prot · GV0972 · 2008-03-04 00:00:00 — Annars kommer vi inte att lyckas i vårt arbete mot det stora klimathotet. 24 (): Låt mig gå vidare lite med klimattullsfrågan. Om vi tar ett konkret exempel vill fransmännen och andra som hukar bakom fransmännen säkert att om man inför koldioxidskatt och avgifter på europeiska stålverk ska stål som importeras från , eller andra länder beläggas med motsvarande tull. Vad säger i de sammanhangen gentemot den typen av propåer om att ha något slags tullar som är proportionella mot koldioxidutsläppen, som man undviker genom att lägga företaget i eller ? Det vore förödande eftersom det skulle skapa stora konflikter med de länder som vi måste ha en global klimatöverenskommelse med i . Vi skulle möjligen få en handelspolitisk konflikt som är nog så besvärlig att hantera inom WTO, men vi skulle på det globala planet få en ännu större konflikt i den större frågan om att få en internationell överenskommelse om minskade utsläpp. 25 Statsrådet (): Som jag uttryckte tidigare, och vill påpeka igen, handlar det från svensk sida absolut inte om att höja några tullar eller göra några försök att införa nya tullar. Det handlar om att sänka eller ta bort tullar just för att stimulera till att använda klimatvänliga produkter, just för att stimulera till så små utsläpp som möjligt. Det är precis i den riktningen vi måste arbeta och inte tvärtom. Ett viktigt arbete har påbörjats av handelsministrarna för att titta på var vi har gemensamma produkter där tullar kan tas bort eller i ett första steg sänkas. Dessutom bedriver miljöministrar och finansministrar ytterligare arbete för att se detta mer i sin helhet. Den del jag har arbetat med handlar bara inte så bara! om hur vi länkar samman klimatet och miljön. Det är hela regeringar som måste engagera sig i den stora frågan. Mitt bidrag avser handel. 26 (): Många företag i utvecklingsländer står inför stora utmaningar. De behöver i högre grad respektera åtta kärnkonventioner. Att som företagare i dessa länder ta ett socialt ansvar är ett ställningstagande som påtagligt för utvecklingen framåt och höjer folks levnadsstandard. När också fler och fler konsumenter i väst tycker att det är viktigt att få veta hur och under vilka villkor som produkter tillverkas blir det också en överlevnadsfråga för många företag. Det låga priset för en vara räcker inte längre för att man ska få sälja till alla konsumenter. Detta gäller hur både inhemska företag och företag från väst beter sig i sina anläggningar i syd men också hur de underleverantörer som man köper tjänster av beter sig. Fler och fler inser att det låga priset vi betalar för en importerad vara betalas dyrt av arbetare i syd i form av svält och ohälsa. Varför satsas det inte mer resurser, handelsministern, på UD:s avdelning Globalt Ansvar Global Compact som ska uppmuntra svenska företag att sköta sin affärsetik? Alltför många svenska företag har ännu inte prioriterat etiskt och socialt ansvarstagande i syd. Det är bara 36 medlemmar, svenska företag, i Globalt Ansvar. Vi vet att UD har brist på pengar. Det är väl anledningen till att man inte har satsat på Globalt Ansvar. Men Sida har inga penningproblem. De har miljarder. Låt dem ta över den viktiga uppgiften och med hjälp av biståndsmedel utöka aktiviteterna för att få företagen att ta mer etiskt ansvar. Det skulle ge bättre resultat än många biståndsprojekt. Regeringen måste lära sig att förstå potentialen i detta, sade från Global Compact när han var här. Även chefen var här och pratade med handelsministern. Vore det inte en bra idé att föra över Globalt Ansvar till Sida? 27 Statsrådet (): Det var flera råd. Jag ska fundera vidare över dem. Jag träffade och diskuterade precis dessa saker. Jag sade tidigare att det handelsrelaterade biståndet faktiskt har ökat . Det tycker jag är en tydlig inriktning på att vi väljer den vägen för att skapa egen tillväxt i dessa länder, skapa bättre arbetsförhållanden för företagen, se