prop · GW0335 · 2008-09-30 00:00:00 — Skälen för regeringens bedömning Ett trafikslagsövergripande perspektiv En trafikslagsövergripande ansats är central i den långsiktiga infrastrukturplaneringen . Ett väl fungerande transportsystem utnyttjar på ett effektivt, säkert och miljömässigt hållbart sätt alla trafikslag, både var för sig och i kombination. I denna proposition föreslås flera steg för att öka det trafikslagsövergripande perspektivet: Ett förslag till samlad nationell plan för transportinfrastruktur ska tas fram och omfatta de åtgärder som tidigare låg i banhållningsplanen och väghållningsplanen samt också kunna omfatta medfinansiering till investeringar i slussar och farleder. De regionala trafikslagsövergripande infrastrukturplanerna utökas, för att utöver åtgärder i väg- och järnvägsnät och kollektivtrafikanläggningar, kunna omfatta driftbidrag till icke-statliga flygplatser. Landanslutningar till strategiska noder som hamnar, kombiterminaler och flygplatser bör på ett systematiskt sätt övervägas i åtgärdsplaneringen. De nya arbetssätt som regeringen introducerar förväntas bidra till ett ökat samarbete och informationsutbyte mellan trafikslag och mellan internationell, nationell och regional nivå. Detta resulterar i redovisningar och analyser som tydligare beskriver problem och lösningar ur ett kund eller samhällsperspektiv. Olika grupper som berörs av förändringar upplever att de kan vara med och påverka. Medfinansiering Väl fungerande infrastruktur och kommunikationer är viktigt för hela samhället; såväl offentliga aktörer som företag och resenärer. Många som kan ha intresse av olika utformningar av infrastrukturen och också ha direkt nytta av en alternativ och kanske dyrare utformning av transportsystemet. En ökad grad av medfinansiering bidrar till en större total åt Medfinansiering för att utveckla infrastrukturen kan ske i flera former: Brukaravgifter för finansiering av t.ex. en ny vägbro bör kunna användas där det finns lokala och regionala önskemål och projekten ger påtagliga mervärden. bör aktivt verka för att få EU-bidrag för planering av och investeringar i infrastrukturen. 2008/09:35 210 Den närtidssatsning som regeringen presenterade i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utgiftsområde 22) innebär att prioriterade projekt där överenskommelser nåtts med andra aktörer om medfinansiering kan startas. Ett ökat regionalt inflytande och ansvarstagande genom att kommuner och landsting ges befogenhet att lämna bidrag till byggande av statlig väg och järnväg även om projektet ligger utanför det egna området införs. Regeringen är också beredd att bereda eventuella framställningar från kommuner om att införa trängselskatt. Införandet får i så fall ske enligt en liknande modell som i . De förbättrade möjligheterna till medfinansiering som regeringen eftersträvar förändrar inte den grundläggande ansvarsfördelningen mellan statliga regionala, kommunala och privata aktörer för samhällets infrastruktur, men förväntas öka dialogen kring angelägna åtgärder och leda till att den statliga planeringsramen kan bidra till en totalt sett större mängd åtgärder. Regionalt inflytande och ansvarstagande Regeringen vill i denna planeringsomgång lägga större tyngd vid regionernas prioriteringar och regionernas preliminära planeringsramar kommer att utökas jämfört med förra planeringsomgången. Länsplaner som beslutas på regional nivå ger ett reellt inflytande över planeringsramens användning och det finns möjligheter att inom ramen för den regionala planeringsramen även prioritera åtgärder i den nationella transportinfrastrukturen . På regional nivå pågår också samarbeten mellan flera län. Regeringen öppnar möjligheten att för län som så önskar upprätta gemensamma planer tillsammans med angränsande län. Klimatutmaningen Medvetandet om klimatutmaningen gör att de planerande aktörerna aktivt söker klimat- och miljöanpassade lösningar på de problem och nyttjar de potentialer som framkommer i planeringsprocessen. De åtgärder som har tillräckligt hög samhällsekonomisk lönsamhet genomförs och ökar möjligheterna för transportköpare och resenärer att välja klimateffektiva transporter och resor. Kunskapen om lösningar med positiva klimateffekter ökar avsevärt . Statlig medfinansiering enskilda vägar Det enskilda vägnätet spelar en viktig roll i vägtransportsystemet och har stor betydelse för möjligheterna att bo och bedriva verksamhet i hela landet. Att integrera planeringen av statens medfinansiering till det en skilda vägnätet i den långsiktiga planeringsprocessen bör bidra till ökat helhetsperspektiv och mer trafikslagsövergripande synsätt och därmed till möjligheter till tillväxt, sysselsättning och en levande landsbygd. 