prot · GW0923 · 2008-10-30 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Val av ledamöter i styrelsen för Stiftelsen Företogs val av sex ledamöter i styrelsen för Stiftelsen . Enligt ett från valberedningen inkommet protokoll hade valberedningen berett de på föredragningslistan upptagna valen till styrelsen för Stiftelsen . Valberedningen hade enhälligt beslutat om gemensam lista för val av ledamöter i styrelsen. Sedan en promemoria innehållande den gemensamma listan delats ut och godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på listan, valda till ledamöter i styrelsen för Stiftelsen för tiden . Per () () () , professor , professor , vice verkställande direktör 3 § Val av personliga suppleanter i styrelsen för Stiftelsen Företogs val av sju personliga suppleanter i styrelsen för Stiftelsen . Enligt ett från valberedningen inkommet protokoll hade valberedningen berett de på föredragningslistan upptagna valen till styrelsen för Stiftelsen . Valberedningen hade enhälligt beslutat om gemensam lista för val av personliga suppleanter i styrelsen. Sedan en promemoria innehållande den gemensamma listan delats ut och godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på listan, för tiden valdatill personlig suppleant för Per () personlig suppleant för (s) personlig suppleant för (s) personlig suppleant för , professor personlig suppleant för , professor Följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på listan, befanns för tiden valdatill personlig suppleant för , professor personlig suppleant för , professor Förste vice talmannen meddelade att () ansökt om ledighet den 3 november31 december. Kammaren biföll denna ansökan. Förste vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2008/09:56 Till Interpellation 2008/09:56 med verksamhet i illegal bosättning på av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är utlandsresor. Interpellation 2008/09:57 Till Interpellation 2008/09:57 Skolpeng och danskt riskkapital av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att jag kommer att befinna mig på en längre utlandsresa. Interpellation 2008/09:62 Till Interpellation 2008/09:62 Arbete för hållbar utveckling i förskola och skola av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att jag kommer att befinna mig på en längre utlandsresa. 6 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2008/09:FPM20 Livsmedelsfacilitet COM(2008)450, PE409.786 till utrikesutskottet 7 § Från sjukersättning till arbete Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande 2008/09:SfU4 Från sjukersättning till arbete (prop. 2007/08:124). 1 (): Vi ska nu diskutera och besluta om betänkandet Från sjukersättning till arbete. Mycket i förslaget som vi ska diskutera är vi överens om. Jag ska här redogöra för det som vi i oppositionen inte är överens om med den borgerliga regeringen och de borgerliga riksdagsledamöterna i socialförsäkringsutskottet. Därför, herr talman, ställer jag mig bakom samtliga reservationer men yrkar bifall till reservationerna 1, 2 och 4. Låt oss slå fast att det är viktigt att öka möjligheterna för personer med sjukersättning att få prova på att jobba och ha en trygghetsgaranti i botten. Trygga människor vågar! Den enskilde ska veta att om hon eller han inte lyckas med jobbet, om kraften och restarbetsförmågan sviker på grund av sjukdom, ska man inte kastas ut från försäkringen. Tvärtom får man med den så kallade steglösa avräkningen möjlighet att arbeta upp till ett fribelopp och behålla sin sjukersättning. Att fler människor får möjlighet att bidra med sin arbetsinsats och höja sin livskvalitet är positivt, både för människan och för samhället. Rätten och möjligheten till ett arbete är viktig för de flesta av oss. Att finnas till för andra, att betyda något för andra människor, ger livskvalitet. Det är viktigt att finnas i ett socialt sammanhang, att vara efterfrågad, att det finns någon som saknar en om man inte