tydligare respekt för mänskliga rättigheter och för att få en demokratisk utveckling. Det får man med friska företag. är aktivt i Global Compact. Jag var själv över i och talade om hur vi kan vara mer involverade i Global Compacts arbete och tydligare påverka. Vi vet att är oerhört duktigt i fråga om socialt ansvarstagande och mänskliga rättigheter i svenska företag ute i världen, inte minst i länder som betecknas som konfliktländer. Där är det oerhört viktigt att se till att det finns en god etisk policy för företagen. Vi har prioriterat detta arbete ytterligare . Jag kommer dessutom själv att resa till för att tala om hur företagen införlivar socialt ansvarstagande och mänskliga rättigheter för arbetstagarna. 28 (): Fattigdomen i och kommer säkert att mer än halveras . Det beror mest på att företagen har börjat ta mer etiskt och socialt ansvar. Global Compact har internationellt medverkat till den goda utvecklingen. Men även CSR-nätverken växer i dessa länder. , och Fairtraderörelsen är också sådana som hjälper till att föra detta framåt. Jag besökte och såg hur landets fattigaste minoriteter i gränstrakterna mot nu tack vare Fairtraderörelsen fått möjlighet att börja exportera sitt hantverk till väst. 10 000 vietnamesiska småproducenter exporterar nu av sin produktion till väst. Deras inkomster har mångdubblats tack vare detta. Jag blev glad när jag såg broschyren Goda affärer Minska fattigdomen från UD. Den visar att det är en ny tid på UD när man räknar med näringslivet. Äntligen har vi en regering, handelsministern, som vågar erkänna att företag kan medverka till utvecklingen i syd. 29 Statsrådet (): Det här handlar om att företagen själva ska ta ansvaret. är inte frågan om svenska företag gör det utan snarare hur de gör det. Där har regeringen ett samarbete med företagen. Regeringen kan vara mer som ett referensforum, anordna möjligheter till diskussioner, vara med och promota bra svenska företag när vi är utomlands. Jag tror egentligen inte på att ha bindande regler. Vi efterföljer inte ens riktigt de regler vi har alla gånger. Många företag gör det inte . Det gäller snarare att framhäva de positiva företag som finns . Där ligger i framkant. Vi är faktiskt ett av världens bästa länder på det, säger man inte minst på Global Compact. Det är också därför vi ska vara med och ytterligare styra frågan om hur Global Compact ska arbeta på ett bra sätt . 30 (): Min fråga gäller de ryska exporttullarna på massaved, som statsrådet nämnde i sitt anförande. I slutet av debatten skulle jag vilja fästa den ärade kammarens ledamöters uppmärksamhet på att få saker har tjänat välstånd så mycket och bra som vår frihandel. Det har inte alltid varit så. var det en stor strid i regeringen där frågan var om regeringen skulle falla eller inte. Det blev så att den föll på just detta. Vi har också mycket stolta traditioner med , som tidigt blev professor i ekonomi i och sedan Nobelpristagare tillsammans med i just internationell handel. Det är viktigt att vi kan utveckla vår frihandel på det sätt vi har gjort , nämligen i stor gemenskap. Jag hyser stora förhoppningar om att denna regering kommer att bygga fortsatta välstånd på just detta. Den mycket speciella frågan om de ryska exporttullarna handlar också om hur den svenska, och inte minst den finländska, skogsindustrin ska klara sin konkurrenskraft. Det handlar mycket konkret om svenska jobb utefter , i och på många andra ställen. Vi importerar så mycket massaved och andra träprodukter från . Vad gör regeringen för den här frågans lösning? Det finns ingen fråga som är så aktuell och berör så många svenska jobb just nu som frågan om de ryska exporttullarna på massaved och andra träprodukter. 