prop · GW0335 · 2008-09-30 00:00:00 — Regeringens proposition 2008/09:35 Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt Prop. 2008/09:35 Regeringen överlämnar denna proposition till . () Propositionens huvudsakliga innehåll Regeringen redovisar i denna proposition förslag till inriktning av åtgärder i transportinfrastrukturen för perioden 20102021. I propositionen finns förslag till ekonomiska ramar, ansvarsfördelning och vägledning för prioritering av åtgärder i den åtgärdsplanering som följer efter beslut. Regeringen föreslår i propositionen att den statliga planeringsramen för åtgärder i transportinfrastrukturen ska uppgå till totalt . Av planeringsramen ska avsättas för drift och underhåll av statliga vägar inklusive statlig medfinansiering till enskilda vägar. avsätts för drift och underhåll av statliga järnvägar. Resterande delar av planeringsramen, , ska användas för att utveckla transportsystemet för att klara framtidens resor och transporter. Utvecklingsmedlen ska användas för såväl investeringar som för statlig medfinansiering, räntor och amorteringar samt sektorsuppgifter. De åtgärder som prioriteras i den fortsatta åtgärdsplaneringen ska vara samhällsekonomiskt effektiva, bidra till ett klimateffektivt och konkurrenskraftigt transportsystem för tillväxt och utveckling samt till uppfyllelse av transportpolitiska mål. Volymen åtgärder i långsiktsplanerna kan utökas genom att den statliga satsningen kombineras med finansiering från andra intressenter. Förslaget till inriktning utgår från en trafikslagsövergripande ansats. Ett väl fungerande transportsystem nyttjar på ett effektivt, säkert och miljömässigt hållbart sätt alla trafikslag, både var för sig och i kombination. Det finns behov av effektivisering inom transportsektorn. Regeringen vill på det sättet få mer resor och transporter för pengarna. 2008/09:35 2 Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut .................................................................6 2 Ärendet och dess beredning..............................................................7 3 Ett klimateffektivt och konkurrenskraftigt transportsystem för tillväxt och utveckling ....................................................................10 3.1 Regeringens utgångspunkter ............................................10 3.2 Transportsystemet ska lösa transportbehov och bidra till samhällsutvecklingen..................................................12 3.3 Det svenska transportsystemet i ett internationellt perspektiv.........................................................................14 3.4 Transportsystemet och klimatutmaningen .......................17 3.5 Effektiva insatser i transportsystemet ..............................18 3.6 Centrala förbättringsområden ...........................................................18 4 Transportsystemet ..................................................................22 4.1 Resor och godsflöden.......................................................22 4.1.1 Persontransporter.............................................22 4.1.2 Godstransporter...............................................27 4.2 Utveckling av transportsystemet inom EU.......................33 4.2.1 EU:s transportpolitik .......................................33 4.2.2 EU:s godstransportagenda...............................34 4.2.3 Transeuropeiska transportnätverk ...................35 4.2.4 Gränsöverskridande trafik...............................37 4.3 Transportpolitiska mål och principer ...............................39 4.3.1 Transportpolitikens mål ..................................39 4.3.2 Utveckling av transportsystemet i förhållande till transportpolitiska mål .............40 4.3.3 Transportpolitiska principer ............................43 4.3.4 Nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013................................43 4.4 Prognos för trafikutvecklingen.........................................44 5 Vad ska ligga till grund för valet av åtgärder i transportinfrastrukturen?.................................................................46 5.1 Vägledande prioriteringar ................................................46 5.2 Användarnas behov..........................................................47 5.3 Prioriteringar och behov i olika delar av landet ...............49 5.4 Näringslivets behov..........................................................51 5.5 Livskraftiga landsbygder..................................................56 5.6 Stora behov i storstadsområdena......................................59 5.7 Andra behov utifrån samhällsutvecklingen......................63 5.8 Samhällsekonomiska bedömningar ett viktigt underlag vid val av effektiva åtgärder..............................69 6 Ökad satsning på infrastruktur........................................................72 6.1 Förslag till planeringsram för åren 20102021 ................72 6.2 Utveckling av transportsystemet för framtidens resor och transporter................................................................. 