2008/09:35 211 12.3 En effektivare fungerande sektor Regeringens bedömning: Effektivisering inom flera områden ger mer infrastruktur för pengarna. Skälen för regeringens bedömning Förändringar i verksamhets- och organisationsstrukturen Regeringen anser att det finns behov av förändringar av verksamhets och organisationsstrukturen i transportsektorn och tar flera steg för att skapa bättre förutsättningar för effektiva statliga insatser inom transportområdet. Verksamheterna vid , samt Projektering överförs till av staten helägda bolag. En utredare har tillsatts för att kartlägga och analysera vissa funktioner hos myndigheterna inom transportsektorn för att finna de lösningar som bäst stödjer ett effektivt utförande av statens uppgifter inom transportområdet och som sätter medborgare och näringsliv i centrum. Utredaren ska också föreslå åtgärder som bidrar till utvecklade beställarfunktioner i syfte att få en bättre fungerande anläggningsmarknad och högre effektivitet. Utveckling av anläggningsmarknaden Anläggningsmarknaden har haft en låg produktivitetsutveckling. Konkurrensen och innovationsförmågan är svag. Staten är en stor beställare och kan genom sitt agerande bidra till att anläggningsmarknaden utvecklas i positiv riktning. Regeringens olika initiativ bedöms leda till en bättre fungerande anläggningsmarknad och högre effektivitet. Skärpt ekonomisk styrning av stora vanligt att ett väg- eller järnvägsprojekts beräknade kostnad ökar kraftigt från det första planeringsskedet till dess att det öppnas för trafik. Den ekonomiska styrningen bör förbättras och kostnadskontrollen av investeringsprojekten bör stärkas. Trafikverken inför nu en skärpt styrmodell som bl.a. ställer krav på objektbeskrivningar, systematisk återrapportering samt utvecklade rutiner för val av entreprenad- och ersättningsformer. Regeringen bedömer att detta kommer att minska risken för fördyringar och därmed bidra till att åtgärder kan genomföras i den takt som planerats. Bättre och tydligare beslutsunderlag. 2008/09:35 212 Prognosmodeller och samhällsekonomiska kalkyler har utvecklats. Kompletterande beslutsunderlag används på ett systematiskt sätt. Avväganden dokumenteras och uppföljningen av olika åtgärder och därmed lärandet från dem har ökat vilket gör det lättare att hitta effektiva lösningar för identifierade behov och problem. 12.4 Kvalitetssäkring av åtgärdsplaneringen Regeringens bedömning: Det finns behov av en kvalitetssäkring av åtgärdsplaneringsprocessen. Skälen för regeringens bedömning: En kvalitetssäkring av åtgärdsplaneringsprocessen ska ske löpande av de nationella respektive de regionala planunderlagen. Kvalitetssäkringen ska tjäna som ett stöd för de planeringsansvariga genom att säkerställa att gemensamma modeller och metoder används på ett likartat sätt. Kvalitetssäkringen ska också syfta till att bedömningar i planeringsprocesserna grundas på samma grundläggande underlag och att effektbeskrivningar och utformning av planer harmoniseras. Regeringen avser dels att uppdra åt () att ansvara för samordning av kvalitetssäkringsprocessen, dels att upphandla en oberoende aktör som ska sammanställa en rapport om kvaliteten i underlagen om planförslagen inklusive stickprovsvis granskning av objektskalkylerna. Detta kommer att bidra till ett bra underlag för val av åtgärder och därmed till effektiv måluppfyllelse vid den givna ramen. 12.5 Effekter på tillväxt och sysselsättning Regeringens bedömning: Satsningen i denna proposition bidrar till tillväxt och sysselsättning i hela landet. Skälen för regeringens bedömning Effekter på tillväxt och sysselsättning Väl fungerande infrastruktur och transportsystem har betydelse för tillväxt och konkurrenskraft i hela landet. Det har dock visat sig vara svårt att vetenskapligt kvantifiera effekterna av en viss volym infrastrukturåtgärder på bruttonationalprodukten. Skälen är flera. Dels är det svårt att isolera effekterna av just infrastruktur på tillväxten eftersom många andra faktorer påverkar, dels är förändringarna i förhållande till det system som redan finns små. Det tar också att genomföra investeringarna och dröjer ytterligare innan de får effekt på transportmönstren. Men det finns tydliga exempel på att enskilda investeringar kan göra stor skillnad. Det tydligaste exemplet är , men även och X-trafiken i län kan nämnas. Bland de investeringar som pågår, ingår i närtidssatsningen eller pekas ut i denna proposition bedöms bl.a. , förbättrade förbindelser till hamn och Förbifart få stora positiva effekter genom nya resmöjligheter och lägre kostnader för att transportera gods. Under åtgärdsplaneringen förväntas ytterligare insatser för att förbättra framkomligheten på godsstråk genomföras som leder till effektivare godstransporter. 