31 Statsrådet (): Detta är en fråga som regeringen har arbetat hårt med tillsammans med den finska regeringen. Jag har engagerat mig i frågan tillsammans med min finska motsvarighet, . Det är en oerhört komplicerad fråga. Den är också ytterst allvarlig, som säger, för både den svenska och den finska skogsindustrin. Vi har också haft ett mycket gott samarbete med våra respektive skogsindustrier för att kunna agera gemensamt i förhandlingarna som för med . Det pågår förhandlingar, och vi vet inte var de landar. Sist var åtminstone mer flexibelt vad gällde att kunna tänka sig att sänka tullarna. I stället kom man med ett annat tekniskt problem. Man ville stänga tullstationer i de södra delarna och bara ha tullstationer i de norra delarna av , vilket i praktiken gör det mycket svårt att kunna importera massaved. Det är som har vårt mandat. Vi har tät och god kontakt med dem. Vi har lagt in de aspekter som vi anser är viktiga och tycker att vi har ett gott samarbete. 32 (): Jag tackar statsrådet för detta. Jag vet inte säkert om de svenska företagen blir lugnade av detta besked. Som statsrådet säger är det en konflikt som har pågått länge och av mycket speciella orsaker. vill bygga upp sin egen industri och därmed konkurrera ut svensk och finländsk skogsindustri. Det finns all anledning för regeringen att mer offentligt ge uttryck för den oro som vi känner inte för att vill bygga upp sin industri utan för att de vill exportera arbetslöshet, vilket det ytterst handlar om. De vill att det ska bli färre anställda i våra svenska skogsindustrier. Det tycker jag att vi ska reagera med stor kraft mot, för vi har en mycket konkurrenskraftig skogsindustri. Det vore inte bra för vårt välstånd om den drabbades av de ryska exporttullarna. 33 Statsrådet (): Jag får börja med att tacka för att han uppmärksammar frågan här . Det är precis det som behövs, nämligen att ge mer offentlighet åt frågan, som säger. Vi har tidigare haft en del offentlighet avseende frågan. Det finns inga exklusiva nyheter att förtälja. Det är möjligtvis därför som det inte syns så mycket i medierna . Jag ska avsluta med att säga att jag har fullt förtroende för kommissionen och deras sätt att förhandla. Jag tror att vi snart kan se en positiv lösning på detta så att de svenska och finska skogsindustrierna kan fortsätta som förut. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2007/08:403 Till Interpellation 2007/08:403 Uranbrytning i av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag Interpellation 2007/08:423 Till Interpellation 2007/08:423 Situationen för funktionshindrade på arbetsmarknaden av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2007/08:424 Till Interpellation 2007/08:424 Betydelsen av en god arbetsmiljö av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa. () Enligt uppdrag och rättschef 2007/08:427 Till Interpellation 2007/08:427 Näringslivets förutsättningar i norra av () Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. () Enligt uppdrag 5 § Svar på interpellation 2007/08:340 om förbud mot kompletterande sjukförsäkringar 34 Statsrådet (): har frågat mig om jag avser att driva igenom förslaget som omöjliggör såväl avtalsförsäkringar som alla privata försäkringar mot inkomstbortfall vid sjukdom. beslutade att införa en begränsningsregel inom sjukpenningförsäkringen. Regeln innebär att om en person av sin arbetsgivare får lön under sjukdom eller får ersättning från en kollektivavtalad sjukförsäkring som sjukpenningen avser ska denna minskas med det belopp som överstiger av vad personen skulle ha fått i lön om han eller hon varit i arbete. fråga handlar om regeringens aviserade förslag om att den samlade ersättningsnivån för sjukpenning samt eventuella kompletterande avtalsförsäkringar och privata försäkringsersättningar ska utgöra av beräkningsunderlaget och att en minskningsregel som reglerar detta införs. Frågan om bland annat minskningsregelns utformning har remissbehandlats och regeringen har tagit hänsyn till de synpunkter som lämnats. 