78 Prop. 2008/09:35 3 6.3 Drift och underhåll för väl fungerande infrastruktur ....... 87 6.4 Alternativa lösningar ska övervägas................................ 88 6.5 Effektivt genomförande................................................... 90 6.5.1 Staten som en pålitlig part .............................. 90 6.5.2 Förbättrad ekonomisk styrning av investeringsprojekten...................................... 92 6.5.3 Effektivare anläggningsmarknad .................... 94 6.5.4 Effektivisering i förvaltningen........................ 95 6.6 Infrastrukturinvesteringar ska till övervägande del finansieras med anslag..................................................... 95 6.6.1 Anslagsfinansiering som huvudregel.............. 95 6.6.2 Lånefinansiering ............................................. 96 6.7 Medfinansiering............................................................... 97 6.7.1 Gemensamt ansvarstagande............................ 97 6.7.2 Medfinansiering bidrar till en större total åtgärdsvolym .................................................. 98 6.7.3 Trängselskatten i .......................... 99 6.7.4 Trängselskatter i andra kommuner ............... 100 6.7.5 Vägavgifter................................................... 101 6.7.6 Bidrag från EU ............................................. 102 6.7.7 Ansvarsfördelning mellan regionalt och nationellt för finansiering av infrastruktursatsningar.................................. 103 7 Ett öppet trafikslagsövergripande arbete för att verkställa inriktningen .................................................................................. 105 7.1 En öppen och inbjudande planeringsprocess................. 105 7.2 Den långsiktiga infrastrukturplaneringens roll i transportsystemet........................................................... 106 7.2.1 Ett tydligt trafikslagsövergripande perspektiv i planeringen................................ 106 7.2.2 Finansiering och avgiftssystem som rör olika trafikslag .............................................. 107 7.2.3 Statlig medfinansiering för vissa ändamål hanteras i långsiktsplanerna.......................... 108 7.2.4 Planupprättande myndigheter och organisationer ............................................... 109 7.3 Planeringsprocessens uppläggning ................................ 109 7.4 Trafikslagsövergripande planer ..................................... 111 7.4.1 En nationell plan för transportinfrastruktur.................................... 113 7.4.2 Regionala trafikslagsövergripande infrastrukturplaner ........................................ 114 7.4.3 Fördelning av planeringsmedel mellan nationell och regional nivå ........................... 116 7.5 Samarbete för väl avvägda åtgärdsplaner ...................... 117 7.6 Kopplingar till annan planering..................................... 119 8 Steg på vägen mot ett klimateffektivt trafiksystem...................... 122 8.1 Insatser för att minska utsläppen av koldioxid .............. 122 8.1.1 Klimatutmaningen ställer krav på omställning....................................................123 Prop. 2008/09:35 4 8.1.2 Generella styrmedel som sätter ett pris på utsläppen av koldioxid ..................................124 8.1.3 En klimateffektiv fordonspark ......................125 8.1.4 Underlätta för resenärer och transportköpare att välja klimateffektiva och säkra alternativ .......................................128 8.1.5 Energieffektivare byggande och drift av infrastrukturen...............................................129 8.2 Insatser för att minska utsläpp av luftföroreningar, buller och påverkan på natur- och kulturmiljö ...............129 8.3 Hållbara städer och regioner i samspel ..........................134 8.4 Satsningar för godstrafik i järnvägsnätet........................138 8.5 Utveckling av kollektivtrafik .........................................139 8.5.1 Översyn av lagstiftningen inom kollektivtrafikområdet...................................142 8.5.2 Utveckling av marknaden för persontransporter på järnväg .........................143 8.6 Åtgärder för ökad cykeltrafik.........................................147 8.7 Transporten en länk i logistikkedjan ...........................152 9 Drift och underhåll........................................................................153 9.1 Drift och underhåll för att säkra transportsystemets