kommer till arbetet och så vidare. Kort sagt: Att finnas i ett socialt sammanhang det kan vara i familjen, för en annan medmänniska eller föreningslivet är viktiga kriterier för oss socialdemokrater. Vad är det då i detta förslag vi reserverar oss mot? Jo, vi i oppositionen vill ha en utvärdering och uppföljning av propositionen. Det finns många frågetecken och en viss oro inför förestående förändringar. Lagförslaget är krångligt och byråkratiskt. När sjuka sorteras in i olika grupper, med olika regler beroende på grupp, är det svårt att veta vad som gäller för just mig. Vad är jag skyldig att göra, och när? Vad händer om det blir fel? Vad ska jag anmäla? Vem ska jag anmäla till och när? För vanliga människor kommer det att vara svårt att veta vad som gäller i varje given situation. Med krångliga och byråkratiska regler ökar också risken för felaktig hantering och felaktiga beslut hos . Det finns många skäl att besluta om en uppföljning och utvärdering av propositionen. Hur blir administration av reglerna, den sjukpenninggrundande inkomsten och konsekvenserna med avseende på jämställdhet? Många av remissinstanserna påtalade i sina remissvar tidsaspekten, att införandet av lagförslaget kommer alldeles för snabbt. Synpunkterna var och är till exempel att regeringen hastar fram förändringar på socialförsäkringsområdet utan att bland annat kommunerna fått tid att ställa om och att även deras samarbetspartner, och , får till omställningen. Snabba omläggningar kan vara till men både för kommuninvånarna och för den kommunala organisationen men också för kommunen som arbetsgivare och inte minst för den enskilda människan. Att den borgerliga majoriteten inte vill gå med på en uppföljning och utvärdering blir ännu konstigare när man läser majoritetens text i betänkandet. I sin argumentation för förslaget skriver majoriteten nämligen: Det kan i och för sig synas stötande att en grupp personer med sjukersättning i princip garanteras rätt till sjukersättning fram till . Det kan dock anses som ett betydligt större problem att dagens regelverk kan ge upphov till inlåsningseffekter som hindrar människor att använda sin arbetsförmåga. Vi pekar på den risken i vår motion. Det finns en risk för att sjukförsäkringens och trygghetssystemens legitimitet minskar när personer som bedömts ha helt eller delvis nedsatt arbetsförmåga får rätt till både lön och försäkring. Utgångspunkten måste alltjämt vara att den som är frisk och har arbetsförmåga ska arbeta och den som är sjuk med nedsatt arbetsförmåga har rätt till sin försäkring om hälsan sviker. Alla vi som arbetar med försäkrings- och framtidsfrågor vet att för att försäkringarna ska ha legitimitet för individen, arbetsgivaren och samhället måste man känna till vad som gäller , och framför allt måste de uppfattas som rättvisa. För oss som politiker gäller det att vårda det politiska hantverket, göra det begripligt och förståeligt för att skapa tilltro. Mot bakgrund av det ni själva skriver, , undrar jag: Varför avstyrker ni vårt krav på en uppföljning och utvärdering? Förslaget skiktar sjuka efter ersättningsslag. Någon förnyad prövning av arbetsförmågan kommer inte att göras för den som prövar att arbeta och erhåller permanent förtidspension enligt de gamla reglerna. får ökade möjligheter att dra in eller sänka sjukersättningen för dem som inte fått permanent sjukersättning, kort sagt för alla dem som har beslut som ska eller kan komma att omprövas. För den gruppen räcker det numera med att de får en något förbättrad arbetsförmåga för att ska kunna pröva och dra in rätten att uppbära sjukersättning eller förtidspension. Majoriteten säger nej till uppföljning och utvärdering av ett snabbt genomfört förslag som sker tillsammans med andra genomgripande förändringar i sjukförsäkringen. Vi reserverar oss till förmån för den socialförsäkringsutredning som vi vill ha. En utredning bör komma till stånd. Vi anser att det som inte