35 (): Jag tackar socialförsäkringsministern för svaret. Det är ett svar som man kan tacka för, inte bara formellt som vi gör i kammaren av artighetsskäl utan för att innehållet i svaret indikerar att ett förbud mot kompletterande sjukförsäkringar inte kommer att föreslås av regeringen. Det är i alla fall så jag tolkar svaret, och jag hoppas att det kommer att bli så även fortsättningsvis. Vi får se när propositionen kommer. Det är också ett bevis på att debatt, offentlighet och kritik är något som ibland kan ge gehör. Det har socialförsäkringsministern visat här. Vad jag möjligen saknar i svaret är ett resonemang om hur man har kommit fram till denna ståndpunkt. Vi har uppfattat det som att regeringen har varit tämligen dövörad under debattens gång. Man har fram till det bittra slutet ihärdigt hävdat att det varit fullständigt nödvändigt att driva igenom förbudet mot kompletterande sjukförsäkringar. Det skulle vara spännande att få höra socialförsäkringsministern beskriva hur man har kommit fram till slutsatsen att det som var en absolut nödvändighet och en bärande punkt för hela regeringens politik plötsligt kan viftas undan utan att det får några som helst konsekvenser. När det gäller denna debatt i övrigt kan man konstatera att aldrig har så få fått så mycket kritik av så många för att göra en parafras på ett känt citat. De som har kritiserat detta är inte bara socialförsäkringsministerns och regeringens politiska motståndare, bland annat vi socialdemokrater som har en helt annan människosyn än regeringen och socialförsäkringsministern, utan kritiken har varit massiv från fackföreningar och näringsliv och även, vad jag har förstått, från de borgerliga riksdagsgrupperna. Av den beskrivning som har cirkulerat, både i interna diskussioner och i massmedierna, har vi förstått att socialförsäkringsministern närmast löpt någon sorts gatlopp genom de borgerliga riksdagsgrupperna i ett försök att försvara det tokiga förslag som man nu vid vägs ände drar tillbaka för att motståndet är så massivt och hårt. Jag hoppas att denna debatt kommer att ge besked om på vilka sakliga grunder socialförsäkringsministern har tagit till sig kritiken. Är det så att socialförsäkringsministern inser att förslaget med stor sannolikhet skulle fällas för brott mot konvention om avtalsfrihet? Har det gjort att socialförsäkringsministern ändrar sitt förslag? Är det så att regeringen har sett den politiska betydelse det skulle få om bryter mot grundläggande konventioner? Är det detta som har medverkat till den här reträtten i elfte timmen från regeringens sida i fråga om ett viktigt förslag? Är det så att förslaget, om det hade drivits igenom, hade drabbat inte bara den enskilde utan den svenska avtalsmodellen och att regeringen nu har insett att det skulle vara ett stort och avgörande problem? Är det en av punkterna som gör att regeringen nu drar tillbaka det här förslaget i sista sekunden under stort buller och bång? Är det så att man har kommit till insikt på de här punkterna tror jag att det skulle vara väldigt viktigt för den politiska debatten om socialförsäkringsministern i så fall förklarade det här i en offentlig debatt i kammaren. 36 Statsrådet (): säger: Vi socialdemokrater har en helt annan människosyn och nickar. Låt mig då läsa högt ur vad som hände i den socialdemokratiska propositionen 1990/91:59 Om vissa ändringar i sjukförsäkringen, undertecknad av och : I syfte att hejda kostnadsutvecklingen inom främst sjukförsäkringen föreslås att kompensationsgraden för sjukpenning och tillfällig föräldrapenning sänks. För att besparingsåtgärderna skall drabba alla så lika som möjligt föreslås att sjukpenningen skall minskas, om den försäkrade som sjukpenningen avser får lön eller andra skattepliktiga förmåner som, sammantagna med sjukpenningförmånen, medför att kompensationsgraden vid sjukdom överstiger 75 resp. av inkomstbortfallet. Fortsätter jag att läsa i samma proposition, undertecknad av socialdemokraterna , så kan jag säga vad man föreslår när det gäller begränsningsregeln. säger: Mitt förslag: Om den försäkrade av arbetsgivare erhåller sjuklön eller annan skattepliktig förmån som