prot · GV09133 · 2008-06-19 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Svar på interpellation 2007/08:728 om Tekniska högskolan i 1 Statsrådet (): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kunna ge ett positivt besked om att ge Tekniska högskolan i , JTH, examinationsrätt inom hela eller delar av vetenskapsområdet Teknik. Universitet och högskolor står inför stora och viktiga utmaningar och behöver bli bättre rustade att möta dessa. Den svenska forskningspolitiken måste långsiktigt skapa förutsättningar som innebär att forskning av högsta möjliga kvalitet uppnås. Regeringen har tagit initiativ till ökade forskningsanslag. Jag räknar med att i den kommande forskningspropositionen kunna presentera förslag för att ytterligare stärka den svenska forskningen. De statliga resurserna för forskning behöver bland annat i ökad utsträckning fördelas utifrån en bedömning av den vetenskapliga kvaliteten på den forskning som utförs vid universitet och högskolor. Regeringens utgångspunkt är att forskningen i ska hålla högsta internationella kvalitet. Därför är det viktigt att forskningen granskas och att kvaliteten utvärderas. Ambitionen för forskningen vid Tekniska högskolan i , liksom forskning vid andra lärosäten, är att den ska hålla en hög kvalitet och att Tekniska högskolan i kommer att kunna hävda sig väl i konkurrensen om forskningsmedel, inte minst när forskningsresurserna ökar. Ett viktigt underlag för fördelningen av resurser till universitet och högskolor med utgångspunkt i att forskningen ska hålla en hög kvalitet utgörs av de förslag som lagts fram av . I denna utredning tas bland annat frågan om examensrätt för högskolor upp. Utredningens betänkande har varit ute på remiss vid våra universitet och högskolor och andra berörda myndigheter. pågår beredning av frågor inför framför allt en kommande forskningspolitisk proposition. Jag kan inte föregå de förslag som regeringen kommer att lägga fram i kommande propositioner. Jag vill dock poängtera att jag finner flera av förslag intressanta. Det gäller inte minst utredningens förslag som innebär att en kommande resurstilldelning bör vara kvalitetsbaserad. Ett annat intressant förslag som utredaren kommer med är att även examensrätten på forskarnivå bör frikopplas från vetenskapsområdesindelning och att får i uppdrag att bedöma, tilldela och återkalla examensrätt på forskarnivå. Även den senare frågan är föremål för fortsatt beredning. Jag räknar med att forskningspropositionen kommer att innebära att , liksom övriga universitet och högskolor, får besked om framtida resurser för forskning. 2 (): Tack statsrådet för svaret! har en mycket speciell historia. Det var den tidigare borgerliga regeringen som var med och skapade denna stiftelsehögskola. Det var i och som fick den här friare formen av styrning. Det har varit en högskola som har vuxit kraftigt och haft en stark, positiv utveckling. Man har valt att starkt profilera sig mot vissa nischområden och jobbar mycket gentemot de små och medelstora företagen, mycket med fadderföretag och har mycket kontakter med det omgivande samhället. Man har en mycket internationell prägel, starkt forskningsfokus och också ett starkt samarbete med andra högskolor och universitet. Vi har där en ingenjörshögskola som är ett av de fyra ben vi står på. Den har vi försökt att utveckla i , framför allt när det gäller produktionsteknikforskning när det gäller små och medelstora företag. Ingenjörshögskolan, som har blivit en teknisk högskola i tack vare ett samarbete med och , är landets tredje största utbildare av högskoleingenjörer. Vi har också byggt upp en stark forskningsmiljö helt på egen hand. har samlats in av högskolan själv, som avsatt vinstmedel, privata företag och stiftelser. Självklart har också offentlig sektor regionalt och lokalt varit med och stöttat detta. 