2008/09:35 213 De indirekta sysselsättningseffekterna av en väl fungerande transportinfrastruktur bedöms vara större än de direkta effekterna. De största sysselsättningseffekterna bedöms erhållas genom att väl fungerande transporter och resmöjligheter upprätthålls och ytterligare förbättras. Förbättringar av godsstråk inklusive deras kopplingar i utpekade noder, förbättringar av tillgängligheten till turismanläggningar och förstorade arbetsmarknadsregioner genom utökade pendlingsmöjligheter påverkar kraftigt förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet och därmed sysselsättningen. Genom att planeringen utgår från behoven hos resenärer, transportköpare och övriga samhället i alla delar av landet så skapas underlag för en väl avvägd prioritering av åtgärder. Utvidgade arbetsmarknadsregioner Utvecklad transportinfrastruktur är en viktig bidragande faktor för utvecklingen av arbetsmarknadsregioner. Befolkningsmässigt större arbetsmarknadsregioner innebär ökade möjligheter för kvinnor och män att hitta utvecklande arbeten som det förbättrar arbetsgivares möjlighet att rekrytera medarbetare med rätt kompetens. Större regioner är också mindre sårbara eftersom de har förutsättningar för en mer differentierad arbetskraft och en högre grad av specialisering vilket stärker konkurrenskraften. Genom satsningar på utveckling av transportinfrastrukturen som föreslås i denna proposition underlättas utvidgning av arbetsmarknadsregionerna och antalet lokala arbetsmarknadsregioner kommer att fortsätta minska. Färre akuta flaskhalsar Med den inriktning på förbättring av godsstråk och bättre kopplingar mellan transportslagen bedöms de akuta flaskhalsarna bli färre. Det kräver att systemen skickligt och anpassas till förändrade transportmönster. Väl fungerande underhåll Ett väl fungerande och tillförlitligt transportsystem är av stor vikt för tillväxt och sysselsättning för att säkra goda och pålitliga transporter av varor och ge tillgång till arbetskraft med rätt kompetens. Det är därför viktigt att sköta den befintliga infrastrukturen för att säkra ett långsiktigt hållbart transportsystem i hela landet. Ökade medel till drift och underhåll behövs . Regeringen bedömer att det finns en potential för produktivitetsförbättringar vilket också bör frigöra resurser för en nödvändig förstärkning av drift och underhåll. 2008/09:35 214 Ökad trafiksäkerhet För att öka trafiksäkerheten behöver såväl investerings- som andra åtgärder vidtas. I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utgiftsområde 22) har regeringen presenterat. en närtidssatsning med tidigareläggning av ett antal angelägna investeringsprojekt vilket bidrar till att öka trafiksäkerheten. Vidare kommer trafiksäkerhet som en del av det transportpolitiska målet att vara en viktig aspekt i den fortsatta åtgärdsplaneringen . 12.6 Effekter på miljökvalitetsmålen Regeringens bedömning: Inriktningen i denna propositionen bidrar till en ökad andel resor och transporter med låg klimat- och miljöpåverkan. Skälen för regeringens bedömning: Propositionens trafikslagsövergripande inriktning bedöms vara positiv för transportsystemets möjligheter att bidra till uppsatta klimatmål. Den gemensamma planeringsramen, de trafikslagsövergripande åtgärdsplanerna och inriktningen på att hela resan eller transporten ska fungera med olika trafikslag är exempel på synsätt som bedöms skapa förutsättningar för en ökad andel resor och transporter med låg klimatpåverkan. Satsningarna i järnvägsnätet för att möjliggöra högre axellaster, en större lastprofil och tyngre tåg bedöms också ge ett positivt bidrag genom att en ökad efterfrågan på järnvägstransporter kan hanteras. Åtgärderna för en attraktivare och effektivare kollektivtrafik liksom insatser för ökad cykling bedöms också vara positiva från klimatsynpunkt. Kravet på att tillämpa