sjukpenning utges och anställningsförmånen ger ett tillägg till sjukpenningen med av den sjukpenninggrundande inkomsten av anställning görs avdrag på sjukpenningen i motsvarande mån. Och här har mage att stå och säga att socialdemokraterna har en annan människosyn när det är ni som över huvud taget införde begränsningsregeln 1991. Och vad hände då? Den skickades inte ens på remiss. Den skickades inte till Lagrådet, men den anmäldes av de fackliga organisationerna till . Vad sade då ? De sade att den inte strider mot avtalen. Anser nu att och hade fel i sin proposition när man införde detta 1991? Beslutet kom på grund av det rådande ekonomiska läget i detta land, långt innan den borgerliga regeringen kom . Anser att det var ett felaktigt beslut av den dåvarande socialdemokratiska regeringen? Har socialdemokraterna en annan människosyn nu än man hade då? 37 (): Socialförsäkringsministern har ägnat ett antal minuter åt att läsa högt ur vad den socialdemokratiska regeringen gjorde . Jag kan i och för sig förstå att det är intressant läsning, och det kan säkert vara nyttig läsning för socialförsäkringsministern. Ja, vi har en helt annan människosyn i socialdemokratin, och jag har mage att påstå det. Jag har också mage att påstå att jag inte fick ett enda svar på de frågor som jag ställde till socialförsäkringsministern. Interpellationen är ju ett redskap för att få en debatt med regeringen och att ge offentlighet åt vilka beslut som ministern i sin tjänsteutövning avser att fatta och vilka initiativ som ministern avser att ta. Och inte ett enda svar får jag. Då blir jag väldigt konfunderad. Om det nu är så att man anser att förslaget är bra, att det inte finns någon risk att det bryter mot , att det inte finns någon risk att den skulle dömas för brott mot grundläggande konventioner, om inte det här riskerar att bryta sönder hela den svenska avtalsmodellen varför vill man då över huvud taget dra tillbaka förslaget? Det var de frågorna jag ställde till socialförsäkringsministern och som jag var väldigt nyfiken på. Det är inte bara jag, för den delen. Detta är en debatt som har engagerat en väldigt stor del av det svenska samhället; de politiskt aktiva, press och enskilda människor. Det gäller särskilt dem som har varit sjuka, som har allvarliga sjukdomar och som har varit rädda och bekymrade när de har förstått hur det var med de försäkringspremier som har betalat in, antingen privat eller genom avstådd lön via avtalsförsäkringar, och som regeringen fram till var beredd att faktiskt stjäla av de här människorna. Även här har man ju i remissomgången ifrågasatt detta och undrat om det på något sätt skulle kunna anses som ett brott mot egendomsrätten, alltså att man konfiskerar privat egendom. Det är vad den borgerliga regeringen har haft för avsikt att göra. Och jag får inte ett enda svar av socialförsäkringsministern på dessa stora, viktiga frågor. De har orsakat turbulens inte bara i samhället, inte bara bland de sjuka, utan även rakt in i de borgerliga riksdagsgrupperna eftersom förslaget var så tokigt tänkt. Jag får väl se om det blir så att socialförsäkringsministern kommer att ägna åt att försöka svara på frågorna. Annars kvarstår det naturligtvis en osäkerhet, och vi kommer säkerligen att få återkomma i debatter där vi så att säga testar regeringens verkliga motiv. Är det möjligen bara en tillfällig reträtt man har gjort nu för att motståndet har varit så hårt? Avser man att återkomma med de här konfiskatoriska förslagen och stjäla folks inbetalda försäkringspremier? Är det så att man bara väntar tills stormen bedarrar lite? Är det strategin från regeringens och socialförsäkringsministerns sida kan vi naturligtvis få sådana här debatter återkommande i kammaren, och inte bara i kammaren utan naturligtvis ute i samhället också, där de enskilda, hårt drabbade, människorna finns. För det är vad det handlar om. Det här handlar om de människor som drabbats allra hårdast av allvarliga sjukdomar, som har varit sjuka länge, som inte kommer tillbaka till arbetslivet efter så och som då förväntar sig att de ska kunna få ta del av de som de har betala in och som regeringen vill konfiskera. Är det så att man vill återkomma med det här förslaget efter att stormen har bedarrat eftersom socialförsäkringsministern inte på en enda punkt kan förklara vad det är man har gjort, varför man har gjort det, varför man helt har ändrat ståndpunkt om det inte finns några som helst problem med det ursprungliga förslaget? 