140 av de här 210 miljonerna är externa medel. Det här är unikt i . Man har som sagt byggt upp detta i samarbete med andra. Bland annat har KTH och varit intima samarbetspartner och även varit med och garanterat kvaliteten. Problemet för är att han har en historia i den här frågan, inte personligen men genom . Vi har byggt upp den här forskningsmiljön, fått den erkänd av många inblandade aktörer och försökt säga så här: Detta initiativ är väl inte värt att stödja från regeringens sida. Vi har jobbat gentemot den förra socialdemokratiska regeringen, och trodde vi att vi skulle kunna få något slags besked. Då väljer , dåvarande forskningsministern, att skjuta på alltihop i en ny utredning, den Brändströmska utredningen. Då lyckades vi med stora ansträngningar förlänga forskningsfonden . Problemet är bara att nu är det inte möjligt att fortsätta detta. Pengarna kommer att ta slut . Vi vill självklart ha examinationsrätt för vetenskapsområdet Teknik eller delar av det. Vi är inte beroende av hela området. Vi väljer att fokusera och inte försöka vara bäst på allt. Jag inser att det finns många stora frågor som ska avhandlas i den stora forskningspropositionen. Jag inser också att det finns en uppenbar risk att många frågor drunknar i varandra. Problemet är att examinationsrättsfrågan har sin del i detta och sin process. Men det som är det akuta är att vi senast i budgetpropositionen måste få ett besked. Finns det resurser för att från regeringens sida stötta forskningen vid , den högskola som har byggts av frivilliga krafter och lokala aktörer? Finns det möjlighet att få stöd för detta arbete, för att fortsätta att utveckla denna forskningsmiljö, inte minst till gagn för små och medelstora företag? Kommer det inget besked om just finansieringsstöd från regeringens sida i budgetpropositionen kommer och , som är ett av de dotterbolag vi har, att tvingas börja montera ned den forskning som bedrivs . Det är det som jag vill fråga statsrådet om. Är du beredd att här lova att åtminstone i budgetpropositionen ge besked om vilket ekonomiskt stöd som kan ges till forskningen vid ? 3 Statsrådet (): Jag var inblandad 1994 och åren i beslutet att ge den friare särskilda ställning som den fick, och jag tycker att vi med en blick i backspegeln kan säga att det var ett klokt beslut. Jag har besökt och tycker att det är väldigt stimulerande och uppmuntrande att se hur utvecklingen har varit. Jag håller med om att det är ett synnerligen dynamiskt och nyskapande lärosäte, nyskapande kanske framför allt genom sina mycket väl utvecklade kontakter med det omgivande samhället, inte minst den omfattande småföretagsamheten och andra typer av företagsamhet i och andra län i den delen av . Tack vare dels den något friare ställningen, dels det mycket skickliga sätt som högskolans ledning har utnyttjat den för att skapa allianser runt om i det omgivande samhället har en stark ställning. Man har varit duktig på att attrahera externa medel och bygga upp kontakter i både vårt land och andra länder. Detta har gjort att resultaten har varit goda och intresset för att studera vid högskolan har varit stort. Själva utgångspunkten för det här samtalet är positiv. Jag noterar att frågeställaren talar om vi när han talar om högskolan. Han sitter med i styrelsen. Ni bör se ljust . Det som är på gång i högskolepolitiken kommer förmodligen att gynna er. En tankegång är att högskolor som har visat sig duktiga på att attrahera forskningsinvesteringar från olika bidragsbeviljande myndigheter också ska premieras i det statliga systemet. Bara där kommer att ha en fördel. Frågan i interpellationen handlar om examinationsrätten. Det är en svår fråga. Vi är överens om att det inte är ett idealiskt system om forskning sprids ut så till den grad att man tappar kraften och förlorar fokus. Jag tror att vi måste ha någon form av system där besluten om doktorsexamina är koncentrerade. Då är min principiella utgångspunkt och det har jag sagt i den här talarstolen att alla lärosäten ska mätas på samma sätt. Det är inte fråga om historia utan om aktuella resultat som ska vara utslagsgivande. Eftersom vi båda har en positiv syn på det som händer i tycker jag att ni ska vara optimistiska. Exakt hur vi utformar detta regelverk är vi inte klara över. Bland annat av det skälet kan jag inte svara på den konkreta frågan. 