prot · GW0944 · 2008-12-08 00:00:00 — Det ska löna sig att satsa. Det ska finnas möjligheter att utveckla sitt företag och sina entreprenörsidéer. Det arbete som görs för att minska regelbördan är mycket positivt, men mer behöver göras. Det måste vara möjligt att se till att den egenkontroll som de flesta lantbrukare är anknutna till , tillsammans med olika företag beroende på vad man till exempel levererar för produkter, måste få påverkan på antalet tillsynsbesök och kostnaden för dessa. Ett led i detta som jag i motsats till tidigare talare ser som mycket positivt är att djurskyddskontrollen nu kommer att övergå till länsstyrelserna. Därmed finns förutsättningar för en mer likvärdig och kvalitetssäker tillsyn. Detta säger jag med erfarenhet från ett gott arbete i en liten kommun. Därför vet jag också att det kan se helt annorlunda ut på andra sidan kommungränsen. Jag tror alltså att det är oerhört viktigt att vi får likvärdiga och tydliga regler och likvärdiga och tydliga bedömningar. Den förändring som görs är viktig. I detta är också arbetet som regeringen bedriver inom EU av stor betydelse. Jag vill ändå påstå att vi rönte framgångar i de förhandlingar som bedrevs rörande den så kallade hälsokontrollen, översynen av jordbrukspolitiken. Vi gjorde det därför att vi kunde se att det är ett led i att skapa förutsättningar för en näring som kan fungera utan stöd. I det har varit och är ganska ensamt. Vårt jordbruk, och även jordbruket i , måste ha som ambition och målsättning att leva av egen kraft. Men för de gemensamma nyttigheter som vi av miljöskäl, klimatskäl och kanske till och med nostalgiskäl vill se förverkligade måste vi, där det inte är företagsekonomiskt lönsamt att göra satsningar, gemensamt våga vara beredda att stå för finansieringen även . Jag vill också kommentera diskussionen om det fortsatta arbetet. Jag tycker att regeringen har bedrivit det på ett alldeles utmärkt sätt så här långt med tanke på den grupp av ledamöter och de andra referensgrupperna av producenter, konsumenter och andra intressenter som regeringen har haft tillgång till. Jag hoppas att man fortsätter på den inslagna linjen att föra en bred dialog om de här frågorna. De satsningar på 40 miljoner som regeringen har aviserat vad gäller bioenergi innebär att vi på ett hållbart sätt kan omvandla den livshotande gasen till livgivande energi som kan driva traktorn, bilen och så vidare. Det är verkligen att aktivt förvalta resurser och att bruka på ett hållbart sätt. Inriktningen för skogspolitiken, som vi har beslutat om här i , är ett annat viktigt led i att bruka vår jord för framtiden. Skogen står för av vår totala export. De satsningar som görs, inte minst inom forskning och utveckling, är centrala för ett fungerande förvaltarskap för skogar. har i detta arbete en viktig roll och har fått ökade anslag för detta. Forskningspropositionen innehåller också ytterligare satsningar på detta område, och vi måste se till att både värna och utveckla skogen på ett hållbart sätt. Fiskeområdet har många varit inne på tidigare i debatten. Det kommer säkert fler efter mig också. Fisket är ett viktigt område för regeringen och . Där har man gjort stora framsteg i det gemensamma EU-arbetet därför att man har deltagit i debatten, diskussionerna och förhandlingarna på ett mycket konstruktivt sätt. Detta är jag och mycket glada över. Men vi har också stora och högt ställda förhoppningar på att regeringen under vårt svenska ordförandeskap ska kunna komma vidare med att omdana EU:s fiskepolitik i grunden. Med detta önskar jag alla närvarande en riktigt god jul . 