fyrstegsprincipen i åtgärdsplaneringen kan också ge ett positivt bidrag till klimatmålet men bedöms framför allt bidra till ett minskat behov av ny infrastruktur och därmed minskade potentiella konflikter med natur- och kulturvärden. Kravet på att ny infrastruktur planeras utifrån en helhetssyn som inkluderar att bevara och utveckla ekologiska funktioner, kulturella värden och friluftslivets tillgänglighet bedöms också minska potentiella konflikter. Miljöförbättrande åtgärder i befintlig infrastruktur inom ramen för drift och underhåll bedöms bidra till att uppfylla flera miljökvalitetsmål framför allt En god bebyggd miljö, Grundvatten av god kvalitet samt Levande sjöar och vattendrag. Hur stort bidraget till målen blir avgörs när åtgärdsplaneringen avslutats. Den fortsatta planerings- och prioriteringsprocessen kommer att generera många förslag med såväl positiva som negativa miljöeffekter. Det är viktigt att ställa dessa förslag emot varandra på ett systematiskt sätt. En samlad effektbedömning är ett sätt att strukturerat och sammanfattande beskriva föreslagna åtgärder. För att säkerställa att miljöbedömningar görs i ett tidigt skede av processen kommer de planeringsdirektiv som regeringen senare ska besluta om att innehålla krav på att den samlade effektbedömningen ska innefatta strategiska miljöbedömningar. 2008/09:35 215 Avsikten är att de strategiska miljöbedömningarna ska utgå ifrån den metod som tagits fram av , , och efter samråd med och i uppdraget om Inledande förberedelser för infrastrukturåtgärder m.m. Detta uppdrag lämnas till regeringen . 12.7 Ett mer jämställt transportsystem Regeringens bedömning: Det bör följas upp att jämställdhetsperspektivet systematiskt har beaktats i åtgärdsplaneringen. Skälen för regeringens bedömning: Arbetet med ökad jämställdhet inom transportsystemet måste ske brett och långsiktigt. Regeringen anser att jämställdhetsperspektivet mer systematiskt bör beaktas i utvecklingen av transportinfrastrukturen. Sociala konsekvensbeskrivningar är ett viktigt verktyg i arbetet för ett mer jämställt transportsystem och regeringen kommer att följa upp hur sådana beskrivningar har använts i åtgärdsplaneringen och hur de påverkat prioriteringarna. 2008/09:35 Bilaga 1 216 Förteckning över de viktigaste underlagen som har använts vid framtagandet av propositionen inriktningsunderlag: bidrag till samhällsutvecklingen inriktningsunderlag 20102019. o Huvudrapport. inriktningsunderlag: Underlag till infrastruktur planeringen 20102019 vägtransportsektorn. o Del 1: Vad kan åstadkommas vid olika ramar? o Del 2: Förutsättningar för infrastrukturplaneringen o Del 3: Underlagsrapporter (): Infrastrukturplanering som en del av transportpolitiken. Underlag till inriktningsplaneringen 20102019. : Inriktning för infrastrukturplaneringen i till 2019. : Ökad tillväxt och en bättre miljö åtgärder i transportsystemet i 20102019. : Framtidens flygplatser utveckling av det svenska flygplatssystemet, SOU 2007:70. : Hamnstrategi strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet, SOU 2007:58. Strategiska godsnoder i det svenska transportsystemet ett framtidsperspektiv, SOU 2007:59. Strategiskt nät av kombiterminaler intermodala noder i det svenska godstransportsystemet, F 07-10649/TR20. Samlad trafiklösning för miljö och tillväxt till 2020 med utblick till 2030, . En bättre sits. Förslag till ny transportpolitisk målstruktur, Rapport 2008:2 Analys av förutsättningar och 2008:3 Förslag till reviderade mål. Uppföljning av det transportpolitiska målet och dess delmål Rapport 2008:1. Målstyrning av trafiksäkerhetsarbetet. Aktörssamverkan mot nya etappmål 2020. framåt nationellt handlingsprogram för kollektivtrafikens långsiktiga utveckling, och 200712-21 . Klimat och sårbarhetsutredningen: inför klimatförändringarna hot och möjligheter, SOU 2007:60. Svensk klimatpolitik, SOU 2008:24. Strategin för effektivare energianvändning och transporter, EET. Underlag till fördjupade utvärdering av miljökvalitetsmålen, . avrapportering om cyklar och tåg, . avrapportering om att utveckla den nationella cykelstrategin m.m. . 2008/09:35 Bilaga 1 217 Verket för näringslivsutvecklings () avrapportering om förutsättningar för cykelturism, . Myter, sanningar och framtidsstrategier (SOU 2006:101). 