4 (): Tack för de välvilliga orden om . Att jag använder vi-begreppet beror på att jag är både företrädare för i och, som statsrådet själv påpekade, ledamot av styrelsen. Jag vet att jag talar här för hela regionen när jag säger att det är viktigt att regeringen också är med och stöder forskningen vid . Det är ett av de fyra dotterbolagen i vår organisation. Jag vet att och många andra har uttalat sig positivt om verksamheten vid och vid . Problemet är att högskolan har fått många klappar på axeln, men är vi i ett skarpt läge. Examinationsrätten har sin dynamik. Förslagen i utredning är att inte ge examinationsrätt för hela vetenskapsområden. Man diskuterar också profilområden. Det är en positiv diskussion, och vi är beredda att ta den diskussionen. Det finns säkert grund att komma tillbaka till det. Diskussionen kan ha sin historia och tidsram. Det som inte kan ha en egen tidshorisont är själva budgetfrågorna. Problemet för är att frågan inte är ny på bordet. Problemet är att frågan har funnits så länge på departementets bord. Frågan har skjutits fram av den förra socialdemokratiska regeringen, senast i det beslut som fattade om att tillsätta en ny utredning och skjuta på alla frågorna. Hela initiativet med att bygga upp forskningsfonden med näringsliv, stiftelser, lokala och regionala offentliga aktörer och högskolan själv har nått vägs ände. Då tvingas och regeringen att välja. Ska vi vara med och stötta initiativet? Ska regeringen vara med och stötta forskning som har fått så gott renommé från många olika aktörer, , , , med internationell spetsforskning och tyska ? Eller ska ett icke-beslut komma i höstens budget inget negativt utan bara ett icke-beslut? Det har tyvärr varit historien i den här frågan. Det innebär att dagen efter budgetpropositionen läggs fram tvingas man börja montera ned forskningen. Det är den reella verkligheten. Man kan inte fortsätta utan pengar. Då måste man också börja avveckla olika projekt. Det vi alla vet är att det blir en signal till forskare och andra samarbetspartner om att man måste se sig om efter andra samarbetspartner, andra forskningsmiljöer, andra organ att jobba med. Då börjar utvecklingen till en mindre kostym. Det blir konsekvensen. Det är därför jag är så orolig för att budgetfrågan, om staten ska vara med och stötta forskningen vid , försvinner in i de stora viktiga frågorna vi håller på med . Jag delar helt uppfattningen att vi måste ha mer kvalitetsstyrning av forskningsanslagen, och vi måste ha mer av kvalitetsprövning av de möjligheter som ska finnas. Jag är helt övertygad om att i en sådan miljö kommer som helhet och att klara sig bra. Om vi inte klarar oss bra i den konkurrensen har vi inget mer att hämta. Får vi bara likadana spelregler som andra har vi inga problem med detta. handlar det om initiativet för . Ett icke-beslut i budgeten kommer att innebära ett aktivt beslut från att det är över, att det inte går att dra på frågan längre. Då får vi hitta en mindre kostym. Då sänker vi forskningen, som är så framgångsrik, som alla hyllar, som alla säger är bra och positiv. Det är det problemet jag vill uppmärksamma statsrådet på. 5 Statsrådet (): Det kanske inte finns så mycket mer att tillägga. har haft samma spelregler som alla andra. Det har ni utnyttjat på ett mycket framgångsrikt sätt. Jag tror att det är precis så det ska förbli. Ni ska ha samma goda möjligheter som andra lärosäten. Det ska ni utnyttja med all den småländska kreativitet som ni besitter. Då kommer ni framöver, liksom tillförne, att visa att ni utför ett utbildningsuppdrag från nationell och regional nivå på ett lika utomordentligt sätt som ni har gjort. Det är inte alls så att de företag som ni har byggt upp så fina kontakter med behöver vara mindre generösa än . Den här frågan