101 () replik: pratade om att det finns livsmedelsföretag i hela . Ja, precis. Det är detta som är så viktigt att konstatera. Ofta finns de på landsbygden. Då behövs också ett småföretagarpaket, som jag efterlyste i mitt anförande, liksom . Det behövs en satsning på småföretagare, inte minst på lantbrukare, de gröna näringarna. Där är det också viktigt att fundera över hur det nationella stödet ska se ut inom jordbrukspolitiken för att stötta just lantbruksföretag där det är långa avstånd. Sedan pratade om tillgång till livsmedel av god kvalitet från små och stora livsmedelsföretag och om att det är viktigt med kunskap om ekologiska och inhemska livsmedel. Ja precis, jag håller fullständigt med dig. Hur har ni då tänkt stärka konsumentmakten, när ni säger nej till ursprungsmärkningen, trots vad ni sade i valrörelsen ? Jag var med på ett antal debatter där vi fick frågan, och vi var alla överens utom som sade nej. Ungefär så såg det ut. Vi har en livsmedelssäkerhet som är unik och en djurskyddslagstiftning, tack vare en socialdemokratisk regering, som ligger långt över EU-nivå. Men när det gäller ursprungsmärkning ligger vi långt efter. LRF vill ha det. Konsumenterna vill ha det, men inte ni. Förklara varför ni inte vill ha ökad konsumentmakt! Avslöjandet om dioxin i irländskt fläskkött visar än en gång på vikten av en ursprungsmärkning på alla livsmedel, även fläskkött. 102 () replik: Jag börjar bakifrån. Såvitt jag har förstått kan irländarna plocka tillbaka allt. Om motsvarande skulle hända i förbjude, även om jag står i den här talarstolen skulle vi också kunna plocka tillbaka de eventuella djurkroppar i förädlat skick som skulle ha kommit ut i handeln. Så det klarar vi med befintlig struktur. Vi har ett antal märkningar. Vi har pågående arbete inom Europeiska unionen. Vi kommer i utskottet att diskutera de här märkningsfrågorna. Det finns signaler som går i motsatt riktning även från våra egna organ, om vi med det menar LRF och andra aktörer i . Man vill se att vi gör det här på ett bra sätt i hela unionen för att få en transparens. Där är vi aktiva deltagare. Vi kommer att följa och delta i det arbetet precis lika aktivt som i alla andra arbeten. Vi har ett antal frivilliga märkningar. Märkning är nämligen också en konkurrensmöjlighet för den producent som vill tala om vilka livsmedel man har att försälja. Jag tror att den vägen är en väg att vandra vidare på. Livsmedel av god kvalitet det är ju det som jordbruksministern har tagit initiativ till genom den stora satsning som görs på att vi ska kunna bli nya matland. Det är kanske något kaxigt men dock den väg vi vill slå in på. Vi ska vara stolta, och vi ska ha en god kunskap, och det arbetet pågår för fullt. Sedan gällde det småföretagarpaket. Jag tror att tidigare talare har talat om att jobbskatteavdraget gäller, att arbetsgivarnedsättningen gäller och att övriga stöd, som var inne på, för transporter på landsbygd gäller. Det gäller såväl på landsbygd som i andra områden. talade om jobbskatteavdraget. Det tål väl att upprepas att det ger bättre utslag i min egen hemkommun och andra kommuner med hög skattekraft. 103 () replik: När det gäller arbetsgivaravgiften och den nedsättningen smetas det ju ut över alla företag. Jag tror att det är uträknat att det inte ger mycket pengar per dag, och det är inte riktat till småföretagare. Jag förstår inte varför man inte kan göra en riktad satsning på småföretagare. Man efterlyser ju det från småföretagarnas sida. När det gäller obligatorisk ursprungsmärkning läser jag ett pressmeddelande från LRF:s ordförande som kom i går eller förrgår där man önskar av regeringen att det införs en obligatorisk ursprungsmärkning med hänvisning till det irländska fläskköttet. Jag förstår inte vad det är ni har emot detta med ursprungsmärkning. I debatten, när jag ställer frågan, hävdar man att det blir ökad byråkrati och att det är handelsstörande. Men tänk om företagare själva vill ha en obligatorisk ursprungsmärkning! Det skulle stärka konsumenterna. Det skulle stärka oss när vi går i affären och handlar, att vi kan läsa och konstatera varifrån de olika livsmedlen kommer. Vi har det redan på ett antal livsmedel, men vi vill ha det på alla livsmedel, så att jag som konsument, när jag går i affären, verkligen kan välja. Det är ju det som är så viktigt för de små livsmedelsföretagen som finns runt om i . Det handlar om att man köper svenskt och att man vet att det som man köper har svenskt ursprung. Varför är ni emot obligatorisk ursprungsmärkning? 