funktion..........................................................................153 9.2 Statlig medfinansiering till enskilda vägar.....................156 9.3 Upprustning av lågtrafikerade banor..............................158 9.4 Åtgärder på grund av klimatförändringar.......................159 9.5 Bärighetshöjande åtgärder på vägnätet ..........................161 10 Effektivare, säkrare och bekvämare transporter ...........................162 10.1 Ett säkrare, effektivare och bekvämare transportsystem ..............................................................162 10.2 Åtgärder för ett mer tillförlitligt transportsystem...........163 10.3 Åtgärder för bättre trafiksäkerhet på väg .......................166 10.4 Ett barnperspektiv i infrastrukturplaneringen.................168 10.5 Användbar kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning ......................................................171 10.6 Resecentra/stationer .......................................................175 10.7 Åtgärder för ökad jämställdhet.......................................179 10.8 Intelligenta transportsystem ...........................................182 10.9 Ett sameuropeiskt signalsystem för järnväg ERTMS ..........................................................................184 11 Effektiv samordning av trafikslagen.............................................185 11.1 Bättre kopplingar mellan trafikslagen ............................185 11.2 Samordnade godstransporter..........................................186 11.3 Hamnar och farleder.......................................................189 11.3.1 Hamnar..........................................................189 11.3.2 Farleder .........................................................191 11.3.3 Isbrytning ......................................................192 11.4 Närsjöfart .......................................................................194 11.5 Strategiska kombiterminaler.......................................... 195 Prop. 2008/09:35 5 11.6 Det kapillära järnvägsnätet ............................................ 198 11.7 Det svenska flygplatssystemet....................................... 200 11.8 Organisationen av transportsektorn ............................... 207 12 Förväntade effekter av satsningarna............................................. 208 12.1 Åtgärdsplaneringen ger svaren ...................................... 208 12.2 Förändringar i förhållande till tidigare planeringsomgångar ...................................................... 209 12.3 En effektivare fungerande sektor................................... 211 12.4 Kvalitetssäkring av åtgärdsplaneringen......................... 212 12.5 Effekter på tillväxt och sysselsättning ........................... 212 12.6 Effekter på miljökvalitetsmålen..................................... 214 12.7 Ett mer jämställt transportsystem .................................. 215 Bilaga 1 Förteckning över de viktigaste underlagen som har använts vid framtagandet av propositionen........................ 216 Bilaga 2 Remissinstanser Inriktningsunderlag inför den långsiktiga infrastrukturplaneringen för perioden 2019 ................................................................................... 218 Bilaga 3 Remissinstanser Hamnstrategi ........................................... 220 Bilaga 4 Remissinstanser strategiskt nät av kombiterminaler ............................................................ 223 Bilaga 5 Remissinstanser Framtidens flygplatser............................. 226 Bilaga 6 Remissinstanser Nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktigt inriktning () ...... 229 Bilaga 7 Remissinstanser Investeringar i cykelinfrastruktur ............ 230 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .................................................................................... 231 1 Förslag till riksdagsbeslut Prop. 2008/09:35 6 Regeringen föreslår att dels godkänner vad regeringen föreslår om T1. att den statliga planeringsramen för transportinfrastruktur för perioden 20102021 ska uppgå till och ska användas enligt följande (avsnitt 6.1): a) T136 miljarder kronor för drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt statlig medfinansiering till enskilda vägar (avsnitt 6.3), b) T64 miljarder kronor för drift och underhåll av statliga järnvägar (avsnitt 6.3), c) T217 miljarder kronor till utveckling av transportsystemet (avsnitt 6.2), T2. Tatt den statliga planeringsramen som avsätts för åtgärder som utvecklar transportssystemet perioden 20102021 får användas för investeringar i statliga vägar och järnvägar, sektorsuppgifter och statlig medfinansiering till vissa regionala kollektivtrafikanläggningar