kommer inte på något sätt att slarvas bort i . Å andra sidan har vi en politik i att det inte är regeringen som avgör hur enskilda lärosäten ska utvecklas. Jag har läst en rapport som högskolans rektor har skrivit för räkning där en viktig princip är lärosätenas frihet gentemot statsmakterna. Jag ska inte peka ut det som händer i som viktigare än det som händer i och så vidare. Här ska vi ha ett generellt system. Det som ska avgöra är framför allt vilken kvalitet man presterar. Det fina i kråksången för er del, som gör att den här diskussionen kan föras i ett sådant optimistiskt tonläge, är att ni har visat att ni har uppnått goda prestationer. För den som håller hög kvalitet, precis som jag sade i mitt svar, är framtiden ljus. Systemet riggas så att de som lyckas uppnå excellens, som man brukar säga i det här sammanhanget, kan räkna med fortsatt stöd från både staten och andra bidragsgivare. Det är mina huvudprinciper. Vi ska ha ett generellt system. Det ska vara kvalitetsbaserat. ska tävla på lika villkor som andra. Av dessa tre förutsättningar kan man dra slutsatsen att går en ljus framtid till mötes. 6 (): Jag tackar för denna optimistiska prognos från sida. Jag upplever att det finns en stark positiv grundsyn på och . Problemet är att vi har en situation där vi har tagit initiativ i och byggt upp en kvalificerad forskning. Formellt sett har staten aldrig beställt den forskningsmiljö som har byggts upp i . Formellt sett har regeringen ingen skyldighet att leverera några forskningsanslag i fasta former till . Men regeringen har en skyldighet att ta ansvar för att vara med och stödja det som har byggts upp, det egna initiativet. De 210 miljoner vi har skapat tar nu slut. Vi har mjölkat den kon färdigt. I höstens budget står regeringen inför ett vägval: Ska man vara med och stötta projektet vidare med den basfinansiering som alltid krävs för att också kunna söka alla de projektmedel som finns på olika ställen och de forskningsmedel som finns att söka? Den frågan måste regeringen svara på, och svaret måste levereras så snart som i höstens budget. Annars tvingas vidta drastiska åtgärder för att anpassa den ekonomiska kostymen till verkligheten. Om det skulle vara så är problemet att det kommer att vara den regering som har skapat förutsättningarna för detta som blir beskylld för att inte ha hjälpt till att fortsätta att odla den miljö som har skapats. Det är det jag inte vill att min regering ska vara med i. Jag vill understryka allvaret i tidsaspekten, för risken är bara att vi i välviljans tecken och med behovet att lösa många frågor inte kan ge ett besked . Kan inte regeringen ge ett besked får det dramatiska konsekvenser. Det är det allvaret jag vill understryka för statsrådet. 7 Statsrådet (): Från sida försöker man här bygga upp en bild av att man på egen hand har samlat in stora medel och inlett en forskning men inte kan fortsätta om inte staten tar över finansieringsansvaret. Nej då, ni kommer att vara lika duktiga framöver som ni har varit på att attrahera andra investerare i er forskningsverksamhet. Alla högskolor kommer att få ett basstöd till forskning det är jag övertygad om i det system vi ska introducera. kommer inte att bli universitet det har jag mycket svårt att tro. Men vi är medvetna om den profil som har. Vi är väl medvetna om det behov av högskoleingenjörer som finns ute på marknaden, så vi ser mycket välvilligt på kvalificerad utbildning och forskningsanknuten utbildning på det området. Vi kommer inte att tappa bort i någon behandling. Tvärtom är ständigt i blickfånget för våra ansträngningar att bygga ett bättre akademiskt system i det här landet. Så långt kan vara mycket lugn. Vi återkommer i forskningspropositionen. Jag vidhåller att jag känner stor optimism för framtiden för . Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 2007/08:759 om skevheter i den nya antagningen till högskolan 8 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att verka för att studerande från folkhögskolor och studerande med utländska betyg fortfarande ska ha reell möjlighet att komma in på högskolan. Vidare har frågat om jag är beredd att ändra de nya urvalsgrupperna om möjligheten för folkhögskolestuderande och studerande med utländska betyg att komma in på högskolan. Högre utbildning ska vara öppen för dem som har intresse och förutsättningar för sådan utbildning. Till vissa utbildningar finns dock fler behöriga sökande än platser, och då måste ett urval göras. Betyg är en viktig urvalsgrund. Vid sidan om betyg finns det andra urvalsgrunder, såsom högskoleprovet och av den enskilda högskolan bestämda urvalsgrunder. Genom att det finns flera vägar in i högskolan finns alltid möjlighet för sökande att antas till högre utbildning oavsett bakgrund. När det gäller urval på grundval av betyg kommer platserna att fördelas i fyra grupper från och med antagningen till . Syftet med denna indelning, som den socialdemokratiska regeringen fattade beslut om, är bland annat att minska incitamenten till konkurrenskomplettering i gymnasial vuxenutbildning. Sökande med studieomdöme från folkhögskola och sökande med betyg från utländsk utbildning kan varken tillgodoräkna sig meritpoäng eller konkurrenskomplettera. Mot den bakgrunden har denna regering liksom den föregående gjort bedömningen att dessa sökande ska konkurrera i egna urvalsgrupper. Platserna fördelas mellan grupperna i förhållande till antalet behöriga sökande i varje grupp. Slutligen vill jag säga att jag kommer att följa effekterna av de nya tillträdesreglerna noga och vid behov överväga åtgärder. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i i stället fick delta i överläggningen. 9 i (s): Vad gäller folkhögskolan vill jag först läsa ur : Utmärkande för folkhögskolans undervisning är att man ofta arbetar med temastudier och projektarbeten. Här är kursdeltagarnas erfarenhet av arbets- och samhällsliv en stor tillgång för arbetet. Det är av den anledningen som jag tar emot svaret. Jag skrev inte själv någon interpellation, eftersom jag såg att hade ställt den här. Den av staten inrättade särskilda kvotgruppen för folkhögskolestuderande har under alla år visat sig vara en välkommen väg för dem som av olika skäl inte kunnat eller orkat fullfölja den traditionella gymnasievägen till högre utbildning. Folkhögskolornas elever har upplevt det extra stöd som samhället erbjudit som mycket positivt som antalet platser i kvoten varit så litet att det i realiteten inte varit avgörande för att snedvrida konkurrensen om platser på högskolorna. De nya tillträdesregler som ska träda 2010 kommer att få negativa konsekvenser för de små urvalsgrupperna, det vill säga sökande med studieomdöme från folkhögskola respektive sökande med utländska betyg. Detta blir följden av att sökande som konkurrenskompletterat vid komvux blir behöriga i båda urvalsgrupperna för gymnasiebetyg. Motsvarande gäller för dem som kompletterat vid folkhögskola. Vid en strikt proportionell fördelning kommer sålunda sammantaget fler platser att tilldelas studerande med svenska gymnasiebetyg än de små urvalsgrupperna. Även mindre förskjutningar i förhållandet mellan urvalsgrupperna kan få stora konsekvenser för de små. är det knappt 1 000 studerande som kommer in på högskolan via folkhögskolekvoten. Det ska jämföras med att det är ca 13 000 deltagare som läser på allmänna kurser och som har målet att komma in på högskolan. Om kvoten skulle minska med några hundra platser skulle det drabba de folkhögskolestuderande på ett mycket olyckligt sätt. Dels kommer det i realiteten att finnas färre platser för folkhögskolestuderande. Dels reducerar samhället kraftigt det stöd som uppfattats som en viktig signal om omsorg om de utsatta i samhället. Detta sker i när vi i satsar alltmer på att göra samhället tillgängligt för alla och i övriga sammanhang betonar allas lika värde. Folkbildningen tar hand om och erbjuder utbildning till ett växande antal elever i samhället som drabbats av psykiska, sociala