104 () replik: Med risk för att halka ifrån vårt eget utskottsområde skrev jag och och konstaterade att det är oerhört småföretagarvänligt och oerhört landsbygdsvänligt. ROT-avdraget det handlar om små företag på landsbygden som kan renovera och bygga om de hus som stått tomma , det som gamla mormor hade som bostad och som man nu vill flytta in och bo i. RUT-avdraget vi kan kalla det för hushållsnära tjänster. Det handlar om anställningar, möjligheter att bygga upp en helt annan struktur på landsbygden för dem som redan är mångsysslare i den bransch som landsbygdens folk alltid har fått vara i, nämligen mångsysslarbranschen. Allemansrack kallas det hemma i . Där kan du göra det mesta, och du kan göra det på ett bra sätt. Här har regeringen , , gjort en mycket god satsning också riktad till landsbygden. Den är dock till för hela . Den är precis lika utsmetad som den arbetsgivaravgift som är lika viktig oavsett var i vi befinner oss. När det gäller frivillig märkning och obligatorisk märkning tror jag att svarade på frågan själv. De företag som vill vara tydliga med varifrån deras råvaror kommer gör en märkning om detta. Jag var själv på julmarknad och konstaterade att det inte fanns en enda producent som inte hade uppgett geografi, telefonnummer och alltihop för att man skulle se varifrån det kom. När det gäller de större producenterna kommer de också, utifrån det här, att själva vilja gå in i det här systemet det är jag övertygad om utan att vi behöver lagstifta in dem. 105 () replik: Tack så mycket, ! Jag tyckte väldigt mycket om ditt anförande. Det var väldigt mycket substans, och det var kraftfullt. Vad jag reagerade lite på var det här med djurskyddet. Vi har diskuterat det förut, men det känns fortfarande som att det är väldigt mycket som hänger i luften när det gäller det. kommer en förändring att genomföras , enligt de beslut som har tagits här i , och du hänvisade mycket riktigt till att det är viktigt med likvärdiga och tydliga regler. Jag tycker att det har funnits och finns likvärdiga och tydliga regler, för djurskyddslagen är ganska tydlig, och den är gemensam för all djurhållning. Det är egentligen efterlevnaden av den som har brustit på vissa ställen, har jag förstått. Men är risken stor, med det som händer när djurskyddet förs över till länsstyrelserna, att vi får en minskad tillsyn av vissa djurslag. Det finns också en risk att en del av de här djurskyddsinspektörerna hamnar mellan stolarna. Vissa som har gjort ett väldigt bra jobb känner sig överkörda utifrån det här beslutet och tycker att man inte har tagit deras gedigna arbete på allvar. Det känns också som att man har en väldigt dålig koll på hur mycket resurser som egentligen kommer att gå till djurskyddet, tycker jag. Vi var ju på där vi fick en föredragning. Man säger att det kommer att satsas mycket på övergången. Det kommer att gå bra och så vidare. Det kan jag tänka mig. Men jag tänker på effekterna, för det är ändå djuren som det handlar om i detta fall och även djurägarna, naturligtvis. 106 () replik: Ja, djuren kan inte tala för sig. Det är det som är förvaltarskapet. Det är vi som får tala för dem och djurägarna. De som jag har varit i kontakt med har konstaterat att de är glada över den förändring vi nu gör, oavsett om de kommer från, precis som sade, en kommun där det här har skötts exemplariskt eller om de kommer från grannkommunen där det inte alls har varit lika exemplariskt skött. Det är, precis som säger, tolkningarna av regelverket som har varit väldigt diskrepanta beroende på var man befinner sig. Då kan någon säga att det är samma personer som ska jobba inom detta. Ja, det är det till viss del, för det kommer naturligtvis att vara verksamhetsövergångar. Men länsstyrelserna kommer att kunna kraftsamla och skapa bättre spetskompetenser på det här området. Och de kommer tillsammans med att lättare kunna sätta upp ribbor för hur man tolkar, hur man får den praktiska tillsynen att fungera på ett bra sätt. Man har också möjligheten att inte sätta alla tjänstemän i det centrala kansliet i respektive residensstad utan där det är mest lämpligt utifrån hur strukturen med djurbesättningar ser ut. Så jag tror att det här blir en mycket bra och väl genomförd reform när den har satts i sjön . 