har gjort sedan konsekvensförordningen trädde i kraft är det ganska oklart på vilket sätt det minskar reglerna. I något fall säger man att det gör det. Företagen uppfattar det inte så. Det gäller till exempel fjärrvärmepropositionen. Där uppfattar företagen att de får en ökad regelbörda. De får mer av statistikuppgifter och mer av att redovisa i förhållande till vad de har . På vilket sätt kan man då säga att man förenklar för företagen när man inför ett nytt regelverk? tog upp att det skulle bli enklare för de sociala företagen. Det är mycket möjligt att det blir det. Men vi har inte sett någonting av det. Vi kan inte se någonting av på vilket sätt de sociala företagen eller något annat företag skulle få en mycket bättre situation. Vi kan konstatera att det enda vi vet med säkerhet är att regelbördan har ökat för företagen sedan blev näringsminister och inte minskat. Det är det som på något sätt är pudelns kärna. Man pratar och pratar och pratar. Men man kan inte prata bort regler, fru talman. Regler måste minskas genom att man ändrar regelverk. Man kan inte bara säga att de ska minska, för då försvinner de inte. Man måste komma med konkreta förslag på hur man ska få bort dem, och det har vi sett väldigt lite av så här långt i alla fall. 54 (): Under förra mandatperioden hade jag tillfälle att i arbetsmarknadsutskottets regi besöka . Där fick jag information om att det går åt ungefär för att klara av alla formaliteter för att starta ett företag i det landet. Vi har inte nått dit än i . Men jag tycker att det som redovisar i denna debatt tyder på att vägen ut ur regeldjungeln är utstakad. Till och andra inom socialdemokratin vill jag säga: Har ni inte märkt att det utöver naturens alla vårtecken nu även våras i företagarnas värld? med jobbig höst- och vinterpolitik under den förra regeringen kan man säga att de friska vårvindarna nu blåser genom alliansregeringens företagsvänliga politik. Jag tycker att ni ska lyssna till näringsministerns redogörelse för vad som har gjorts och vad som kommer att göras. Det fanns 22 000 sidor med regeltexter. Det betyder att det fanns många sidor att ta av. Men det som den förra regeringen bara ordade om håller nu på att bli handling i ett aktivt regelförenklingsarbete, och det är någonting som företagare verkligen välkomnar. 55 Näringsminister (): Låt mig först säga att jag tror att måste läsa på lite bättre. Det är lite tråkigt att behöva säga det. Men det finns mycket dokumenterat i det som redan är gjort och det som finns i handlingsplanen. Jag vill återigen hävda att det strukturerade arbetet är det som kommer att ge resultat. Det visar och som exempel. I sammanhanget handlar det både om att förenkla och att förbättra. Det finns en del åtgärder som innebär visst regelkrångel men som är en bra sak för företagen. Hushållsnära tjänster är ett sådant exempel, där man kan säga att det är klart att det finns gränsdragningsproblem. Men det innebär ändå att det är 5 000 företag som jobbar med hushållsnära tjänster och över 40 000 svenskar som får nytta av de hushållsnära tjänsterna. Det är Näringslivets regelråd som har gett uppgiften. Jag tror att det är bättre att de redovisar och utvärderar regeringen än att Socialdemokraterna eller vi själva gör det. Näringslivets regelråd säger att vi har minskat regelbördan . Det motsvarar 10 miljarder. Regelbördan har inte ökat; den har minskat , och det motsvarar 10 miljarder. Jag återupprepar detta. Det innebär att vi är på god väg att leva upp till målsättningen. säger att alla tycker att det är en bra målsättning. Jo, men då måste man leverera! Man måste göra någonting på området.