eller funktionella hinder av olika slag. Jag tycker därför att det är mycket olyckligt att den nya urvalsgruppen för sökande tränger undan sökande som valt en alternativ väg till högre studier via folkhögskolan. Varken jag, folkhögskolorna, eller , som har reagerat, tror att detta var avsikten med förändringen. Mycket stora protester har kommit in. Jag har haft personliga kontakter speciellt med de skånska folkhögskolorna, , , Nordvästra , med flera. Vi menar alla att man inte kan avvakta effekterna av de nya reglerna innan man vidtar åtgärder. Utbildningar börjar , och tiden går fort. Jag undrar: Varför ska vi vänta, statsrådet? 10 Statsrådet (): För denna debatt gäller att vi är överens i vår uppskattning av folkhögskolornas verksamhet. Det problem vi talar om är så att säga gemensamt för både den gamla och den nuvarande regeringen. Båda har säkert med de bästa intentioner försökt skapa system för antagning till högskolan, och då har den konsekvens som vi här talar om uppstått. Jag tycker att det är bra att tusentals människor, en hel del av dem yngre, väljer att studera på folkhögskola. De kan ha olika bakgrund, men för väldigt många gäller att den tid de tillbringar på folkhögskola innebär en personlig växt och en nystart i livet. I många fall blir det naturligt att efter tiden på folkhögskolan studera vidare på högskolan. Det talas här om att av de 12 00013 000 som läser allmän kurs på folkhögskola är det 1 000 som går vidare. Vi ska då komma ihåg att det säkert är väldigt många fler. För det första är det många högskoleutbildningar där man inte fyller platserna, så där kommer alla in. För det andra har den som börjar på folkhögskola ofta en historia. Man kanske har ett gymnasiebetyg som räcker för att komma in på något ställe där man vill studera vidare. på folkhögskola är det heller inte ovanligt att man också deltar i högskoleprovet och kommer in den vägen. Jag tycker ändå att det är rätt att det finns en speciell kvotgrupp för dem som söker direkt från folkhögskola. Tills vidare har jag inte lyckats fundera ut någon bättre lösning än att den gruppens storlek är proportionell till antalet sökande. För dagen ser jag inte riktigt någon bättre lösning på frågan. Då kvarstår frågeställningen: stort är problemet? Är det väldigt många som pluggar på folkhögskola och vill gå vidare till högskolan men hindras? Vi har inte någon exakt kvantitativ bedömning av det, men vår allmänna bild är att det finns alternativa vägar till högskolan som rimligen i de allra flesta fall bör kunna lösa problemet i det individuella fallet. För dagen kan jag alltså inte förutskicka någon reform, men eftersom vi har denna positiva syn på att människor ibland väljer att plugga på folkhögskola ska vi naturligtvis följa frågan väldigt noga. 11 i (s): Vi överens om det viktiga i folkhögskolestuderandes möjligheter att komma vidare till högskolan. Statsrådet skriver i en mening i svaret: Högre utbildning ska vara öppen för dem som har intresse och förutsättningar för sådan utbildning. Det har visat sig att de som kommer från folkhögskolan har ett oerhört motiverat sätt när de går in på högskolan. Det är därför som man reagerar . Alla instanser reagerar, även . har kommit med en analys och ett förslag om att göra detta annorlunda, nämligen att man skulle nu ska jag inte gå in i så mycket teknikaliteter gå från två till tre steg och lägga ihop de två första grupperna med gymnasiebetyg, för att på så vis få en mer rättvis fördelning av grupp tre och fyra, alltså de med utländska betyg respektive folkhögskolebetyg. Det finns en överhängande risk för att de som söker med folkhögskoleomdöme inte kommer att tilldelas en enda plats på vissa utbildningar. Det är den bedömning man gör på . För vissa utbildningar kan man kanske inte bedömas. Varför är man då så angelägen? Jag vill upprepa att det finns olika faktorer som påverkas av det här. Ungdomar som av olika anledningar har fallit ur ramen får det ännu svårare att komma tillbaka.