38 HANS (): Låt mig först få beröra ett litet problem. Beklagligtvis är vi ju inte så väldigt många i kammaren. Det gjorde att åtminstone de två moderata ledamöter som lyssnade till det svar som statsrådet avgav nog egentligen hade velat applådera det så att det hade kunnat synas i våra protokoll att ministern efterföljdes av en applåd. var vi inte fler än två, så jag är inte säker på att det hade noterats i protokollet att det hade blivit en applåd. Därför kan jag muntligen på det här sättet framföra det så att det noteras. Jag tycker att , som vårt statsråd, gav ett väldigt bra svar. Jag skulle också vilja ta upp en del frågeställningar kring frågor, och framför allt några av de påståenden som framfördes från talarstol, både det som grundade sig på människosyn och, inte minst, att två gånger hävdade att statsrådet hade löpt någon form av gatlopp i riksdagsgrupperna. När det gäller det senare är jag kanske ett bättre vittne än vad är, för jag har lite bättre insyn i de borgerliga riksdagsgrupperna än vad han har. Då kan jag säga att jag tycker att det har varit en väldigt bra debatt. Jag tycker också att vår minister, , på ett utomordentligt bra sätt företräder regeringen i de här frågorna. Så påståendet om ett gatlopp vill jag nog påstå är klart överdrivet, men det kan tjäna sin dramaturgiska funktion från den socialdemokratiska oppositionens sida. Däremot finns det all anledning att återgå till det här med människosynen, som också berörde i sitt andra inlägg. Hur kommer det sig att man vill göra den här distansen och hävda att det finns ett svalg mellan Socialdemokraterna och alliansregeringen när Socialdemokraterna själva i regeringsställning en gång har lagt fram ett liknande förslag? undrar också om det här bara är något slags tillfällig reträtt och att man återkommer med förslaget längre fram. Den frågan måste ju returneras till Socialdemokraterna. Ni har ju en gång i regeringsställning 19901991 funderat på ett förslag i den här riktningen. Har ni för avsikt att återkomma? Var allt då bara en listig reträtt för att återkomma längre fram med ett liknande förslag? Jag hoppas och tror att är så klok att han från talarstol avvisar den tanken. Jag har varit politisk journalist . Jag har varit politiskt aktiv som förtroendevald . Jag har studerat inte minst socialdemokratisk regeringspolitik och socialdemokratisk politik i olika sammanhang. Jag tycker inte att den alltid har utmärkts av flexibilitet, lyhördhet och pragmatism. Jag är oerhört glad att vara en del av en majoritet i riksdag på vilken det finns en majoritetsregering som faktiskt visar prov på just den typen av förmåga att styra vårt land: flexibilitet, lyhördhet och pragmatism. Om läser avslutningen i svar ser han att frågan om bland annat minskningsregelns utformning har remissbehandlats och att regeringen nu har tagit hänsyn till de synpunkter som har lämnats. Det tycker jag är det ultimata tecknet på att vi har en lyhörd, flexibel och pragmatisk regering personifierad i statsrådet . I detta anförande instämde Finn (). 39 FINN (): Jag kände behov av att instämma eftersom vi inte applåderade. Jag tyckte att det var ett väldigt bra svar som gavs av socialförsäkringsministern. Jag reflekterade också över vad sade och tryckte på när det gäller människosyn. Jag tror att man ska vara väldigt försiktig med att döma ut andra människors bedömningar av andra människor, det vill säga vilken människosyn man har.