m.m., medfinansiering till stora och strategiska åtgärder i farleder och slussar, driftbidrag till icke statliga flygplatser samt räntor och amorteringar för investeringar som finansieras med lån (avsnitten 6, 7.4.1 samt 11.7), T3. att de regionala infrastrukturplanerna även ska kunna omfatta driftbidrag till flygplatser (avsnitt 7.4.2), 4. att trafikhuvudmännen inte ensamma ges trafikeringsrätt för sin försöksverksamhet med persontrafik på järnväg i (avsnitt 8.5.2), 5. att statsbidraget till trafikhuvudmän för anskaffning av rullande materiel för regional spårbunden kollektiv persontrafik avvecklas (avsnitt 8.5.2), T6. att det statliga driftbidraget till icke-statliga flygplatser huvudsakligen ges till de flygplatser där Rikstrafiken upphandlar transportpolitiskt motiverad flygtrafik (avsnitt 11.7), Tdels bemyndigar regeringen . Tatt efter åtgärdsplaneringen slutligt fördela medel mellan nationell plan och regionala planer (avsnitt 7.4.3). 2 Ärendet och dess beredning Prop. 2008/09:35 7 Propositionens syfte Inför det transportpolitiska beslutet tog trafikutskottet ställning för att planeringssystemet bör utformas så att en samordning och avvägning mellan olika åtgärder i transportsektorn främjas (bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Enligt utskottet bör planeringsarbetet inledas med en inriktningsplanering där mål, ekonomiska ramar och strategier utreds för att därefter läggas fast av . I denna proposition presenterar regeringen sitt förslag till inriktning. fattade ett transportpolitiskt beslut med anledning av propositionen Moderna transporter (prop. 2005/06:160, bet. 2005/06:TU5, rskr. 2005/06:308) och konstaterade återigen att investeringar i och utveckling av transportinfrastrukturen kräver lång framförhållning. Enligt bör prioriteringarna göras i en långsiktig planeringsprocess som resulterar i åtgärdsplaner för en period . De nu gällande planerna avser åren 20042015. Denna proposition ligger till grund för upprättande av nya planer för perioden 20102021 som kommer att ersätta de nu gällande planerna. Syftet med propositionen är alltså att lämna förslag till ställningstagande till ekonomisk planeringsram och inriktning för den fortsatta planeringen inom transportsektorn. Efter beslut följer sedan en åtgärdsplanering där trafikverken och planeringsorgan på regional nivå upprättar förslag till nya åtgärdsplaner. Underlag för propositionen Inriktningsplaneringen inleddes med att regeringen gav (), , , och i uppdrag att utarbeta inriktningsunderlag i nära samverkan med regionerna inför regeringens kommande proposition om inriktning av åtgärderna i järnvägs- och väginfrastrukturen . Landstingen i och län fick regeringens erbjudande om att lämna ett sammanhållet underlag för infrastrukturen inför infrastrukturplaneringen för 20102019. Uppdragen redovisades och remissbehandlades därefter. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2 och en sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i ärende N2007/6036/IR. Som en del i remisshanteringen genomfördes möten där företrädare för samtliga planeringsansvariga organ på regional nivå (sam 2008/09:35 8 verkansorgan, regionala självstyrelseorgan respektive länsstyrelserTPF 1 FPT) och företrädare för drygt tjugo bransch- och intresseorganisationer gavs möjligheter att presentera sina remissynpunkter muntligen. Vidare hölls Öppet hus på i för dialog med allmänheten. i län återrapporterade sina erfarenheter av försök med sammanhållet regionalt inriktningsunderlag för inför planeringsperioden 20102019 (ärende N2007/7498/IR). i lämnade en skrivelse om erbjudande att inleda infrastrukturåtgärder för perioden 20102020 (ärende N2008/1078/IR). Förhandlingsmannen med uppdrag att ge förslag till åtgärder hur hamnarnas samlade infrastruktur och resurser bör kunna utnyttjas mer effektivt lämnade sitt slutbetänkande Hamnstrategi strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet (SOU 2007:58) . Betänkandet remissbehandlades därefter och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i ärende N2007/8045/IR. redovisade det uppdrag myndigheten fått av regeringen att föreslå ett strategiskt nät av kombiterminaler och vilka villkor som bör gälla för terminalhuvudmän som vill ansluta sig till nätet i rapporten nät av kombiterminaler intermodala noder i det svenska godstransportsystemet . Efter remissbehandling av rapporten har en sammanställning av remissvaren gjorts. Sammanställningen finns tillgänglig i ärende N2007/8043/IR. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Den särskilda utredaren med uppgift att se över det svenska flygplatssystemet, den så kallade , lämnade sitt betänkande Framtidens flygplatser utveckling av det svenska flygplatssystemet (SOU 2007:70) . Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5 och en sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i ärende N2007/8184/IR. Förhandlingsmannen med uppdrag att förhandla om infrastruktur och om medfinansiering av lämnade sin redovisning . Två uppföljningsgrupper har bildats mellan och regionföreträdare där de i redovisningen framtagna överenskommelserna följs upp. och har redovisat det uppdrag myndigheterna fått av regeringen att ta fram ett nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling, benämnt 1 P i län, i , Samverkansorganet i , Samverkansorganet i , Samverkansorganet i , Samverkansorganet i län, Samverkansorganet i län, , Samverkansorganet i , Samverkansorganet i , Samverkansorganet i , Samverkansorganet i län, Samverkansorganet i , Samverkansorganet i , Samverkansorganet i , i , i , i , Samverkansorganet i , i , i . Redovisningen har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6 och en sammanställning av remissvaren finns i ärende N2008/10433/TR. 2008/09:35 9 redovisade det uppdrag myndigheten fått av regeringen att föreslå nytt etappmål för trafiksäkerhetsutvecklingen. redovisade det uppdrag myndigheten fått av regeringen att se över och lämna förslag till reviderade transportpolitiska mål. De båda redovisningarna är föremål för remissbehandling. , och Verket för näringslivsutveckling fick 2006 parallella uppdrag av regeringen att se över olika möjligheter att förbättra förutsättningarna för cykling. Myndigheterna har rapporterat uppdragen . Rapporterna har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 7 och en sammanställning över remissvaren finns tillgänglig i ärende N2008/8480/TR. redovisade i en rapport fördjupade analyser av de marknadsmässiga och samhällsekonomiska förutsättningarna för höghastighetsbanor. Rapporten är föremål för remissbehandling . I bilaga 1 redovisas en sammanställning av de viktigaste underlagen som har använts vid framtagandet av denna proposition. Genomförda seminarier Följande seminarier har genomförts och har i arbetet med denna proposition utgjort väsentliga delar i insamlandet av underlag och i dialogen med olika aktörer i omvärlden: Vägen till hållbara resor och transporter, seminarium i , ett samarrangemang mellan i län, Hållbar mobilitet och . Barn- och ungdomsseminarium inför infrastrukturpropositionen , hos . Turism och infrastruktur trafikens betydelse för utveckling av turismen, seminarium i , ett samarrangemang mellan och Samverkansorganet i (Region ). Nationellt forum, som behandlade temat Tillgänglighet och regionförstoring. Logistikforum har haft tre möten med infrastrukturtema: om godstransporter i infrastrukturplaneringen, med tema sammodalitet och om effektiva och hållbara godstransporter. 2008/09:35 10 3 Ett klimateffektivt och konkurrenskraftigt transportsystem för tillväxt och utveckling 3.1 Regeringens utgångspunkter Transportsystemet ska bidra till övergripande mål Regeringens övergripande mål är att bryta utanförskapet genom fler jobb i fler och växande företag. En fungerande infrastruktur är en grundförutsättning för att bedriva företagsverksamhet och att åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i alla delar av landet. Regioners möjlighet att behålla och locka till sig företag är beroende av att det finns fungerande transporter och kommunikationer. Utvecklingen av systemen ska baseras på både mäns och kvinnors behov och synpunkter. görs i genomsnitt 13,4 miljoner resor och transporter av gods till ett värde av nästan 4 miljarder kronorTPF 2 FPT passerar landets gränser. Fler människor i arbete och fler samt växande företag bidrar också till ett ökat tryck på landets infrastruktur. Hållbara och konkurrenskraftiga transporter Effekterna av den globala uppvärmningen blir allt mer påtaglig runt om i världen. Klimatutmaningen som mänskligheten står inför måste tas på största allvar. Transportsektorn svarar för av de svenska utsläppen av växthusgaser och av den totala slutliga inhemska energianvändningen. Det finns behov av ett transportsystem som hanterar klimatutmaningen och bidrar till en samhällsutveckling med hållbar tillväxt. Resor och transporter ska underlätta vardagen för människor och företag och utgöra hållbara klimatsäkra transportlösningar . är ett av världens mest handelsberoende länder. är ett relativt glest befolkat land i utkant. Transportsystemet är samhällets blodomlopp. Det behöver fungera för att människor ska kunna ta sig mellan bostad och arbete och vidare ut i världen. Det är en förutsättning för att de möjligheter till utveckling som finns i olika delar av landet ska kunna tas tillvara. Det behövs för att det internationella utbyte av varor och tjänster som byggt vårt välstånd ska fungera effektivt.