107 () replik: Jag var i på en djurskyddsdebatt för någon vecka sedan. Det var en heldag faktiskt. Jag träffade en del av de inspektörer som jobbar i de områdena. Där var man inte enig i den här frågan. Det är så det ser ut i landet. Men jag tyckte ändå att man insåg att det här kommer att innebära oerhört mycket längre resor för dem som ska ha de här jättedistrikten. Man får mindre lokalkännedom och inte lika stor koll på ett närområde när man skickas kors och tvärs. Vi får följa den här frågan. Jag antar att den kommer att diskuteras mer och att vi får något slags avstämning av hur det fungerar. Jag skulle vilja instämma i det som har sagt här om ursprungsmärkningen och den diskussionen. Jag tycker inte att man över huvud taget kan prata om handelsstörningar eller krångligheter när det handlar om trygghet och livsmedelssäkerhet som ligger på vårt utskott. Vi har det exempel som dök upp nu med det irländska fläskköttet. Det är ganska talande. Det är otroligt viktigt att konsumenterna har möjlighet att lätt läsa av vad det är de köper. Det tror jag att alla företrädare här i anser. Därför är frågan om ursprungsmärkning inte utraderad. Den måste få leva vidare. Vi måste lösa den så att det blir lätt för både producenter och konsumenter. Kostnaderna ska inte hamna hos den enskilda producenten heller på det sätt som de nu verkar förskjutas. 108 () replik: Det är snudd på att jag håller med . När det gäller ursprungsmärkningen behöver vi hitta strukturerna. Vi behöver hitta dem gemensamt på en övergripande internationell nivå, i första hand i EU-sammanhanget. De behöver vara konstruerade på ett sådant sätt det är det vi kommer att börja behandla i utskottet att de är möjliga att följa för dem som inte redan gör det. Det handlar om marknadsföring. En företagare väljer att marknadsföra sina produkter med en tydlig märkning och ursprungsbeskrivning. Jag tror inte att den frågan kommer att vålla så stora diskussioner. Jag tror dock inte att vi skulle vinna framgång genom att tvärt lagstifta. Det handlar om att hitta strukturer som redan är på väg att arbetas fram. När det gäller djurskyddskontrollen är det precis som säger. Vi kommer att få följa frågan, och jag tror att vi alla kommer att bli nöjda när den första utvärderingen kommer . 109 (): Jag hade tänkt att koncentrera mig på uppföljningsgruppens arbete. Men först måste jag kommentera en del saker som har sagts här under debatten. En del av högerpartiernas företrädare har uttalat sin förvåning över att vi inte har kommit med ett samlat budgetförslag från oppositionen eller att vi inte håller sams där. Jag kan påminna om att den samlade högerkoalitionen inte hade något gemensamt budgetförslag förrän efter valet . hade man olika budgetar varenda gång med olika förslag. Man gick till val på sänkning av bensinskatten och på höjning av bensinskatten både det ena och det andra. Det är viktigt att komma ihåg. Under den tiden när ni inte hade ett enda gemensamt budgetförslag hade vi tolv gemensamma budgetförslag med och . Och vi tog ur krisen. Vi samlade i ladorna så att ekonomin var väl uppe i nivå när ni tog över den här mandatperioden. säger att man har lyckats bygga upp ekonomin med den här högerregeringen och samlat i ladorna. Inte ens den blåaste moderat tror att det skulle vara på det viset. Det är ett tolvårigt socialdemokratiskt styre som har bäddat för den goda ekonomi som har. Vi tog ur krisen efter en borgerlig kollaps vad gäller ekonomin. Jag ska återgå till uppföljningsgruppen. pågår ett utvecklingsarbete av ekonomisk styrning inom och inom . Som ett led i detta arbete har miljö- och jordbruksutskottet följt upp och analyserat regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen. Inom det livsmedelspolitiska området har under de senaste budgetberedningarna gett en tydlig återkoppling till regeringen angående hur redovisning och bedömning av uppnådda resultat bör utvecklas när det gäller både det faktiska innehållet och strukturen för redovisningen. Den senaste uppföljningen visar på en skrämmande nonchalans från regeringens sida. Det är ett beteende som undergräver möjligheter att följa upp och utvärdera regeringens arbete. På påpekanden som tidigare gjort när det gäller utformning av resultatredovisning inom fisket har regeringen framfört att den avsåg att återkomma till i årets budgetproposition. Man skulle då klargöra de frågor som togs upp i förra årets resultatuppföljning. Uppföljningsgruppen kan dock konstatera att av detta återfinns inget i propositionen. Det är en total nonchalans från regeringens sida. Uppföljningsgruppen konstaterar att tidigare resultatindikatorer inte är redovisade i årets budgetproposition. Som förklaring anges att lämnat synpunkter på indikatorerna, varför regeringen har för avsikt att se över dem. När de ska ses över vet ingen. Att de som fanns togs bort innan de nya tillkommit kan endast bero på att regeringen vill försvåra uppföljningen. Sötvattenfiske och framtidsnäringarna vattenbruk och fisketurism omfattas över huvud taget inte av resultatredovisningen. Det är tre områden som har stor betydelse för en levande landsbygd. I de fall man redovisar något område har man en tendens att redovisa insatta medels åtgång i stället för vilka resultat som har uppnåtts. Det borde vara viktigare för regeringen att konstatera vilka resultat som nåddes med de insatta medlen än att konstatera att pengarna har gått åt och vara nöjd med det. Att man i avsaknad av indikatorer och andra målformuleringar ska stimulera till att skapa sådana för att få en effektiv och resultatinriktad budgethantering borde vara självklart för var och en. I stället föreslår regeringen att man upphäver målen för politikområdena. Som anförs i propositionen ska regeringens mål för utgiftsområdet i fortsättningen utryckas i en gemensam vision: Bruka utan att förbruka. Visionen har delats in i tre strategiska inriktningsmål som kommer att utgöra strukturer för regeringens redovisning och uppföljning: Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald, är en del. De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion, är den andra. De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik, är den tredje. Hur ska visionen för utgiftsområdet och de tre inriktningsmålen som har tagits fram av regeringen kunna följas upp och utvärderas? Det framgår inte heller vilka indikatorer som ska användas för att mäta och redovisa till exempel öppenhet, mångfald, omtanke och ansvarstagande. Det är av största vikt att frågan ställs hur utskottet även fortsättningsvis ska kunna fullfölja sitt uppdrag enligt riksdagsordningen och riktlinjer. Att det är viktigt med indikatorer och mål är lätt att förstå. Som exempel kan nämnas några inom fisket där det oftast finns målsättningar antagna inom EU: Fisket ska bedrivas utifrån en ekologisk helhetssyn och utifrån forskarnas rådgivning. Enligt regeringens vision blir det: Bruka utan att förbruka. Ändå överfiskas av EU:s fiskbestånd år . Det påstås från den här talarstolen att vi är på rätt väg med fiskepolitiken. Det hade varit rimligt att man i propositionen fått reda på vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att hamna på en politik inom fisket som leder till bruka utan att förbruka. Ett annat exempel: överskreds inga fiskekvoter. Ändå ska det satsas mer på ökad kontroll. Frågan är varför. Vi håller oss ju inom givna ramar eller? Tror vi på ett svartfiske i den svenska yrkeskåren som spräcker kvottaken? Ett område där vi satsar miljon efter miljon är skrotning av fartyg. Frågan är om vi skrotar rätt fartyg. Vi vill stimulera det kustnära fisket. Ändå är det detta som drabbas av de största neddragningarna. Ska , oavsett vilka som sitter i regeringsställning, kunna följa upp resultatet av besluten måste det finnas indikatorer och mätbara mål. Det måste också finnas en ambition från regeringen att redovisa resultat i budgetpropositionen och i skrivelser. 