har fungerat i sjukskrivningsprocessen behöver ses över och åtgärdas. Det är mycket angeläget att den parlamentariska socialförsäkringsutredning som vi i har fattat beslut om tillsätts . politiska lösningar är ytterst viktiga i så stora frågor som socialförsäkringarna. Regeringen väljer att föregripa utredningen gång på gång genom att lägga fram omfattande lagförslag på sjukförsäkringsområdet. På det viset riskerar man att försitta chansen till en bred politisk uppgörelse som ger förutsättningar för den långsiktighet som så väl behövs i socialförsäkringen för att enskilda människor och arbetsgivare ska känna trygghet. Sjukförsäkringen måste upplevas som rättvis och bygga på en helhetssyn för att ha legitimitet hos medborgarna. Det är dessutom förödande för försäkringen att förslaget upplevs kastas och fram. Det är inte tillförlitligt att göra som regeringen gjort i andra sammanhang: ta två stora kliv framåt och ett kvarts tillbaka. Att man sedan kallar kvartssteget för nysatsning eller liknande förbättrar inte saken. Det är inte bara vi riksdagsledamöter i opposition som har denna uppfattning. I remissen från bland annat kan vi läsa följande: Vi ifrågasätter realismen i genomförandet av arbetsgruppens förslag. Dessutom är tidsramen orealistisk i hur en sådan här viktig fråga kan hanteras. Detsamma gäller de två tidigare remisserna kring sjukförsäkringen, Införande av rehabiliteringskedja samt Ettårsgräns för sjukpenning och införande av förlängd sjukpenning. Det är oerhört svårt att skapa en helhetsbild kring hur sjukförsäkringen kommer att se ut. Vi är djupt oroade över vilka konsekvenser dessa förändringar kommer att resultera i. Denna kritik har även SKL och dess ordförande moderaten uttalat. Det går för fort, man ser inte konsekvenserna och man vet inte vad som gäller. Detta förslag är inte färdigt. Det kommer ett nytt förslag. Vi kommer att ha en debatt om det sedan. Att se helheten är viktigt för oss politiker för att vi ska kunna förklara för medborgarna vad som gäller . Det är jätteviktigt, men det bortser ni från. Ni yrkar inte ens bifall till att vi ska tillsätta en socialförsäkringsutredning. Vi ställer oss bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar vi bifall till reservation 1, 2 och 4. (Applåder) I detta anförande instämde , , , , , och (alla s). 2 (): ska vi återigen debattera och besluta om en regelförändring i socialförsäkringssystemet. Jag har nästan tappat räkningen på alla förändringar som har skett under mina här i . Jag undrar, som en liten parentes, hur så kallade vanliga människor ska kunna hålla reda på alla förändringar och veta vad som gäller för deras specifika situation. För ovanlighetens skull ska jag dock inte såga hela betänkandet. Det finns vissa ljusglimtar i det liggande förslaget, precis som sade i sitt anförande. Jag tycker att det är glädjande att regeringen äntligen lyckas komma med ett förslag som inte bara innehåller ekonomiska piskor. Men trots att förslaget har sympatiska drag har jag förstås både synpunkter och invändningar. En av mina huvudinvändningar är att sjukförsäkringens och trygghetssystemens legitimitet riskerar att urholkas när bedömningen av enskilda individer, individernas arbetsförmåga och själva begreppet arbetsförmåga inte görs lika. Förslaget vi diskuterar berör knappt en halv miljon människor. Jag undrar vad alla övriga som är för sjuka för att arbeta fullt ut anser om att inte samma regler ska gälla även för dem. Jag ser en risk att försäkringen kommer att uppfattas som orättvis när vissa omfattas av reglerna medan andra undantas och ytterligare andra har fått mycket hårdare regler att följa. Nej, socialförsäkringssystemet måste vara tillgängligt och lätt att förstå och överblicka för att människor ska känna trygghet och kunna lita på att våra välfärdssystem gäller för alla. Många människor med ohälsa har i undersökningar berättat att de inte vågar pröva ett arbete av rädsla