2008/09:35 Bilaga 2 218 Remissinstanser Inriktningsunderlag inför den långsiktiga infrastrukturplaneringen för perioden 20102019 , , , , , , Formas, Försvarsmakten, , , (), , (JämO), Järnvägsstyrelsen, , , , , , , Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), , (), , , , , , , , , , (), , (), , , (), , , , geologiska undersökning (SGU), (), , Verket för innovationssystem (), Verket för näringslivsutveckling (), , i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , län, , , , , i län, (Region ), Region , läns landsting (), Region , Västra (), Region , län, Region , Region , , kommuner och landsting, , , , , , , , , , BIL , , , , Hela ska leva, Företagarna, , Gröna Bilister, samarbetsorgan (HSO), , , , , (), i (LO), , för trafiksäkerhetens främjande (NTF), , (), Resenärsforum, , , , , , för Framtidsstudier, och Samhälle (SNS), , , (), , Svenskt Flyg, , Akademikers (), Hamnar, , Kommuner och Landsting, (), , , , (), (), TransportGruppen, , Världsnaturfonden, Öresundsbrokonsortiet. 2008/09:35 Bilaga 2 219 2008/09:35 Bilaga 3 220 Remissinstanser Hamnstrategi , , , , , (), Järnvägsstyrelsen, , , , , , , (), , , (), Verket för näringslivsutveckling (), , i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , , , , , Västra , läns landsting, , , , , kommun, , , , , , kommun, , kommun, , , , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, , , , , kommun, , kommun, Tjörns kommun, kommun, , kommun, kommun, , , , , Ystads kommun, , kommun, län, , , , , i län, Region , Region , Region , län, Region , Region , kommuner och landsting, , , , , , , , , , , i (LO), (), , Näringslivets Transportråd, Sjöfolk, , , för Framtidsstudier, och Samhälle (SNS, , , 2008/09:35 Bilaga 3 221 (SNF), , , , Akademikers (), , Hamnar, Kommuner och Landsting, , för mindre passagerarfartyg(SWEREF), , , , (), Transport Gruppen. För kännedom Ale kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , Bjuvs kommun, Bodens kommun, , kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , Falu kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, Hjo kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun. kommun, kommun, kommun, , kommun, , , Höörs kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, Klippans kommun, kommun, kommun, , Kumla kommun, , kommun, , kommun, , kommun, , , , kommun, kommun, , , , , , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, Orusts kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, 2008/09:35 222 Bilaga 3 kommun, , , Sala kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, Säters kommun, kommun, , , kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Åre kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, . 2008/09:35 Bilaga 4 223 Remissinstanser strategiskt nät av kombiterminaler , , , , (), Järnvägsstyrelsen, , , , , , , (), , , (), Verket för näringslivsutveckling (), , i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , i , , läns landsting, , Västra , , , , kommun, kommun, , , kommun, kommun, stad, , , , , , , , kommun, , , kommun, kommun, kommun, , , kommun, , kommun, , Åmåls kommun, kommun, kommun, län, , , , , i län, Region , Region , Region , , Region , Region , , , , , , kommuner och landsting, , , , , , , , , , i (LO), (), Näringslivets Transportråd, , , för Framtidsstudier, och Samhälle (SNS, , (), , , Akademikers (), hamnar, Kommuner och Landsting, , , Tågåkeriet i Bergslagen, (), Transport Gruppen. För kännedom: Prop. 2008/09:35 Bilaga 4 224 Ale kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , Bjuvs kommun, Bodens kommun, , kommun, , kommun, , , kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , Falu kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, Hjo kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, , , Höörs kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, Klippans kommun, kommun, kommun, , , , Kumla kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, , , , , , , , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, Orusts kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , Sala kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, 2008/09:35 225 Bilaga 4 kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, Säters kommun, kommun, , , , , kommun, , , kommun, kommun, Tjörns kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, Ystads kommun, kommun, Åre kommun, kommun, kommun, , , kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun. 2008/09:35 Bilaga 5 226 Remissinstanser Framtidens flygplatser , , , , , , (), Järnvägsstyrelsen, , , , , , , , , , (), , , (), Verket för näringslivsutveckling (), , i , i län, i .