110 (): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag till riksdagsbeslut. Jag vill kort säga några ord om det som avhandlas under rubriken och djurskyddsfrämjande åtgärder. Jag hälsar med tillfredsställelse betänkandets inriktning mot förebyggande djurhälsokontroll och djursjukdatasystem med syftet att förebygga spridning av smittsamma djursjukdomar till både djur och människor och främja forskning och utveckling inom djurskyddsområdet. Det område som berörs är mycket stort. Det inrymmer många delområden och är angeläget för många av oss, alltifrån enskilda som värnar om sina husdjur och upprörs över att herrelösa djur far illa, till dem som oroas över att många av jordens hotade djurarter nu är föremål för smuggling och illegal handel och den spridning av nya sjukdomar som förs till oss via djur, vilket kan exemplifieras med fågelinfluensan. smugglas exotiska djur in i . Djuren göms ofta på sätt som innebär oerhörda lidanden för dem själva. Många djur dör redan under transporten. De som överlever är i behov av akut vård. Många hör till utrotningshotade arter som därmed blir ännu mer sårbara. I dumpas också ett mycket stort antal katter, kaniner, burfåglar, ödlor, sköldpaddor etcetera av sina ägare. De allra flesta av dessa dumpade och herrelösa sällskapsdjur går en långsam och plågsam död till mötes. I allt högre takt utrotas vilda djur världen över. har undertecknat flera EU-direktiv och internationella konventioner som berör handel med hotade arter och skydd av vilda arter och deras miljöer. Det finns också regelverk som beskriver hur olika djurslag ska tas om hand i fångenskap. När brott sker mot regelverken eller när djur i övrigt far illa ska egentligen berörda myndigheter ingripa och ta djuren i beslag. Dessa djur måste sedan ges individuell professionell skötsel och eventuellt få vård av veterinär. Många tillslag mot smugglare och illegala djurhandlare utförs inte på grund av brist på förvaringsplatser och kunnig personal. I praktiken är det ibland oklart var ansvaret ligger och vem som ska utöva vården. Det finns därför ett stort behov av utbildning av myndighetsutövare liksom en central stödfunktion för polis, tull, räddningstjänst och allmänhet. Från samtliga kommer samtal om skadade djur som behöver professionell vård. Men problemen ska inte bara lösas när de väl uppstår. Genom att samordna kunskaper, forskning och hjälpinsatser kan man arbeta förebyggande. Därmed besparas djuren lidande, och hjälpinsatserna blir effektivare. I ljuset av detta är ändamålet i propositionen att bland annat finansiera djurskyddsfrämjande åtgärder, forskning och utveckling synnerligen angeläget. Av det som sagts framgår att detta komplexa område med förebyggande djurskydd och bekämpning av smittspridning kräver särskilda åtgärder. I en flerpartimotion har några av oss riksdagsledamöter motionerat om att staten ska ge stöd åt en organisation som kan åta sig detta viktiga arbete. Den organisationen har just bildats och benämns Animal Welfare Center. Den är kopplad till i och till forskarsamhället med bland annat veterinärer, biologer och läkare som stödpersoner. Det finns också en plan, och det finns verksamhet som är knuten till andra delar av landet. Jag ska dock inte redogöra för detta här och . Däremot kan jag säga att om detta får stöd och kommer till stånd innebär det ett kunskapslyft för djurhälsovården i . Därför anser motionärerna och jag själv att just Animal Welfare Center är lämpat att göra de konkreta åtgärder som måste till för att förebygga spridning av de smittsamma djursjukdomarna och pröva nya metoder för djurskydd och god djurhållning.