för att inte orka. Jag tycker att dagens rigida regelverk, där det enbart är möjligt att vara sjukskriven på 25, 50, borde ses över och att målet skulle vara att göra sjukskrivningen steglös, eller arbetsmöjligheten om man vänder på det. Likaväl som regeringen säger i den här propositionen att det finns fördelar med en steglös möjlighet att arbeta hoppas jag att regeringen och ni på högersidan förstår att det borde gälla för alla sjuka. Det är viktigt att ta till vara den arbetsförmåga som finns och inte behöva stirra sig blind på ett stelbent regelverk och procentsatser. Det skulle stärka individperspektivet och möjliggöra mer individuella rehabiliteringslösningar om man införde ett obegränsat antal steg, även för sjukpenningen. Som jag sade tidigare är gränsdragningarna i det liggande förslaget inte klockrena. Det kan vara svårt att förstå varför varken de som har tidsbegränsad ersättning eller de som har vilande sjukersättning omfattas av förslaget. Flera remissinstanser har, precis som vi hörde i föregående anförande, påpekat problemet med att inte en bredare grupp omfattas av förslaget. De regler som ska tillämpas och kallas för särskilda regler för personer som uppbär icke tidsbegränsad ersättning är i sig krångliga och kan säkert vara svårförståeliga för många. Till exempel gäller det beräkningen av den så kallade reduceringsinkomsten, fribeloppet, taket och vikten av att göra och lämna in en avstämningsansökan till . Jag undrar om kassan verkligen har beredskap för den administration som förslaget innebär och hur de olika reglerna för sjukersättning ska tillämpas. Jag förstår inte heller varför utskottets majoritet avslår oppositionens begäran att göra en utvärdering och uppföljning av de nya reglerna. Uppföljningen borde vara självklar när man inför nya lagar och regler. Har utfallet blivit som vi trott? Hur många har kunnat återgå till arbete? Vilka har utnyttjat den möjligheten? Är det män eller kvinnor? Hur ser jämställdhetsaspekten ut? Finns det geografiska skillnader? Kan man se någon skillnad i ålder hos dem som nyttjat det här? Det är bara några frågor som jag tycker att även borgerligheten borde vilja ha svar på. Men min största invändning mot förslaget gäller förändringen eller för att benämna saken vid dess rätta namn, försämringen av möjligheten att behålla sin sjukersättning vid förbättrad arbetsförmåga. tillämpas bestämmelserna så att sjukersättningen inte minskas eller dras in förrän den försäkrade har uppvisat väsentligt förbättrad arbetsförmåga . Men det nu liggande förslaget innebär en skärpning av anmälningsplikten om en person med sjukersättning får förbättrad arbetsförmåga. Redan innan man påbörjat ett arbete eller redan innan man tänker utöka sitt nuvarande arbete ska man anmäla det. Jag är av den bestämda uppfattningen att det kommer att göra att fler människor inte vågar vare sig försöka börja jobba eller utöka sin arbetstid med risk för att få sin sjukpenning endera sänkt eller helt indragen. Hur kommer det här att fungera för människor som har en sjukdom som går i vågor eller skov? Ena veckan har den sjuke full arbetsförmåga, veckan efter har den nästan ingen arbetsförmåga alls. är jag tillbaka där jag började, vid alla de oöverskådliga förändringarna i socialförsäkringssystemet. Här kommer borgerligheten med ett förslag som vi är ganska överens om kan ha sina positiva sidor för dem som omfattas. Men man slänger in en klar försämring eller striktare regler för andra grupper. Vem klarar av att hålla reda på vad som gäller? Vet man inte vad som gäller blir man otrygg och vågar inte lita på vårt välfärdssystem. Det banar i sig vägen för privata försäkringslösningar. Jag tycker precis som föregående talare: Är det inte att ni får i gång den omtalade parlamentariska socialförsäkringsutredningen, så att vi gemensamt kan hitta ett sätt att få tillbaka förtroendet för försäkringen? Jag står förstås bakom alla reservationer, men yrkar bifall till reservation 1, 2 och 4. 3 (): Att se alla människors förmåga och ta vara på den kreativitet som finns hos varje människa borde vara utgångspunkten för socialförsäkringspolitiken. Att ha ett jobb handlar inte bara om inkomst utan också om delaktighet och inflytande, vilket är hälsofrämjande. Att ha ekonomisk eller social stress är däremot en riskfaktor för hälsa. Målet för är att alla människor ska kunna ha god hälsa och ska kunna känna livskvalitet. Därför säger vi i ja till den lagändring som vi ska besluta om . Tanken är bra att det ska underlätta för människor som har icke tidsbegränsad sjukersättning, så kallad förtidspension, att våga pröva att jobba igen. Det är också bra att flexibilitet införs i stället för att det ska vara låst till 25, 50 eller 75 procents nivå på arbetsförmågan. de gröna har länge drivit frågan att man ska kunna få vara sjukskriven utifrån den faktiska arbetsförmåga man har. medges flexiblare regler för denna grupp, men vi ser gärna att det införs även när man är sjukskriven, det vill säga långt innan man hamnar i förtidspension. Man kanske inte ens behöver hamna där om man kan få vara sjukskriven på rätt nivå. Om du har 60 procents arbetsförmåga skulle du kunna vara sjukskriven . måste du välja 25 procents sjukskrivning och 75 procents jobb, som är mer än vad du orkar, eller kanske kan du bli sjukskriven på , fast du egentligen mycket väl skulle kunna jobba , vilket motsvarar. Som sagt är det bra att flexiblare system införs, även om vi ville gå ännu längre, så att det även gäller vid vanlig sjukskrivning. Så långt beröm över innehållet nu till svagheterna i lagförslaget. Vilka konsekvenser har förslaget ur jämställdhetssynpunkt? Vi vet att många fler kvinnor än män är sjukskrivna. Vi vet att många av dem som har fått förtidspension är kvinnor som har pressats ut från en arbetsmarknad som börjar bli ännu stramare sedan den senaste tidens alla varsel. Är det möjligt för dessa personer att hitta ett jobb? Är gränserna för hur man ska räkna inkomsterna i det nya systemet satta på rätt nivå? Kommer att kunna hantera den administration reglerna medför? Bidrar lagändringen till de tänkta effekterna, det vill säga att människor lättare ska kunna komma i jobb? Redan när utskottet behandlade regeringens förslag gjordes ett tillägg på grund av att man hade missat en grupp. Man hade upptäckt att lagtekniskt omfattades inte hela personkretsen, som det var tänkt. 3 500 personer bedömdes hamna utanför. har utskottet lagt till en förändring, och det är bra. För att få svar på dessa frågor och se till att inte fler missar görs bör uppföljning och utvärdering genomföras senast efter ikraftträdandet, något som Socialdemokraterna, har yrkat på i den gemensamma motionen. står det att jobb trots pension kan slå tillbaka. Där lyfts ytterligare argument fram varför det är angeläget att göra en utvärdering. själv pekar på krångliga regler som gör att enskilda kan bli återbetalningsskyldiga om man inte ser upp. Tanken är god, men om det blir negativa konsekvenser kanske man behöver justera i förslaget. Därför vore det bra att redan nu slå fast att göra en översyn . , alltså , fattade man beslut i denna kammare om en parlamentarisk socialförsäkringsutredning. Jag vet inte hur jag har diskuterat frågan med . När mandatperioden började sades det att direktiven kommer , men sedan sköts det tyvärr fram. står det i budgeten att den ska tillsättas, men vi har ännu inte sett några direktiv. För att sätta tryck i frågan och visa att verkligen vill se till att den kommer till stånd hade utskottet kunnat göra ett tillkännagivande och alltså föreslå att besluta att ge regeringen i uppdrag att tillsätta denna socialförsäkringsutredning, som vi alla egentligen är överens om behövs men som ännu inte har startat. Om vi ska få ett trygghetssystem i som människor känner tillit till behövs breda politiska överenskommelser i stället för de lapptäcken vi nu har sett . Som sagt är det bra att det nu ges möjlighet för så kallade förtidspensionärer att pröva jobb som de inte mister sin sjukersättning. Men det är också viktigt att stimulera arbetsgivare att jobba med rehabilitering och anpassa arbetsplatser så att individers arbetsförmåga kan tas till vara. Det hänger inte bara på den enskilda individen om man har möjlighet att gå tillbaka till jobbet eller inte. Man kanske inte har ett jobb att gå till. Arbetsgivaren måste få större möjlighet och kunskaper för att se vad man kan göra på arbetsplatsen för att anpassa den till de enskilda individerna. I vår gemensamma motion har vi tagit upp att vi vill se ett reellt ansvar för arbetsgivarna att aktivt medverka till framtagandet av rehabiliteringsutredning för den som är sjukskriven från arbetsplatsen. De beslut angående sjukförsäkringssystemet som de moderatledda regeringspartierna har fattat har varit inriktade på åtgärder mot den enskilda människan, inte mot arbetsgivare eller . Även om det i arbetsmiljölagen står uttalat att arbetsgivaren har ansvar för rehabilitering har signaler sänts om att man har tonat ned det ansvaret från den moderatledda regeringen. Därför tycker de gröna att det hade varit bra om man i lag hade förtydligat arbetsgivarens ansvar att aktivt medverka till att ta fram rehabiliteringsutredning. Det innebär inte en återgång till att arbetsgivaren ska göra utredningen utan just, som det står i den gemensamma motionen, att arbetsgivaren ges ett reellt ansvar att medverka i framtagandet. Men i yttrandet svarar de moderatledda regeringspartierna med att hänvisa till det beslut som innebar att kravet på att arbetsgivare ska genomföra rehabiliteringsutredningar avskaffades . Men det är inte det som föreslås i motionen. Varför är ni inte beredda att ge arbetsgivarna ett tydligt uppdrag att medverka i framtagandet av rehabiliteringsutredningar? Ett annat problem som LiseLotte tydliggjorde var reglerna för bedömningen av arbetsförmågan. Det är en skillnad i att skriva väsentligt förbättrad arbetsförmåga och att skriva förbättrad arbetsförmåga. Det är en signal till människor att det finns en större risk att förlora sin rätt till ersättning. Självklart är meningen att människor ska kunna rehabiliteras, återfå arbetsförmågan och komma tillbaka till jobb. Men om man inte får det är det väl rimligt att man får ett stöd från samhället. Vi står bakom propositionen, men det är dåligt att inte utskottsmajoriteten tar till sig förbättringsförslag som utvärdering och förslag om förtydligande av arbetsgivarens medverkan i rehabiliteringsutredning och tillkännagivande av socialförsäkringsutredningarna. På de punkterna har reserverat sig även om vi tillstyrker motionens huvudförslag. Man kan se det som att detta förslag är en ljusglimt i en annars mörk politik för sjuka och arbetslösa som den moderatledda regeringen står för. Självfallet står jag bakom alla sex reservationerna, men för tids skull yrkar jag bifall endast till reservationerna 1, 2 och 4. 4 (): Det är intressant att lyssna på oppositionen. Ni säger att ni står bakom förslaget i propositionen, men försöker ändå framstå som så kritiska som möjligt här i talarstolen. Under Socialdemokraternas tid vid makten befann sig över en miljon människor i utanförskap. Två tredjedelar av dem gjorde det på grund av ohälsa. Socialdemokraterna lovade att minska sjukskrivningstalen, men gjorde det genom att förtidspensionera bort många från arbetsmarknaden. Man införde i praktiken en automatisk förtidspensionering av dem som hade varit sjukskrivna . Så fick man ned sjukskrivningstalen. Det var en cynisk politik. I stället för att ge tidiga aktiva rehabiliteringsinsatser för att hjälpa människor tillbaka till arbetsgemenskapen förtidspensionerades de bort från sjukskrivningsstatistiken. De utsorterades, för att använda Socialdemokraternas retorik. Denna utsortering har varit förödande för många människor.